natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The legislation concerned and its impact is considered in more detail below, taking into account the effect of the provisions both individually and collectively, as well as the previous case law of the Constitutional Tribunal and the opinion of the Venice Commission.
Komisia konštatovala, ako potvrdzuje Benátska komisia, že kvórum účasti 13 z 15 sudcov je v porovnaní s požiadavkami v iných členských štátov nezvyčajne vysoké.
Amendment of 22 December 2015 to the Law on the Constitutional Tribunal
Je dosť dobre predstaviteľné, že takéto kvórum účasti sa príležitostne nebude dať z rôznych dôvodov dosiahnuť, čo by spôsobilo minimálne dočasnú neschopnosť ústavného súdu rozhodovať.
On 22 December 2015, following an accelerated procedure, the Sejm amended the Law on the Constitutional Tribunal [26].
Takáto situácia vlastne nastáva aj za súčasných okolností, keďže ústavný súd má momentálne iba 12 sudcov.
The amendments, inter alia, increased the attendance quorum of judges for hearing cases [27], raised the majorities needed in the Constitutional Tribunal to hand down judgments by the full bench [28], required the handling of cases in chronological order [29] and provided a minimum delay for hearings [30].
Väčšina hlasov
Certain amendments [31] increased the involvement of other institutions of the State in disciplinary proceedings concerning judges of the Tribunal.
Podľa zmeneného článku 99 ods. 1 sa na vynášanie rozsudkov ústavného súdu v pléne (v „abstraktných veciach“) vyžaduje dvojtretinová väčšina sudcov konania.
In its judgment of 9 March 2016, the Constitutional Tribunal declared unconstitutional the law adopted on 22 December 2015 in its entirety as well as specific provisions thereof, in particular those referred to above.
Vzhľadom na nové (vyššie) kvórum účasti (pozri vyššie) to znamená, že ak ústavný súd rozhoduje v pléne, rozsudok musí schváliť minimálne deväť sudcov [33].
So far the Polish authorities have failed to publish the judgment in the Official Journal (see section 3 above).
Iba vtedy, ak ústavný súd rozhoduje v tribunáloch siedmich alebo troch sudcov (individuálne sťažnosti a prejudiciálne návrhy bežných súdov) sa vyžaduje jednoduchá väčšina hlasov.
As set out already in its Opinion of 1 June 2016, the Commission took the view that the effect of the amendments concerning the attendance quorum, the voting majority, the handling of cases in chronological order and the minimum delay for hearings, in particular their combined effect, undermined the effectiveness of the Constitutional Tribunal as a guarantor of the Constitution.
V predchádzajúcej verzii zákona sa na rozhodovanie v pléne vyžadovala jednoduchá väčšina hlasov (článok 99 ods. 1 zákona pred zmenou).
This conclusion is shared by the Venice Commission.
Zvýšené kvórum účasti a dvojtretinová väčšina na prijímanie rozhodnutí (v prípade „abstraktného“ ústavného preskúmania nových prijatých zákonov) závažne poškodzujú rozhodovací proces ústavného súdu.
As these findings are relevant for the assessment of the law adopted on 22 July 2016, the main conclusions are recalled hereunder.
Komisia konštatovala, ako potvrdzuje aj Benátska komisia, že v absolútnej väčšine európskych právnych systémov sa vyžaduje len jednoduchá väčšina hlasov.
Attendance quorum
Ústavný súd v každom prípade zistil, že na základe poľskej ústavy sa vyžaduje jednoduchá väčšina hlasov, preto je požiadavka na kvalifikovanú väčšinu protiústavná.
The amended Article 44(3) stated that ‘Adjudicating in full bench shall require the participation of at least 13 judges of the Court’ [32].
Vybavovanie vecí v chronologickom poradí
According to the amended Article 44(1) the Constitutional Tribunal shall rule by the full bench, unless otherwise specified by law.
Zo zmeneného článku 80 ods. 2 [34] vyplýva, že termíny pojednávaní alebo konaní za zatvorenými dverami, pri ktorých ide o návrhy na abstraktné ústavné preskúmanie, „sa stanovujú v poradí, v akom boli veci predložené súdu“.
This applied in particular to what are described as ‘abstract cases’ of constitutional review of newly adopted laws.
Z toho pravidla sa nepripúšťajú žiadne výnimky a na základe zmeny sa toto pravidlo vzťahuje aj na všetky prebiehajúce konania, pre ktoré ešte nebol stanovený termín pojednávania [35].
The amended Article 44(1) also provided for exceptions, notably for individual complaints or cases submitted by ordinary courts.
V predchádzajúcej verzii zákona sa takéto pravidlo nenachádzalo.
The former version of the Law required, for a decision by the full bench, the presence of at least nine judges (Article 44(3), item 3 of the Law before the amendment).
„Pravidlo postupnosti“, podľa ktorého mal ústavný súd vykonávať pojednávania vo veciach podľa poradia, v ktorom boli zaevidované, negatívne ovplyvnilo schopnosť súdu rýchlo vydávať rozhodnutia o ústavnosti nových zákonov, a to najmä z dôvodu množstva prebiehajúcich konaní.
The Commission considered that the attendance quorum of 13 out of 15 judges for the full bench (which deals with the ‘abstract’ constitutional review of newly adopted laws) represents a serious constraint on the decision-making process of the Constitutional Tribunal, with the risk of blocking it.
Nemožnosť zohľadniť povahu veci (najmä v prípadoch, keď ide o základné práva), jej dôležitosť a kontext, v ktorom sa predkladala, by mohli ústavnému súdu zabrániť v dodržaní požiadaviek na primerané trvanie konaní, ktoré sú zakotvené v článku 6 Európskeho dohovoru o ľudských právach a článku 47 Charty základných práv EÚ.
The Commission noted, as confirmed by the Venice Commission, that an attendance quorum of 13 out of 15 judges is unusually high compared to requirements in other Member States.
Benátska komisia tiež konštatovala, že pravidlo postupnosti by mohlo odradiť aj od predkladania prejudiciálnych otázok Súdnemu dvoru, a to najmä vtedy, ak sa po prijatí prejudiciálneho rozhodnutia vyžaduje pojednávanie.
It is indeed entirely imaginable that for various reasons, such an attendance quorum might on occasion not be reached, which would then leave the Tribunal at least temporarily unable to adjudicate.
Najkratšia možná lehota pre uskutočnenie pojednávania
In fact, such a situation would be present in the current circumstances, as the Tribunal has only 12 judges at this stage.
Podľa zmeneného článku 87 ods. 2 [36] sa pojednávanie nemôže uskutočniť skôr ako tri mesiace – a v prípade vecí, o ktorých sa rozhoduje v pléne, nie skôr ako šesť mesiacov – odo dňa doručenia oznámenia o termíne pojednávania účastníkom konania.
Voting majority
V predchádzajúcej verzii zákona sa uvádzalo, že pojednávanie sa nemôže uskutočniť skôr ako 14 dní odo dňa doručenia oznámenia o termíne pojednávania účastníkom konania.
According to the amended Article 99(1), judgments of the Constitutional Tribunal sitting as a full bench (for ‘abstract cases’) required a majority of two thirds of the judges sitting.
Túto otázku je potrebné vnímať v súvislosti s požiadavkou týkajúcou sa plánovania vecí.
With a view to the new (higher) attendance quorum (see above) this meant that a judgment had to be approved by at least nine judges if the Constitutional Tribunal adjudicated as a full bench [33].
Najmä pri požiadavke na najkratšiu možnú lehotu pre uskutočnenie pojednávania (účastníkom konania musí byť oznámený termín pojednávania pred ústavným súdom minimálne tri a v dôležitých veciach šesť mesiacov pred termínom pojednávania) hrozí riziko spomalenia konania.
Only if the Tribunal adjudicated in a panel of seven or three judges (individual complaints and preliminary requests from ordinary courts), was a simple majority of votes required.
Ako je uvedené vyššie, neexistencia všeobecného ustanovenia, ktorým by sa ústavnému súdu umožnilo v naliehavých prípadoch tieto lehoty skrátiť, nie je zlučiteľná s požiadavkou na primerané trvanie konania podľa článku 6 Európskeho dohovoru o ľudských právach a článku 47 Charty základných práv EÚ.
The former version of the Law required, for a decision by the full bench, a simple majority of votes (Article 99(1) of the Law before the amendment).
Disciplinárne konanie
In addition to the increased attendance quorum, a two-thirds majority for adopting decisions (for ‘abstract’ constitutional review of newly adopted laws) significantly aggravated the constraints on the decision-making process of the Constitutional Tribunal.
Podľa zmeneného článku 28a [37] sa disciplinárne konanie môže začať aj na základe návrhu prezidenta Poľskej republiky alebo ministra spravodlivosti, a to najneskôr tri týždne odo dňa prijatia návrhu, ak predseda ústavného súdu nerozhodne, že návrh je nepodložený.
The Commission noted, as also confirmed by the Venice Commission, that in the vast majority of European legal systems, only a simple voting majority is required.
Okrem toho, podľa zmeneného článku 31a ods. 1 zákona [38] v mimoriadne závažných veciach požiada plénum Sejm, aby sudcu Súdneho dvora zbavil funkcie.
In any event, the Constitutional Tribunal found that the Polish Constitution required voting by simple majority, and that the requirement of a qualified majority was thus unconstitutional.
Takéto opatrenie pléna môže byť podľa zmeneného článku 31a ods. 2 iniciované na návrh prezidenta republiky alebo ministra spravodlivosti, i keď samotné rozhodnutie prináleží ústavnému súdu.
Handling of cases in chronological order
Konečné rozhodnutie prijme Sejm.
According to amended Article 80(2) [34], the dates for hearings or proceedings in camera, where applications in abstract constitutional review proceedings were to be considered, ‘shall be established by order in which the cases are submitted to the Court’.
Na základe predchádzajúcej verzie zákona nemala výkonná moc právo začínať disciplinárne konanie a Sejm nemal právomoc zbaviť funkcie sudcu Súdneho dvora.
There were no exceptions foreseen to this rule and according to the amendment this rule applied to all pending cases for which no date for a hearing had been set yet [35].
Právomoc zbaviť funkcie sudcu ústavného súdu mal iba ústavný súd.
The former version of the Law did not include such a rule.
Komisia s obavami konštatovala, že niektorými zmenami sa posilnilo zapojenie ďalších inštitúcií štátu do disciplinárneho konania týkajúceho sa sudcov ústavného súdu.
The ‘sequence rule’ according to which the Constitutional Tribunal had to hear cases in the sequence in which they were registered negatively affected its capacity to render rapidly decisions on the constitutionality of new laws, in particular in view of the number of pending cases.
Konkrétne sa prezidentovi republiky alebo ministrovi spravodlivosti priznáva právomoc začať disciplinárne konanie voči sudcovi ústavného súdu [39] a v obzvlášť závažných prípadoch sa Sejmu priznáva právomoc prijať konečné rozhodnutie o odvolaní sudcu na základe takéhoto návrhu ústavného súdu [40].
The impossibility to take into account the nature of a case (notably when involving fundamental rights issues), its importance and the context in which it is presented, could have prevented the Constitutional Tribunal from meeting the requirements for a reasonable length of proceedings as enshrined in Article 6 of the European Convention on Human Rights and Article 47 of the EU Charter of Fundamental Rights.
Komisia sa domnievala, že skutočnosť, že o disciplinárnej sankcii rozhoduje politický orgán (ktorý ju aj môže odmietnuť uložiť) na návrh ústavného súdu, môže predstavovať problém pre nezávislosť súdnictva, keďže parlament (ako politický orgán) by mohol rozhodovať z politického hľadiska.
As also noted by the Venice Commission, the sequencing rule could also have discouraged the putting of preliminary ruling questions to the Court of Justice, particularly if a hearing is required after the preliminary ruling has been received.
Podobne nebolo jasné, prečo by mali mať politické inštitúcie, ako napríklad prezident republiky a minister spravodlivosti, právomoc iniciovať disciplinárne konanie.
Minimum delay for hearings
Aj keby takéto konanie vyžadovalo schválenie ústavného súdu alebo jeho predsedu, už samotná skutočnosť, že ho môžu iniciovať politické inštitúcie, môže mať vplyv na nezávislosť ústavného súdu.
According to amended Article 87(2) [36], ‘[t]he hearing may not take place earlier than after three months from the day the notification on the date of the hearing has been delivered to the participants of the proceedings, and for cases adjudicated in full bench — after six months’.
Vzbudzuje to obavy, pokiaľ ide o oddelenie právomocí a nezávislosť ústavného súdu, keďže návrh ústavného súdu na odvolanie sudcu môže Sejm zamietnuť.
The former version of the Law stated that the hearing cannot be held earlier than after 14 days from the delivery date of the notification of its date to participants of the proceedings.
Zákon o ústavnom súde prijatý 22. júla 2016
Finally, this issue had to be seen in combination with the requirement concerning the scheduling of cases.
Okrem ustanovení o vymenovávaní sudcov ústavného súdu a uverejňovaní rozsudkov ústavného súdu (pozri oddiely 2 a 3) obsahuje zákon prijatý 22. júla 2016 aj ďalšie ustanovenia o fungovaní ústavného súdu.
In particular the minimum delay for hearings (participants of the proceedings must be notified of a hearing before the Constitutional Tribunal at least 3 — and in important cases 6 — months before the date of the hearing) risked slowing down proceedings.
Zákon vychádza zo zákona o ústavnom súde z 1. augusta 1997, obsahuje však nové ustanovenia, okrem iného o kvóre účasti sudcov pri pojednávaniach, väčšine potrebnej na ústavnom súde na vynesenie rozsudkov v pléne, vybavovaní vecí v chronologickom poradí, najkratšej možnej lehote pre uskutočnenie pojednávania, úlohe generálnej prokuratúry, odložení rokovaní, ako aj prechodné ustanovenia o prebiehajúcich konaniach a vacatio legis.
As set out above, the absence of a general provision that would allow the Constitutional Tribunal to reduce these deadlines in urgent cases is incompatible with the requirements for a reasonable length of proceedings under Article 6 of the European Convention on Human Rights and Article 47 of the EU Charter of Fundamental Rights.
Komisia sa domnieva, že aj keď sa v porovnaní so zmeneným zákonom prijatým 22. decembra 2015 dajú pozorovať určité zlepšenia a niektoré obavy sa riešia, ako sa uvádza ďalej, stále zostáva množstvo obáv, ktoré sa týkajú zákona prijatého 22. decembra 2015, ako aj množstva novozavedených ustanovení.
Disciplinary proceedings
Celkovo vzbudzujú niektoré ustanovenia zákona prijatého 22. júla 2016, či už jednotlivo alebo kombinovane, obavy, pokiaľ ide o účinnosť ústavného preskúmania a dodržiavania zásady právneho štátu.
According to amended Article 28a [37], ‘[d]isciplinary proceedings may also be instituted further to an application from the President of the Republic of Poland or the Minister for Justice no later than three weeks after the date of receipt of the application, unless the President of the Court decides that the application is unfounded’.
V článku 26 ods. 2 sa uvádza, že „preskúmanie veci v pléne vyžaduje účasť minimálne jedenástich sudcov ústavného súdu“.
Furthermore, according to the amended Article 31a(1) of the Law [38] ‘[i]n particularly gross cases, the General Assembly shall apply to the Sejm to depose the judge of the Court’.
V článku 26 ods. 1 písm. g) sa okrem toho uvádza, že „ústavný súd rozhoduje […] v pléne vo […] veciach, v prípade ktorých traja sudcovia ústavného súdu predložili takýto návrh do 14 dní od prijatia kópií ústavnej sťažnosti alebo návrhu či právnej otázky uvedených v článku 38 ods. 1“.
Such an action of the General Assembly could have been initiated by an application by the President of the Republic or the Minister of Justice pursuant to the amended Article 31a(2), although the Constitutional Tribunal remained free to decide.
V článku 26 ods. 2 sa zvyšuje počet sudcov, ktorí sa musia zúčastňovať na pléne, z deviatich (podľa zákona o ústavnom súde z roku 1997 a zákona z 25. júna 2015 pred jeho zmenou z 22. decembra 2015) na jedenásť.
The final decision would have been taken by the Sejm.
Predstavuje to prekážku rozhodovacieho procesu ústavného súdu.
According to the former version of the Law the Executive branch was not entitled to institute disciplinary proceedings and the Sejm was not granted the power to depose a judge of the Court.
Počet bol znížený z trinástich, ktorí sa vyžadovali podľa zmeneného zákona z 22. decembra 2015.
The Constitutional Tribunal itself had the power to depose of a judge of the Tribunal.
Keďže v súčasnosti veci na ústavnom súde vybavuje len 12 sudcov, kvórum účasti sa príležitostne nemusí dosiahnuť, čím sa minimálne dočasne ochromí schopnosť ústavného súdu vynášať rozsudky.
The Commission noted with concern the fact that certain amendments increased the involvement of other institutions of the State in disciplinary proceedings concerning judges of the Tribunal.
Okrem toho, podľa článku 26 ods. 1 písm. g) ústavný súd rozhoduje v pléne, a to, okrem iného, vtedy, keď traja sudcovia podajú príslušný návrh.
In particular, the President of the Republic or the Minister of Justice were given the power to initiate disciplinary proceedings against a Constitutional Tribunal judge [39] and, in particularly serious cases, the Sejm was given the power to take the final decision on the dismissal of a judge following a request to that effect by the Constitutional Tribunal [40].
Títo sudcovia pritom nemusia byť v danej veci sudcami splnomocnenými rozhodovať v pléne.
The Commission considered that the fact that a political body decides on (and hence may refuse to impose) a disciplinary sanction as proposed by the Constitutional Tribunal may pose a problem regarding the independence of the judiciary, as the Parliament (as a political body) could be expected to decide on the basis of political considerations.
V zákone sa neuvádza, že ich návrh musí byť odôvodnený alebo že musí spĺňať konkrétne podmienky.
Similarly it was not clear why political institutions such as the President of the Republic and the Minister of Justice should have the power to initiate disciplinary proceedings.
Takýmto ustanovením sa umožňuje rozhodovanie v pléne v nepredvídateľne veľkom počte vecí, čo by mohlo ohroziť účinné fungovanie ústavného súdu, a tým aj účinnosť ústavného preskúmania.
Even if such proceedings required approval by the Tribunal or its President, already the fact that they could have been initiated by political institutions could have had an impact on the independence of the Tribunal.
V článku 69 sa uvádza, že „rozhodnutia sa prijímajú jednoduchou väčšinou hlasov.“ V porovnaní so zmeneným zákonom z 22. decembra 2015 je to zlepšenie, keďže článok už neobsahuje protiústavnú požiadavku dvojtretinovej väčšiny na prijímanie rozhodnutí.
This raised concerns as regards the separation of powers and the independence of the Constitutional Tribunal as the proposal of the Tribunal to dismiss a judge could be rejected by the Sejm.
Rieši sa tým obava vznesená Komisiou.
Law adopted on 22 July 2016 on the Constitutional Tribunal
V článku 38 ods. 3 sa uvádza, že „termíny pojednávaní, na ktorých sa skúmajú návrhy, sa stanovujú podľa poradia, v ktorom boli veci ústavnému súdu predložené“.
In addition to provisions on the appointment of judges of the Tribunal and the publication of its judgments (see sections 2 and 3), the law adopted on 22 July 2016 contains other provisions on the functioning of the Tribunal.
V článku 38 ods. 4 sa uvádza zoznam obmedzeného množstva vecí, pri ktorých nie je poradie predloženia návrhu relevantné.
The law is inspired by the Law on the Constitutional Tribunal of 1 August 1997 but adds new provisions, inter alia, on the attendance quorum of judges for hearing cases, the majorities needed in the Constitutional Tribunal to hand down judgments by the full bench, the handling of cases in chronological order, the minimum delay for hearings, the role of the Public Prosecutor-General, the postponement of deliberations, transitional provisions for pending cases and vacatio legis.
V článku 38 ods. 5 sa uvádza, že „predseda ústavného súdu môže stanoviť termín pojednávania odhliadnuc od podmienky uvedenej v odseku 3 [vyššie] vtedy, ak je to odôvodnené ochranou práv a slobôd občana, bezpečnosťou štátu alebo ústavným poriadkom.
The Commission considers that even if certain improvements can be noted as compared to the amending Act adopted on 22 December 2015, and certain concerns have been addressed as set out hereunder, a number of concerns raised already regarding the law adopted on 22 December 2015 remain and a number of new provisions raising concern have been introduced.
Na návrh piatich sudcov môže prezident ústavného súdu opäť zvážiť svoje rozhodnutie o stanovení termínu pojednávania.“
Overall, the effects of certain provisions of the law adopted on 22 July 2016, taken separately or in combination, raise concern regarding the effectiveness of constitutional review and the rule of law.
„Pravidlo postupnosti“, podľa ktorého musí ústavný súd pojednávať vo veciach, ktorých návrhy sa posudzujú v poradí zaevidovania, bolo zavedené v zmenenom zákone z 22. decembra 2015 a ústavný súd ho už vyhlásil za nezlučiteľný, okrem iného, s ústavou, pretože uvedené ustanovenie zasahuje do nezávislosti súdnictva a jeho oddelenia od ostatných vládnych zložiek.
Article 26(2) states that ‘The examination of a case by the full Tribunal shall require the participation of at least eleven judges of the Tribunal’.
Podľa článku 38 ods. 3 sa pravidlo postupnosti vzťahuje na „návrhy“ a netýka sa „ústavných sťažností“.
In addition, Article 26(1)(g) provides that ‘The Tribunal shall rule (…) in the full Tribunal on (…) cases in which three judges of the Tribunal submit an application to that effect within 14 days of receiving copies of a constitutional complaint or of an application or legal question referred to in Article 38(1)’.
Aj keď sa pravidlo postupnosti vzťahuje iba na návrhy, bude mať vplyv na kapacitu ústavného súdu rýchlo vynášať rozhodnutia o ústavnosti zákonov na žiadosť inštitucionálnych subjektov.
Article 26(2) increases the number of judges required to participate in a full bench from nine (as under the 1997 Act on the Constitutional Tribunal and the Law of 25 June 2015 prior to its amendment of 22 December 2015) to 11.
V článku 38 ods. 5 sa počíta s možnosťou, aby sa predseda ústavného súdu od pravidla postupnosti odchýlil.
This represents a constraint on the decision-making process of the Constitutional Tribunal.
Táto možnosť sa však obmedzuje iba na osobitné veci a môže mať za následok prieťahy, keďže návrh na prehodnotenie rozhodnutia predsedu ústavného súdu o stanovení termínu pojednávania môže podať päť sudcov.
The number has been reduced compared to the 13 which was required by the amending Act of 22 December 2015.
Okrem toho nie je isté, či by sa predseda ústavného súdu mohol za daných podmienok odchýliť od pravidla postupnosti vo všetkých veciach, ktoré vyžadujú naliehavé rozhodovanie.
However, in particular as the Constitutional Tribunal currently has only 12 judges to handle cases, the attendance quorum might on occasion not be reached, which would then leave the Tribunal at least temporarily unable to judicate.
Preto aj keď zákon prijatý 22. júla 2016 predstavuje v porovnaní so zákonom prijatým 22. decembra 2015 zlepšenie, vplyv pravidla postupnosti na účinnosť ústavného súdu môže stále vzbudzovať isté obavy.
In addition, according to Article 26(1)(g) the Tribunal adjudicates as a full bench, inter alia, in cases in which three judges file an application thereto.
V článku 61 ods. 1 sa uvádza, že „pojednávania sa nemôžu uskutočniť skôr ako 30 dní od doručenia oznámenia termínu pojednávania.“ V článku 61 ods. 3 sa uvádza, že „vo veciach právnych otázok, ústavných sťažností a sporov o právomoc medzi ústrednými ústavnými orgánmi štátu môže predseda ústavného súdu nariadiť skrátenie lehoty stanovenej v odseku 1 o polovicu, ak dotknutý sťažovateľ, súd odvolávajúci sa na právnu otázku alebo navrhovateľ nevyjadria do siedmich dní odo dňa doručenia nariadenia predsedu ústavného súdu námietku“.