natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As regards the comments of the interested party who does not wish its identity to be disclosed, Estonia does not provide observations on some of them arguing that it would submit a new restructuring plan and therefore that those comments were no longer relevant.
Pokiaľ ide o riziko nižšieho počtu cestujúcich, v pláne sa uvádza, že 10 % poklesom počtu cestujúcich by sa znížil čistý výsledok počas prvých dvoch rokov o približne 6,4 milióna EUR, čím by sa viac ako zdvojnásobili očakávané záporné výsledky za tieto dva roky.
Estonia nonetheless indicates that there is no overcapacity on the routes to and from Estonia and that there is no risk of undermining the internal market by shifting an unfair share of structural adjustments to other Member States.
V obchodnom pláne z roku 2010 sa však neuvádzajú následky pre celé analyzované obdobie ani konkrétne nápravné opatrenia, ktoré sa majú prijať.
As regards the comparison with the case study of Hungary’s connectivity, Estonia argues that Estonia is a small and isolated market and that the demise of Estonian Air would mean a loss on the quantity and quality of air connections, and claims its case to be more similar to that of Lithuania after the bankruptcy of its flag carrier FlyLAL, which — according to Estonia — lost 26 % of its mobility factor [32] compared to 4 % for Hungary.
Komisia takisto zdôrazňuje, že spoločnosť Cresco sa rozhodla ďalej neinvestovať do spoločnosti Estonian Air a namiesto toho sa rozhodla predať svoj podiel spoločnosti SAS.
In relation to Ryanair’s comments, Estonia reiterates that Ryanair’s position would not be affected by the State aid granted to Estonian Air.
Hoci spoločnosť Cresco na to mohla mať rôzne dôvody, zdá sa logické domnievať sa, že obchodný plán z roku 2010 nebol dostatočný na uspokojenie súkromného investora v súvislosti s návratnosťou jeho investícií.
In addition, Estonia considers that Ryanair’s claim that Estonian Air should be liquidated is not supported by data.
Podobné argumenty možno uplatniť aj v súvislosti so spoločnosťou SAS, ktorá sa rozhodla zúčastniť sa na kapitálovej injekcii v roku 2010, ale nie v pomere k svojmu podielu, čím sa jej podiel znížil z predchádzajúceho podielu 49 % len na 10 %.
Finally, Estonia reiterates that there is no breach of the ‘one time, last time’ principle in relation to measures 1 to 3.
Estónske orgány takisto tvrdia, že v ocenení uskutočnenom štátom v roku 2010 sa dospelo k záveru, že letecký dopravca bude mať po tejto investícii kladnú hodnotu.
The concept of State aid thus applies to any advantage granted directly or indirectly, financed out of State resources, granted by the State itself or by any intermediary body acting by virtue of powers conferred on it.
Niektoré kľúčové predpoklady, z ktorých vychádzalo ocenenie, navyše nie sú podložené.
To be State aid, a measure must stem from State resources and be imputable to the State.
Nie je uvedený najmä základ pre stanovenie značnej konečnej hodnoty (predstavujúcej viac než 60 % celkových diskontovaných peňažných tokov).
In principle, State resources are the resources of a Member State and of its public authorities as well as the resources of public undertakings on which the public authorities can exercise, directly or indirectly, a controlling influence.
Zvolenie nižšej konečnej hodnoty by dokonca mohlo viesť k zápornej celkovej hodnote vlastného kapitálu.
In order to determine whether the different measures assessed conferred an economic advantage to Estonian Air and therefore whether the measures involve State aid, the Commission will assess whether the airline received an economic advantage which it would not have obtained under normal market conditions.
Po druhé, v ocenení sa uvádza, že opatrenia v obchodnom pláne z roku 2010 nemusia stačiť na vyriešenie niektorých problémov udržateľnosti spoločnosti Estonian Air (napríklad stratovej prevádzky turbovrtuľových lietadiel typu Saab 340).
The Commission applies the MEIP test in its assessment.
Vo výpočte založenom na peňažných tokoch sa preto predpokladajú ďalšie zmeny, a teda sa líši od obchodného plánu z roku 2010, ktorý predstavuje základ pre investíciu.
According to the MEIP test, no State aid would be involved where, in similar circumstances, a private investor of a comparable size to that of the bodies concerned in the public sector, operating in normal market conditions in a market economy, could have been prompted to provide to the beneficiary the measures in question.
Po tretie, ocenenie založené na porovnaní s inými leteckými dopravcami je mimoriadne nespoľahlivé.
The Commission therefore has to assess whether a private investor would have entered into the transactions under assessment on the same terms.
Porovnáva spoločnosti Estonian Air len s piatimi leteckými dopravcami, z ktorých traja majú kapacity niekoľkokrát väčšie ako spoločnosť Estonian Air.
The attitude of the hypothetical private investor is that of a prudent investor whose goal of profit maximisation is tempered with caution about the level of risk acceptable for a given rate of return.
Vzhľadom na zlú finančnú situáciu spoločnosti Estonian Air je navyše jediným referenčným základom, ktorý by sa reálne dal použiť, pomer ceny k výnosom z predaja, zatiaľ čo pomery založené na iných ukazovateľoch dávajú veľmi odlišné výsledky.
In principle, a contribution from public funds does not involve State aid if it is pari passu, namely if it takes place at the same time as a significant capital contribution on the part of a private investor made in comparable circumstances and on comparable terms.
Po štvrté, aj keby sa prijali výsledky ocenenia, toto ocenenie nevysvetľuje, prečo by súkromný investor súhlasil s vložením 17,9 milióna EUR nového kapitálu s cieľom získať 90 % akcií spoločnosti, ktorej celková hodnota vlastného kapitálu sa odhaduje len na [0 – 10] miliónov EUR (alebo maximálne na [5 – 15] miliónov EUR).
Finally, the measures in question must distort or threaten to distort competition and be liable to affect trade between Member States.
A napokon, estónske orgány neanalyzovali žiadnu protichodnú situáciu k navýšeniu kapitálu s cieľom porovnať očakávanú návratnosť svojich investícií s výsledkami možných alternatívnych scenárov.
Inasmuch as the measures under assessment entail State aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty, their compatibility must be assessed in the light of the exceptions laid down in paragraphs 2 and 3 of that Article.
Hoci z hospodárskeho hľadiska môže mať pre existujúceho akcionára zmysel investovať dodatočný kapitál do spoločnosti v ťažkostiach v záujme ochrany svojej investície, taký investor by za normálnych okolností porovnal túto investíciu s nákladmi/príjmami možných alternatívnych scenárov, pravdepodobne aj vrátane likvidácie spoločnosti.
Existence of State aid
Z listu estónskych orgánov z 9. apríla 2014 okrem toho vyplýva, že navýšenie kapitálu nebolo motivované výlučne hospodárskou príťažlivosťou investície.
Measure 1
Estónsko uznáva, že cieľ obchodného plánu z roku 2010 zabezpečiť dlhodobé letové spojenia do dôležitých obchodných destinácií „sa zhodoval s vlastnými makroekonomickými politickými cieľmi štátu“.
The Commission will first assess the presence of aid in respect of the EUR 2,48 million capital injection of 2009 (measure 1).
Hoci Estónsko tvrdí, že tieto aspekty neboli jedinou motiváciou investičného rozhodnutia štátu, nasvedčuje to tomu, že štát nebral do úvahy len cieľ dosiahnutia zisku.
As explained in recital 105, it is considered that a contribution from public funds does not entail an undue advantage — and does not constitute aid — if it is carried out in pari passu terms.
Členovia estónskej vlády v čase prijatia opatrenia č. 3 v tejto súvislosti uviedli, že „pozícia [vlády] bola taká, že spoločnosť Estonian Air má pre krajinu strategický význam a sme pripravení prevziať väčšinový podiel“ [39], a že „je veľmi dôležité, aby sme mali lety z […] Tallinn do niektorých ďalších dôležitých miest“ [40], čo podľa všetkého nie sú faktory, ktoré by obozretný súkromný investor v trhovom hospodárstve zohľadnil pri prijímaní investičného rozhodnutia.
In that respect, the Commission notes that measure 1 was carried out by the shareholders of Estonian Air at the time in proportion to their stakes, namely 34 % by Estonia (EUR 2,48 million), 49 % by SAS (EUR 3,57 million) and 17 % by Cresco (EUR 1,23 million).
V tejto súvislosti Komisia pripomína, že v rozsudku vo veci Boch Súdny dvor uviedol, že „sa predovšetkým skúma, či by za podobných okolností súkromný akcionár so zreteľom na predvídateľnosť získania návratnosti a bez ohľadu na všetky aspekty sociálnej, regionálnej a odvetvovej politiky upísal predmetný kapitál“ [41].
Estonia was confirmed that the State and Cresco injected cash only while SAS provided EUR 1,21 million in cash and EUR 2,36 million in the form of a loan-to-equity conversion.
Vzhľadom na neexistenciu akéhokoľvek súkromného investora, ktorý by bol ochotný investovať nové finančné prostriedky do spoločnosti Estonian Air podobným spôsobom ako štát, nedostatky obchodného plánu z roku 2010 a existenciu makroekonomických cieľov, ktoré nie sú podstatné pre žiadneho súkromného investora, Komisia dospela k celkovému záveru, že opatrenie č. 3 nebolo zlučiteľné so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve.
In addition, Estonia explained that SAS provided loans to Estonian Air of USD […] million in 2008 and of EUR […] million in 2009 (see recital 84).
Na to, aby opatrenie predstavovalo štátnu pomoc, musí byť navyše financované zo štátnych prostriedkov a musí byť pripísateľné štátu.
In the rescue aid opening decisions the Commission noted that the different nature of the contributions (fresh money increase v conversion of debt by SAS) was sufficient to create reasonable doubts about whether measure 1 was pari passu.
Vo vzťahu ku kapitálovej injekcii z roku 2010 sa toto kritérium nespochybňuje, lebo finančné prostriedky vložilo zo štátneho rozpočtu estónske ministerstvo hospodárskych vecí a komunikácií ako akcionár leteckého dopravcu.
However, the information provided by Estonia has allayed the doubts of the Commission, given that the capital contribution was carried out on clear pari passu terms at least with Cresco.
Komisia napokon konštatuje, že opatrenie ovplyvňuje obchod a hrozí narušením hospodárskej súťaže medzi členskými štátmi, lebo spoločnosť Estonian Air súťaží s inými leteckými dopravcami Európskej únie, a to najmä od nadobudnutia účinnosti tretej fázy liberalizácie leteckej dopravy („tretieho balíka“) 1. januára 1993 [42].
Both the State and Cresco contributed rather significant amount of fresh money in cash in proportion to their shareholding.
Opatrenie č. 3 teda umožnilo spoločnosti Estonian Air pokračovať v činnosti takým spôsobom, že na rozdiel od iných konkurentov nemusela čeliť následkom, ktoré za normálnych okolností plynú zo zlých finančných výsledkov.
In addition, the overall contributions of Cresco and SAS in cash are significant and comparable to that of the State.
Komisia preto dospela k záveru, že opatrenie č. 3 predstavuje štátnu pomoc v prospech spoločnosti Estonian Air.
Moreover, the loan-to-equity conversion of SAS is to be seen in the broader context of its previous loans to Estonian Air in 2008 and 2009, which demonstrate that SAS believed in the viability of the airline.
Opatrenie č. 4
In addition, the Commission observes that according to the 1994 Aviation guidelines [34] ‘[c]apital injections do not involve State aid when the public holding in a company is to be increased, provided the capital injected is proportionated to the number of shares held by the authorities and goes together with the injection of capital by a private shareholder; the private investor’s holding must have real economic significance’.
Komisia naďalej nie je presvedčená argumentmi, ktoré poskytli estónske orgány v priebehu konania vo veci formálneho zisťovania.
Therefore, it results that this is the case for measure 1.
V prvom rade, rozhodnutie investovať prijal jedine štát bez súkromného zásahu: spoločnosť SAS sa rozhodla nezúčastniť sa na tejto kapitálovej injekcii a súkromná banka […], ktorá pôvodne uvažovala o poskytnutí úveru spoločnosti Estonian Air, ho nakoniec zamietla.
On that basis, the Commission considers that the decision Cresco to invest in Estonian Air was made pari passu with that of the State and that the investment of both Cresco and SAS was significant.
Investíciu teda nemožno považovať za vykonanú za podmienok pari passu.
In addition, the Commission has no reasons to doubt that SAS and Cresco decided to invest in Estonian Air for profit-seeking motives.
V obchodnom pláne z roku 2011, na základe ktorého bolo prijaté investičné rozhodnutie, sa navyše predpokladá stratégia rozširovania a radikálna zmena obchodného modelu zo stratégie „z bodu do bodu“ na hviezdicovú stratégiu založenú na regionálnej sieti.
The Commission therefore concludes that financing of Estonian Air through the EUR 2,48 million capital injection (measure 1) did not entail an undue advantage to Estonian Air and therefore excludes the presence of State aid, without it being necessary to assess further whether the rest of the cumulative conditions of Article 107(1) of the Treaty would be met.
Takisto sa zdá nereálne predpokladať, že spoločnosť Estonian Air by dokázala takmer strojnásobiť svoje výnosy len za 4 roky a zvýšiť ukazovateľ EBT z – 15,45 milióna EUR v roku 2011 na 4,2 milióna EUR v roku 2014, a to najmä v kontexte hospodárskej a finančnej krízy.
Measure 2
Komisia v tejto súvislosti pripomína, že podľa finančnej prognózy združenia IATA z decembra 2011 [43] sa ziskové rozpätia v odvetví leteckej dopravy v roku 2011 znížili, lebo výrazne stúpli ceny ropy a pohonných látok.
In June 2009, Estonian Air sold its ground handling business to the 100 % State-owned Tallinn Airport for EUR 2,4 million (measure 2).
Združenie IATA predpovedalo, že európsky letecký priemysel bude v roku 2012 čeliť tlakom v dôsledku hospodárskych otrasov, ktoré by mohli vyplynúť z neschopnosti vlád vyriešiť dlhovú krízu v eurozóne.
In order to determine the price, no open, transparent and unconditional tender took place and no valuation was carried out by independent valuators.
Vzhľadom na to, že európskych leteckých dopravcov by pravdepodobne vážne postihla recesia na ich domácich trhoch, združenie IATA predpovedalo pre európskych leteckých dopravcov na rok 2012 rozpätie EBIT (earnings before interest and taxes – zisk pred odpočítaním úrokov a daní) 0,3 % s čistými stratami po zdanení vo výške 0,6 miliardy USD (teda 0,46 miliardy EUR).
Instead, the price was fixed through direct negotiations between Tallinn Airport and Estonian Air.
Takisto sa zdá nereálne predpokladať, že spoločnosť Estonian Air by zvýšila počet sedadiel z 1 milióna v roku 2011 na 2,45 milióna v roku 2014 a zároveň by v rovnakom období výrazne zvýšila koeficient zaťaženia z 59,2 % na 72,3 %.
The Commission observes that in the absence of a tender or an independent valuation it cannot exclude the presence of aid.
Zároveň sa zdá, že hlavné riziká boli podhodnotené a zmierňujúce opatrenia neboli dostatočne posúdené.
Therefore, the Commission needs to assess the transaction and its context in detail to determine whether it provided Estonian Air with any undue advantage.
Od hviezdicového modelu sa veľmi rýchlo upustilo už v polovici roku 2012 vzhľadom na mimoriadne záporné výsledky leteckého dopravcu.
In addition, the transaction took the form of an asset sale excluding liabilities and employees and other ‘legacy costs’.
V pláne sa napríklad uvádza, že prínosy investície pre Estónsko sú podstatné a výslovne sa uvádza, že „zvolený model siete sa uprednostňuje vzhľadom na súčasné potreby podnikateľov a vládne smernice“.
In order to determine the price, the book value of the assets was established as a floor price.
V pláne sa ďalej uvádza, že v dôsledku investície by vzniklo 2000 pracovných miest a že Estónsko by zlepšilo svoju pozíciu v hodnoteniach globálnej konkurencieschopnosti.
Furthermore, the Estonian authorities submitted their internal analysis demonstrating that the enterprise value-to-sales multiple (EV/sales) [35] for the transaction corresponds to multiples observed in several other transactions where a target company was a ground handling business.
Estónske orgány okrem toho uvádzajú, že navrhovaná stratégia, ktorá sa premietla do akčného plánu vlády na roky 2011 – 2015, znamenala vytvorenie priamych leteckých spojení do všetkých hlavných európskych obchodných centier a premenu letiska Tallinn na uzol pre lety medzi Európou a Áziou.
That would seem to suggest that the transaction took place on market terms.
Z dôvodov vysvetlených v odôvodnení 128 by obozretný súkromný investor v trhovom hospodárstve tieto aspekty nezohľadnil.
Moreover, Estonia claims that Tallinn Airport, despite being 100 % State-owned, is independent from the State and that the members of the management and supervisory boards are independent business people and not representatives of the State.
Komisia sa preto domnieva, že opatrenie č. 4 predstavovalo selektívnu neoprávnenú výhodu v prospech spoločnosti Estonian Air.
In the rescue aid opening decisions, the Commission raised doubts as to whether the actions of Tallinn Airport could be deemed imputable to the State in view of the fact that the Ministry of Economic Affairs and Communications was the only shareholder of Tallinn Airport and that it came within the Ministry’s jurisdiction.
Z rovnakých dôvodov, aké sú uvedené v odôvodneniach 130 a 131, sa Komisia domnieva, že opatrenie č. 4 pochádza zo štátnych prostriedkov a je pripísateľné štátu a že ovplyvňuje obchod a hrozí narušením hospodárskej súťaže medzi členskými štátmi.
However, the Court of Justice of the European Union has consistently held that measures taken by public undertakings under State control are not per se attributable to the State.
Komisia preto dospela k záveru, že opatrenie č. 4 predstavuje štátnu pomoc v prospech spoločnosti Estonian Air.
Indeed, the Court of Justice explained in Stardust Marine and subsequent case-law that in order to conclude on imputability it is necessary to ‘examine whether the public authorities must be regarded as having been involved, in one way or another, in the adoption of [the] measures’ [36].
Opatrenie č. 5
Since Tallinn Airport’s decision to participate to measure 2 was not imputable to the State and since the transaction seemingly took place on market terms, the Commission excludes the presence of State aid in relation to measure 2, without it being necessary to assess further whether the rest of the cumulative conditions of Article 107(1) of the Treaty are met.
Opatrenie č. 6
Measure 3
Rozhodnutie estónskych orgánov vložiť 40,7 milióna EUR do spoločnosti Estonian Air vo forme vlastného kapitálu by sa malo považovať za štátnu pomoc.
In relation to the 2010 capital injection (measure 3), Estonia explained in the course of the formal investigation procedure that the State injected EUR 17,9 million in cash while SAS converted into equity a EUR 2 million loan.
Kapitálová injekcia pochádza priamo zo štátneho rozpočtu, a teda zo štátnych prostriedkov.
At the same time, SAS acquired Cresco’s stake in Estonian Air for EUR […] million (in exchange for a EUR […] million loan write-off that Cresco held with SAS).
Navyše, keďže zvýhodňuje výlučne jeden podnik (spoločnosť Estonian Air) a poskytuje sa za podmienok, ktoré by obozretný súkromný investor v trhovom hospodárstve za normálnych okolností neprijal (finančné ťažkosti spoločnosti Estonian Air, investícia nevychádza z primeranej analýzy návratnosti investícií, ale z aspektov verejného záujmu, ako je prepojenie Estónska a strategický význam spoločnosti Estonian Air pre estónske hospodárstvo), plánovaná kapitálová injekcia predstavuje selektívnu výhodu v prospech spoločnosti Estonian Air.
As a result, Cresco ceased to be a shareholder, the State’s participation increased to 90 % and SAS’s participation was diluted to 10 %.
Opatrenie navyše ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi a hrozí narušením hospodárskej súťaže (pozri odôvodnenie 131).
Estonia argues that its decision to invest again in Estonian Air was based on the 2010 business plan.
Predmetné opatrenie tak umožňuje spoločnosti Estonian Air pokračovať v činnosti takým spôsobom, že na rozdiel od iných konkurentov nemusí čeliť následkom, ktoré za normálnych okolností plynú zo zlých finančných výsledkov.
The Commission first notes that the injections of the State and SAS took place under different forms and in amounts not in proportion to the shareholdings.
Samotné estónske orgány považujú toto opatrenie za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, lebo uviedli, že boli splnené podmienky pomoci na reštrukturalizáciu podľa usmernení o záchrane a reštrukturalizácii z roku 2004.
An injection of EUR 17,9 million of fresh money by the State is not comparable to SAS’ debt-to-equity swap of EUR 2 million, in particular since Estonia has not provided evidence that the loan was fully collateralised and thus that SAS would have assumed new risk by converting the loan into equity.
Komisia preto dospela k záveru, že notifikované opatrenie na reštrukturalizáciu predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.
As regards the debt write-off by SAS of a EUR […] million that Cresco held with SAS in exchange for Cresco’s shares in Estonian Air, the Commission observes that this operation did not entail fresh money for Estonian Air.
Estónske orgány tento záver nespochybňujú.
Moreover, it is uncertain whether SAS run new risk by accepting the debt write-off in exchange for Cresco’s shares in Estonian Air.
Záver o existencii pomoci
These elements are sufficient to allow the Commission to conclude that measure 3 was not carried out on pari passu terms.
Z dôvodov uvedených v odôvodneniach 108 – 119 Komisia dospela k záveru, že opatrenia č. 1 a 2 nepredstavovali štátnu pomoc v prospech spoločnosti Estonian Air v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.
The Estonian authorities argue that measure 3 was MEIP-conform since it was adopted on the basis of the 2010 business plan, which they consider robust and credible.
Z dôvodov uvedených v odôvodneniach 120 – 143 sa však Komisia domnieva, že opatrenia č. 3, 4, 5 a 6 predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, a preto posúdi ich zákonnosť a zlučiteľnosť s vnútorným trhom.
According to the plan, Estonian Air would break even already in 2013 if it changed the fleet in accordance with the plan, and would remain significantly profitable thereafter until at least 2020.
Zákonnosť pomoci
The Commission acknowledges that the 2010 business plan analyses the situation of the airline, but it nonetheless has shortcomings that do not make it a reliable basis for a market-oriented investment decision.
V článku 108 ods. 3 zmluvy sa uvádza, že členský štát nemôže vykonať opatrenie pomoci, kým Komisia neprijme rozhodnutie o jeho schválení.
For instance, the financial forecasts are based on overly ambitious passenger growth numbers (average annual growth above 6 % for the period 2010-2020).
Komisia v prvom rade konštatuje, že Estónsko vykonalo opatrenia č. 3, 4 a 5 bez toho, aby ich vopred notifikovalo Komisii na účely schválenia.
Such growth prospects seem very much optimistic in view of the 2009 global economic and financial crisis.
Komisia s poľutovaním konštatuje, že Estónsko si nesplnilo povinnosť zdržať sa konania, a teda porušilo svoju povinnosť podľa článku 108 ods. 3 zmluvy.
The 2010 business plan refers to IATA estimations of more than 5 % average growth for the next four years.
Pokiaľ ide o opatrenie č. 6, Komisia si uvedomuje, že kapitálová injekcia vo výške 40,7 milióna EUR sa doposiaľ neuskutočnila.
However, IATA also indicates that this recovery will be very unevenly divided geographically and that a rapid recovery is not to be expected in Europe [37].
Článok 108 ods. 3 zmluvy bol teda vo vzťahu k notifikovanému opatreniu na reštrukturalizáciu dodržaný.
Another shortcoming is that the sensitivity analysis of the 2010 business plan appears insufficient.
Prijateľnosť zmeneného reštrukturalizačného plánu z 31. októbra 2014