natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Principles for nearly zero-energy buildings are one of the pillars of the current Directive and are set to become the norm for new buildings as of 2020.
Zásady týkajúce sa budov s takmer nulovou spotrebou energie sú jedným z pilierov súčasnej smernice a počnúc rokom 2020 sa majú stať normou pre nové budovy.
The review will assess whether additional measures will be needed for 2030.
Preskúmaním sa posúdi, či budú potrebné dodatočné opatrenia na rok 2030.
The development of new policies and approaches should be based on solid foundations.
Vypracovanie nových politík a koncepcií by sa malo opierať o pevné základy.
It is crucial that the nearly zero-energy buildings requirements for 2020 are fully implemented.
Je rozhodujúce, aby požiadavky na budovy s takmer nulovou spotrebou energie, ktoré sa majú splniť do roku 2020, boli v plnej miere implementované.
This is further supported by Article 9(4) of the Directive, which provides that the Commission may issue a recommendation on nearly zero-energy buildings to Member States.
Túto potrebu potvrdzuje aj článok 9 ods. 4 smernice, v ktorom sa stanovuje, že Komisia môže členským štátom vydať odporúčanie týkajúce sa budov s takmer nulovou spotrebou energie,
Member States should follow the guidelines provided in the Annex to this Recommendation.
Členské štáty by mali postupovať podľa usmernení uvedených v prílohe k tomuto odporúčaniu.
Following these guidelines will help to ensure that, by 31 December 2020, all new buildings are nearly zero-energy buildings, and will help Member States to develop national plans for increasing the number of nearly zero-energy buildings.
Dodržiavanie týchto usmernení pomôže zabezpečiť, aby do 31. decembra 2020 všetky nové budovy boli budovami s takmer nulovou spotrebou energie, a členským štátom pomôže vypracovať národné plány zvýšenia počtu budov s takmer nulovou spotrebou energie.
The Recommendation shall be published in the Official Journal of the European Union.
Toto odporúčanie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.
Done at Brussels, 29 July 2016.
V Bruseli 29. júla 2016
See ‘Energy, transport and environment indicators, 2012 edition’, European Commission.
Pozri dokument Európskej komisie Energetické, dopravné a environmentálne ukazovatele, vydanie z roku 2012.
For the purpose of this estimate, the final energy consumption for the household and services sectors has been combined.
Na účely tohto odhadu sa spočítava konečná spotreba energie v sektoroch domácností a služieb.
This includes, for example, electricity consumption for appliances but excludes energy consumption in industrial buildings.
V tom je napríklad zahrnutá spotreba elektrickej energie v prípade spotrebičov, ale vylúčená spotreba energie v priemyselných budovách.
Energy union package COM(2015) 80 final.
PRÍLOHA
INTRODUCTION
Po zavedení požiadaviek na efektívnosť do vnútroštátnych stavebných poriadkov nové budovy už v súčasnosti vykazujú len polovičnú spotrebu energie ako typické budovy z 80. rokov 20. storočia.
Following the introduction of efficiency requirements in national building codes, new buildings today consume only half as much energy as typical buildings from the 1980s.
V smernici o energetickej hospodárnosti budov (ďalej len „smernica EPBD“) sa vyžaduje, aby členské štáty stanovili minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť novopostavených budov a existujúcich budov, ktoré sú vo fáze významnej obnovy.
The Energy Performance of Buildings Directive (the ‘EPBD’ or ‘the Directive’) requires Member States to establish minimum requirements for the energy performance of newly constructed buildings and existing buildings undergoing major renovations.
Okrem týchto minimálnych požiadaviek sa v smernici EPBD stanovuje jasná požiadavka, aby všetky nové budovy mali do konca desaťročia takmer nulové alebo veľmi nízke potreby energie a aby mohli byť označené ako budovy s takmer nulovou spotrebou energie.
Further to these minimum requirements, the EPBD sets a clear requirement for all new buildings, by the end of the decade, to have nearly zero or very low energy needs and qualify as nearly zero-energy buildings (NZEB).
Existujúci fond budov je však starý a nehospodárny a jeho obnova postupuje pomaly.
However, the existing building stock is old and inefficient and is being renovated at a slow pace.
V súlade so smernicou EPBD by sa aj existujúci fond budov mal postupne zmeniť tak, aby zodpovedal podobným normám.
In line with the EPBD, the stock of existing buildings should also be gradually transformed to similar standards.
Dôsledné vykonávanie a presadzovanie existujúcich právnych predpisov v oblasti energetiky sa považuje za prvú prioritu založenia energetickej únie [1].
Full implementation and enforcement of existing energy legislation is recognised as the first priority in establishing the Energy Union [1].
Dve kľúčové požiadavky existujúceho právneho rámca sú: zabezpečiť, aby do 31. decembra 2020 (o dva roky skôr v prípade verejných budov) všetky nové budovy boli budovami s takmer nulovou spotrebou energie, a podporiť premenu existujúceho fondu budov, aby zodpovedal štandardom budov s takmer nulovou spotrebou energie.
Ensuring that all new buildings are nearly zero-energy buildings by 31 December 2020 (two years earlier for public buildings), and supporting the transformation of existing building stocks towards NZEB standards, are two crucial requirements under the current legal framework.
KONTEXT: USTANOVENIA SMERNICE EPBD TÝKAJÚCE SA BUDOV S TAKMER NULOVOU SPOTREBOU ENERGIE
CONTEXT: THE PROVISIONS OF THE EPBD ON NZEB
Koncepcia budov s takmer nulovou spotrebou energie
The concept of NZEB
Podľa článku 2 ods. 2 smernice EPBD budova s takmer nulovou spotrebou energie „… znamená budovu s veľmi vysokou energetickou hospodárnosťou určenou v súlade s prílohou I. Požadované takmer nulové alebo veľmi malé množstvo energie by sa malo vo významnej miere pokryť energiou z obnoviteľných zdrojov vrátane energie z obnoviteľných zdrojov vyrobenej priamo na mieste alebo v blízkosti.“
According to Article 2(2) of the EPBD an NZEB ‘…means a building that has a very high energy performance, as determined in accordance with Annex I. The nearly zero or very low amount of energy required should be covered to a very significant extent by energy from renewable sources, including energy from renewable sources produced on-site or nearby’.
V prvej časti tohto vymedzenia pojmu sa energetická hospodárnosť uvádza ako určujúci prvok, na základe ktorého možno budovu považovať za „budovu s takmer nulovou spotrebou energie“.
The first part of the definition establishes energy performance as the defining element that makes a building an ‘NZEB’.
Táto energetická hospodárnosť musí byť veľmi vysoká a určená v súlade s prílohou I k smernici EPBD.
This energy performance has to be very high and determined in accordance with Annex I of the EPBD.
V druhej časti vymedzenia pojmu sa uvádzajú hlavné zásady, ako dosiahnuť túto veľmi vysokú hospodárnosť, a to pokrytím výsledného malého množstva energie vo veľmi významnej miere energiou z obnoviteľných zdrojov.
The second part of the definition provides guiding principles to achieve this very high performance by covering the resulting low amount of energy to a very significant extent by energy from renewable sources.
Koncepcia budov s takmer nulovou spotrebou energie je odrazom toho, že energia z obnoviteľných zdrojov a opatrenia na zvýšenie hospodárnosti sa navzájom dopĺňajú.
The concept of NZEB reflects the fact that renewable energy and efficiency measures work together.
Ak sa energia z obnoviteľných zdrojov vyrába priamo v budove, zníži sa čistá dodaná energia.
When placed on-building, renewable energy will reduce net delivered energy.
V mnohých prípadoch energia z obnoviteľných zdrojov v mieste spotreby nebude stačiť na zníženie potrieb energie takmer na nulu bez ďalších opatrení na zvýšenie energetickej efektívnosti alebo bez významného zníženia faktorov primárnej energie v prípade obnoviteľných zdrojov energie mimo miesta spotreby.
In many cases, on-site renewable energy will not be sufficient to bring energy needs close to zero, without further energy efficiency measures or a significant decrease of primary energy factors for off-site renewable energy sources.
Vyššie a prísnejšie požiadavky na vysoko účinné budovy s takmer nulovou spotrebou energie preto budú takisto stimulovať zvýšené využívanie obnoviteľných zdrojov priamo v budovách a mali by viesť k úprave faktorov primárnej energie v prípade energetických nosičov s prihliadnutím na ich obsah energie z obnoviteľných zdrojov.
Therefore, higher and more demanding requirements for highly efficient NZEB will also drive an increased use of on-building renewables and should result in adaptation of primary energy factors for off-site energy carriers, taking their renewable energy content into account.
Hoci sa v smernici EPBD rámcovo vymedzujú budovy s takmer nulovou spotrebou energie, jej podrobné uplatňovanie v praxi (napr. otázka, čo je „veľmi vysoká energetická hospodárnosť“ a aký bude odporúčaný významný prínos „energie z obnoviteľných zdrojov“) je v kompetencii členských štátov pri transpozícii článku 9 smernice do svojich vnútroštátnych právnych systémov.
While the EPBD sets the framework definition of NZEBs, its detailed application in practice (e.g. what is a ‘very high energy performance’ and what would be the recommended significant contribution of ‘energy from renewable sources’) is the responsibility of the Member States when they transpose Article 9 of the Directive into their national legal systems.
Čo je energetická hospodárnosť „budovy s takmer nulovou spotrebou energie“?
What is the energy performance of a ‘nearly zero-energy’ building?
Energetická hospodárnosť sa vymedzuje [2] ako „… množstvo energie potrebnej na uspokojenie dopytu po energii súvisiaceho s bežným používaním budovy, ktoré zahŕňa okrem iného energiu použitú na vykurovanie, chladenie, vetranie, prípravu teplej vody a osvetlenie“.
Energy performance is defined [2] as ‘…the amount of energy needed to meet the energy demand associated with a typical use of the building which includes, inter alia, energy used for heating, cooling, ventilation, hot water and lighting’.
Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 244/2012 [3] a jeho sprievodné usmernenia [4] poskytujú užitočný návod, ako vypočítať energetickú hospodárnosť budovy [5].
Commission Delegated Regulation (EU) No 244/2012 [3] and its accompanying guidelines [4] provide useful guidance on how to calculate the energy performance of a building [5].
Podľa bodu 3 prílohy I k nariadeniu sa výpočet energetickej hospodárnosti začína výpočtom konečnej potreby energie [6] na vykurovanie a chladenie a končí sa výpočtom čistej primárnej energie.
Under Annex I(3) to the Regulation, the calculation of energy performance starts with the calculation of final energy needs [6] for heating and cooling, and ends with the calculation of the net primary energy.
Výpočet „smeruje“ od potreby budovy k zdroju (t. j. k primárnej energii).
The ‘direction’ of the calculation goes from the building's needs to the source (i.e. to the primary energy).
Podľa smernice EPBD môžu členské štáty používať vlastné národné faktory primárnej energie na transformáciu konečnej dodanej energie na primárnu energiu a na výpočet energetickej hospodárnosti budov.
Under the EPBD, Member States can use their own national primary energy factors to transform the final delivered energy into primary energy and calculate building energy performance.
Spotreba primárnej energie sa musí počítať pomocou faktorov primárnej energie v závislosti od jednotlivých energetických nosičov (napr. elektrina, vykurovací olej, biomasa, diaľkové vykurovanie a chladenie).
The primary energy use must be calculated using primary energy factors specific to each energy carrier (e.g. electricity, heating oil, biomass, district heating and cooling).
V usmerneniach sprevádzajúcich delegované nariadenie sa odporúča použiť rovnaký faktor primárnej energie 2,5 pre dodanú aj odvádzanú elektrinu.
The accompanying guidelines to the Delegated Regulation recommend using the same 2,5 primary energy factor for delivered and for exported electricity.
Energia vyrobená na mieste (spotrebovaná na mieste alebo odvádzaná) znižuje potrebu primárnej energie v súvislosti s dodanou energiou.
Energy produced on-site (used on-site or exported) reduces the primary energy needs associated with delivered energy.
Konečným cieľom výpočtu energetickej hospodárnosti je určiť celkovú ročnú energetickú spotrebu čistej primárnej energie, ktorá zodpovedá spotrebe energie na vykurovanie, chladenie, vetranie, prípravu teplej vody a osvetlenie.
The end objective of the energy performance calculation is to determine the annual overall energy use in net primary energy, which corresponds to energy use for heating, cooling, ventilation, hot water and lighting.
Táto ročná bilancia je v súlade so súčasným rámcom smernice EPBD.
This annual balancing is consistent with the current EPBD framework.
Zo štúdií však vyplýva, že výpočet energetickej bilancie v kratších časových intervaloch by mohol byť výhodnejší (napr. na účely sledovania denných a sezónnych vplyvov) [7].V súlade s článkom 4 ods. 1 sa v minimálnych požiadavkách musia zohľadniť všeobecné podmienky vnútorného prostredia, aby sa zamedzilo možným nepriaznivým vplyvom, ako je nedostatočné vetranie.
However, studies suggest that there could be benefits in calculating energy balances at smaller time steps (e.g. to observe daily and seasonal effects) [7].In accordance with Article 4(1), minimum requirements must take account of general indoor climate conditions in order to avoid possible negative effects such as inadequate ventilation.
S cieľom zabrániť zhoršeniu kvality vzduchu v interiéri, pohodlia a zdravotných podmienok v európskom fonde budov [8] by sa postupné sprísňovanie minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť vyplývajúce zo zavádzania budov s takmer nulovou spotrebou energie v celej Európe malo realizovať spolu s vhodnými stratégiami týkajúcimi sa vnútorného prostredia.
To avoid deterioration of indoor air quality, comfort and health conditions in the European building stock [8], the stepwise tightening of minimum energy performance requirements resulting from the implementation of NZEB across Europe should be done together with appropriate strategies dealing with indoor environment.
Zo štúdií [9] podobne vyplýva, že nové a renovované budovy často nedosahujú plánovanú energetickú hospodárnosť.
Similarly, studies [9] indicate that often new and renovated buildings do not reach the planned energy performance.
Mali by sa zaviesť mechanizmy na kalibráciu výpočtu energetickej hospodárnosti so skutočnou spotrebou energie.2.1.2.
Mechanisms should be put in place to calibrate the calculation of the energy performance with actual energy use.2.1.2.
Vzťah medzi nákladovo optimálnymi úrovňami a úrovňami budov s takmer nulovou spotrebou energie
Relationship between cost-optimal and NZEB levels
V smernici EPBD sa stanovuje porovnávací systém (zásada „nákladovej optimálnosti“), ktorého cieľom je usmerniť členské štáty pri stanovovaní požiadaviek na energetickú hospodárnosť vo vnútroštátnych alebo v regionálnych stavebných poriadkoch a pri ich pravidelnom preskúmaní.
The EPBD establishes a benchmarking system (principle of ‘cost-optimality’) to guide Member States in setting energy performance requirements contained in national or regional building codes, and keeping them under regular review.
Podľa smernice EPBD sa prostredníctvom nákladovej optimálnosti [10] stanovuje minimálna úroveň ambícií pre obnovu budov, ako aj pre nové budovy.
Under the EPBD, cost-optimality [10] sets the minimum level of ambition for both building renovation and new buildings.
V súlade s nákladovo optimálnymi požiadavkami podľa článku 5 smernice sa vnútroštátne minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť majú preskúmavať každých päť rokov a majú sa sprísniť, ak budú výrazne menej ambiciózne ako vnútroštátne nákladovo optimálne úrovne.
In line with the cost-optimal requirements under Article 5 of the Directive, national minimum energy performance requirements are to be reviewed every five years and strengthened if they are significantly less ambitious than the national cost-optimal levels.
V tejto súvislosti môžu členské štáty na vymedzenie a splnenie úrovne budov s takmer nulovou spotrebou energie použiť rôzne kombinácie opatrení týkajúcich sa tepelnej izolácie alebo iných opatrení na zvýšenie energetickej efektívnosti, zahrnutia vysokohospodárnych technických systémov budov a spotreby energie z obnoviteľných zdrojov na mieste [11].
This requires assessing and comparing different energy efficiency and renewable energy measures, both individually and in combination, as part of packages of measures to be applied to reference buildings.
Členské štáty musia stanoviť faktory primárnej energie jednotlivých energetických nosičov.
Accordingly, to define and meet the NZEB level, Member States can use different combinations of measures concerning insulation or other energy efficiency measures, inclusion of highly-efficient technical building systems and use of on-site renewable energy sources [11].
Tieto faktory primárnej energie môžu vychádzať z vnútroštátnych alebo regionálnych priemerných hodnôt alebo zo špecifických hodnôt.
As part of the cost-optimal calculations, Member States need to explore the contribution of each of these three types of measures.
V týchto faktoroch by sa mal zohľadniť podiel energie z obnoviteľných zdrojov na energii dodanej do budovy vrátane energie z blízkych zdrojov s cieľom zabezpečiť rovnocenné postavenie obnoviteľných zdrojov energie na mieste spotreby a obnoviteľných zdrojov energie mimo miesta spotreby.
Member States have to define primary energy factors per energy carrier.
Je dôležité si uvedomiť, že v prípade veľkého počtu nových budov sa koncepcia budov s takmer nulovou spotrebou energie začne uplatňovať od januára 2021 (v prípade nových verejných budov od januára 2019).
These primary energy factors can be based on national or regional average values, or on specific values.
V tom čase budú náklady na technológie pravdepodobne nižšie vzhľadom na rozvinutejšie trhy a väčšie objemy.
These factors should take into account the renewable energy content of the energy supplied to the building, including from nearby sources, in order to place on-site and off-site renewable energy sources on equal footing.
Je teda pravdepodobné, že úrovne budov s takmer nulovou spotrebou energie budú zodpovedať nákladovo optimálnym úrovniam na rok 2020.
It is important to keep in mind that, for the bulk of new buildings, the nearly zero-energy buildings concept will apply as from January 2021 onwards (for new public buildings from January 2019 onwards).
Z dôkazov vyplýva, že spojenie existujúcich technológií týkajúcich sa úspor energie, energetickej efektívnosti a energií z obnoviteľných zdrojov je dostatočné na dosiahnutie vhodného cieľa v oblasti budov s takmer nulovou spotrebou energie [12].
By then, technology costs are likely to be lower in reaction to more mature markets and larger volumes.
Každý päťročný cyklus nákladovej optimálnosti predstavuje príležitosť začleniť prínosy v oblasti energetickej efektívnosti do vnútroštátnych stavebných poriadkov, keď sa osvedčia nové technológie, a zmeniť predpisy v oblasti energetickej hospodárnosti budov s cieľom zmenšiť rozdiely v porovnaní s nákladovo optimálnymi úrovňami.
It is therefore likely that the NZEB levels will correspond to the cost-optimum for 2020.
Po roku 2020 zásada nákladovej optimálnosti umožní priebežné zvyšovanie úrovne ambícií požiadaviek v oblasti budov s takmer nulovou spotrebou energie na nové budovy, a to ako súčasť pravidelného preskúmania vnútroštátnych stavebných poriadkov pre nové aj existujúce budovy.
A technology gap that would need to be bridged by 2021 has not been identified.
Mimoriadne dôležitým cieľom je začlenenie obnoviteľných zdrojov energie do zavádzania budov s takmer nulovou spotrebou energie na vnútroštátnej úrovni.
Analysis of the cost-optimal reports required under Article 5 of the EPBD indicates that a smooth transition between cost optimality and NZEB is achievable [13].
V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES [14] o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie (ďalej len smernica OZE) sa vyžaduje, aby členské štáty vo svojich stavebných predpisoch a poriadkoch zaviedli vhodné opatrenia na zvyšovanie podielu všetkých druhov energie z obnoviteľných zdrojov v stavebníctve [15].
Each five-year cost-optimality cycle presents an opportunity to lock energy efficiency gains into national building codes as new technologies are proven, and a chance to amend the building performance rules to close the gap to cost-optimal levels.
Takéto opatrenia dopĺňajú požiadavky v oblasti budov s takmer nulovou spotrebou energie uvedené v smernici EPBD.
After 2020, the principle of cost-optimality will allow continuous improvement of the level of ambition of NZEB requirements for new buildings, as part of the regular review of national building codes for new and for existing buildings.
Ustanovenia smernice o energetickej hospodárnosti budov prirodzene stimulujú využívanie obnoviteľných zdrojov energie, najmä tých na mieste spotreby, pretože energia vyrobená priamo v budove znižuje objem primárnej energie spojený s dodanou energiou.
How do renewable energy sources contribute?
Takto sú obnoviteľné zdroje energie na mieste spotreby vždy súčasťou výpočtu energetickej hospodárnosti budovy.
A particular important objective has been the integration of renewable energy sources in national NZEB implementation.
Zatiaľ čo niektoré členské štáty požadujú podiel energie z obnoviteľných zdrojov na spotrebovanej primárnej energii alebo minimálny podiel energie z obnoviteľných zdrojov v kWh/(m2.rok), iné uplatňujú nepriamu požiadavku, napríklad nízku spotrebu primárnej energie z neobnoviteľných zdrojov, ktorú možno splniť iba vtedy, ak je energia z obnoviteľných zdrojov súčasťou koncepcie budovy [16].
Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council [14] (hereafter the RES Directive) requires Member States to introduce in their building regulations and codes appropriate measures in order to increase the share of all kinds of energy from renewable sources in the building sector [15].
Táto flexibilita umožňuje prispôsobenie sa vnútroštátnym a miestnym podmienkam (typ budovy, klimatické podmienky, náklady na porovnateľné technológie obnoviteľných zdrojov energie a ich dostupnosť, optimálna kombinácia s opatreniami na strane dopytu, zastavanosť atď.).
Such measures are complementary to the NZEB requirements in the EPBD.
Medzi najčastejšie používané systémy energie z obnoviteľných zdrojov v budovách s takmer nulovou spotrebou energie patria zabudované solárne termálne a fotovoltaické systémy.
The provisions of the EPBD naturally drive the use of renewable energy sources, notably on-site as the energy produced on-building reduces the primary energy associated with the delivered energy.
Ďalšími obnoviteľnými zdrojmi energie používanými v týchto budovách sú: geotermálna energia (z tepelných čerpadiel na získavanie geotermálnej energie) a biomasa.
In this way, on-site renewables are always part of the calculation of the energy performance of the building.
Napríklad technológie výroby energie z obnoviteľných zdrojov, ako sú solárne termálne a fotovoltaické systémy, sú nákladovo efektívnejšie v stredomorských klimatických podmienkach (charakterizovaných vyšším slnečným žiarením) ako v iných klimatických podmienkach.
While several Member States require a renewable energy share of the primary energy used or a minimum renewable energy contribution in kWh/(m2.y), others use indirect requirement such as a low non-renewable primary energy use that can only be met if renewable energy is part of the building concept [16].
Tieto technológie môžu preto v relatívnom vyjadrení vo vyššej miere prispieť k splneniu prísnejších požiadaviek na energetickú hospodárnosť.