natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This was — according to Latvia — a rational decision for the State since the foregone revenues for the State in the form of interest were compensated by the advantage that the State, as a majority shareholder of airBaltic, derived from the company having to pay lower interest.
Marža, ktorú je potrebné k tejto základnej sadzbe pripočítať, závisí od ratingu príjemcu a úrovne zabezpečenia.
On the other hand, the Commission recalls that at the time the first State loan and the BAS loan were granted, the Agreement stipulated that the conditions of both were identical and linked, and therefore any change in one of the loans would result in an identical change on the other loan.
Ako je vysvetlené v oddiele 7.1, Komisia sa domnieva, že spoločnosť airBaltic bola firmou v ťažkostiach prinajmenšom od roku 2011.
The reduction of the interest rate is therefore mirrored for both loans and the very significant level of collateralisation of the loan and the fact that the BAS loan was not collateralised remain unchanged.
Okrem toho kolaterálom v prípade druhej tranže boli pohľadávky a ochranné známky spoločnosti airBaltic.
Since BAS had agreed up front to link the conditions of the BAS loan to those of the first State loan, the Commission has no reasons to consider that this would not be a market-conform decision.
Argumenty týkajúce sa nedostatočného kolaterálu by sa uplatnili mutatis mutandis, a preto by sa mala pripočítať marža 1000 bázických bodov.
On this basis, the Commission concludes that even taking into account the reduction of the interest rate, measure 1 did not entail a selective advantage to airBaltic and the presence of state aid can be excluded.
Výsledná referenčná sadzba by preto predstavovala 11,91 %, čo je výrazne nad úrovňou [6 – 8] %, ktorá sa v skutočnosti uplatnila.
The second State loan (measure 2)
Po zohľadnení všetkých uvedených skutočností sa Komisia domnieva, že obozretný súkromný subjekt v trhovom hospodárstve by druhý štátny úver spoločnosti airBaltic neposkytol.
The second State loan was provided directly by Latvia through the State Treasury, by means of a decision of the Latvian Government of 13 December 2011 authorising the Ministry of Finance to provide in the State budget for a convertible loan to airBaltic of LVL 67 million (EUR 94,86 million).
Na tomto základe dospela Komisia k záveru, že opatrením 2 sa poskytla spoločnosti airBaltic neoprávnená výhoda.
Therefore, measure 2 entails State resources and is imputable to the State.
Táto výhoda bola selektívnej povahy, pretože jej jediným príjemcom bola spoločnosť airBaltic.
The Commission observes that at the time when the second State loan was provided, i.e. 13 December 2011, BAS had lost its entire shareholding in airBaltic, with the exception of one share, and the State now owned 99,8 % of the company.
Komisia musí tiež posúdiť, či opatrenie 2 mohlo narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi tým, že spoločnosti airBaltic sa poskytla výhoda v porovnaní s konkurentmi, ktorí verejnú podporu nedostali.
Therefore, the State and BAS were no longer in a comparable position as shareholders.
Je zrejmé, že opatrenie 2 mohlo ovplyvniť obchod a hospodársku súťaž v rámci EÚ, keďže spoločnosť airBaltic konkuruje ostatným leteckým dopravcom v EÚ, a to najmä od nadobudnutia účinnosti tretej etapy liberalizácie leteckej dopravy (ďalej len „tretí balík“) k 1. januáru 1993.
Latvia argues that pursuant to Article 7.2 of the Agreement, which states that Latvia would provide a loan to airBaltic ‘in proportion to its shareholding’, BAS was obliged to provide funds to airBaltic in an amount corresponding to its number of shares.
Okrem toho v prípade cestovania na relatívne kratšie vzdialenosti v rámci EÚ konkuruje letecké cestovanie cestnej a železničnej doprave, a dotknutí preto mohli byť aj cestní a železniční dopravcovia.
This was to be done by BAS at the time of the capital injection of December 2011 in the form of cash.
Opatrením 2 sa teda umožnilo spoločnosti airBaltic pokračovať v činnosti, pričom nemusela čeliť následkom, ktoré by za zvyčajných okolností vyplývali z jej zložitej finančnej situácie.
The Commission notes, however, that on 13 December 2011 BAS only had one share in airBaltic.
Na základe vyššie uvedených úvah Komisia dospela k záveru, že opatrenie 2 zahŕňalo štátnu pomoc v prospech spoločnosti airBaltic v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
It follows that the State should have adopted the position of a prudent market economy investor and assessed whether, given the change in circumstances concerning the shareholdings, BAS had any incentive to inject cash into the company at the time of the capital increase.
Navýšenie kapitálu schválené 22. decembra 2011 (opatrenie 3)
In fact, the State had foreseen this possibility and included in the Agreement several contingency measures — in particular in Article 7.4 — in case BAS failed to fulfil its commitments.
Ako už bolo uvedené vyššie, prvý štátny úver a prvá tranža druhého štátneho úveru zahŕňajú štátne zdroje a sú pripísateľné štátu.
Moreover, as Latvia acknowledges, the second tranche of the second State loan was to be released in the event that BAS failed to provide additional funds.
O ich konverzii na kapitál rozhodlo ministerstvo dopravy Lotyšska, t. j.
Article 7.4 of the Agreement gave the State the right to purchase from BAS all its shares in airBaltic for LVL 1.
99,8-percentný akcionár spoločnosti airBaltic od 30. novembra 2011.
At the time the Agreement was signed, this meant a guarantee for the State that BAS would fulfil its commitments or else would lose all its shares in airBaltic.
Opatrenie 3 preto zahŕňa aj štátne zdroje a je pripísateľné štátu.
However, the situation changed radically on 30 November 2011, when Latvijas Krājbanka sold all except one of the airBaltic shares owned by BAS to the Latvian State (see recital 21 above).
Komisia nesúhlasí so stanoviskami lotyšských orgánov, že opatrenie 3 nepredstavuje pomoc.
In this new context, Article 7.4 was deprived of its meaning.
Po prvé, Komisia pripomína, že závery uvedené v oddiele 7.2.1 sú uplatniteľné na opatrenie 3.
Indeed, with only one share, BAS had little incentive to fulfil its obligations: the consequence of not doing so would simply mean losing its only share in airBaltic.
Komisia sa navyše domnieva, že opatrenie 3 nebolo poskytnuté 22. decembra 2011 (t. j. k dátumu konania valného zhromaždenia akcionárov spoločnosti airBaltic), ale 29. decembra 2011, čo je dátum, ku ktorému štát konvertoval svoje úvery.
A prudent market operator would have carefully considered providing additional funds to airBaltic under those new circumstances and, at the very least, would have asked the other party (i.e. BAS) for assurance that it would indeed commit funds to the company.
Podľa informácií, ktoré v priebehu formálneho vyšetrovacieho konania poskytli lotyšské orgány, v skutočnosti spoločnosť BAS a štát mali v súlade s platnými pravidlami do 30. januára 2012 realizovať konverziu, o ktorej sa rozhodlo na valnom zhromaždení akcionárov spoločnosti airBaltic.
The Commission notes in addition that it seems unlikely that such assurance would have been given since BAS would have needed to inject a very high amount of money — much more than it could have originally estimated — in order to regain its former shareholding of 47,2 % or any other meaningful level of shares in airBaltic.
Komisia zároveň konštatuje, že 29. decembra 2011 mohlo mať Lotyšsko dôvodné pochybnosti o ochote spoločnosti BAS splniť si záväzky.
Latvia also indicates that the second State loan was granted at market terms, thereby excluding any undue advantage to airBaltic.
Spoločnosť BAS už poskytla dôvody domnievať sa, že svoj úver nekonvertuje: samotné Lotyšsko pripúšťa, že druhá tranža druhého štátneho úveru schválená 13. decembra 2011 bola naplánovaná práve pre prípad, že spoločnosť BAS by si svoje záväzky nesplnila.
As regards the collateral, Latvia noted that the second State loan had the same collateral as the first State loan, i.e. receivables and the trademarks of airBaltic.
Okrem toho od 30. novembra 2011 už štát a spoločnosť BAS neboli v porovnateľnej situácii ako akcionári, pretože spoločnosť BAS stratila celý svoj podiel v spoločnosti airBaltic s výnimkou jednej akcie a štát vlastnil 99,8 % spoločnosti.
As explained in paragraph (101) above, the liquidation value of the collateral was estimated at LVL [15 — 25] million (EUR [21,3 — 35,5] million).It thus appears that the level of collateralisation available for the second State loan would be low.
Vzhľadom na tento vývoj mal štát na základe konania spoločnosti BAS pred konverziou štátnych úverov vyvodiť záver (alebo aspoň mal dôvody sa domnievať), že spoločnosť nemala v úmysle splniť si svoje povinnosti (pozri odôvodnenie 35).
Moreover, there is no reason to suppose that a private market operator would accept that security already in place on the first State loan would be reduced below at least 100 %.
Okrem toho, keďže spoločnosť BAS prišla o všetky svoje akcie v spoločnosti airBaltic s výnimkou jednej, opatrenie na nápravu stanovené v článku 7.4 dohody – teda právo štátu na odkúpenie všetkých akcií spoločnosti BAS v spoločnosti airBaltic za 1 LVL – stratilo význam: štát prišiel o prostriedky, ktorými by mohol donútiť spoločnosť BAS, aby dodržala záväzky, na ktorých sa dohodli.
In order to ascertain the market conformity of the rate applied to the first tranche of the second State loan, the Commission will use as the best available proxy the rate resulting from the application of the Reference Rate Communication.
S prihliadnutím na vyššie uvedené aspekty Komisia dospela k záveru, že obozretný súkromný subjekt v trhovom hospodárstve by svoje úvery nekonvertoval na kapitál skôr, než by si bol istý, že druhá strana konvertuje svoj úver a vloží hotovosť, a v tejto súvislosti by dôkladne posúdil motiváciu druhej strany k splneniu jej záväzkov.
The base rate for Latvia on 13 December 2011 was 2,2 %.
Komisia navyše konštatuje, že aj keby spoločnosť BAS dodržala dohodu, ku ktorej sa dospelo na valnom zhromaždení akcionárov, nezískala by svoj bývalý podiel v spoločnosti airBaltic.
To this figure, a margin should be added depending on the rating of the beneficiary and the collateralisation of the loan.
Na to, aby spoločnosť BAS získala 47,2 % akcií, by musela investovať oveľa vyššie sumy, než aké sa schválili na uvedenom valnom zhromaždení.
As indicated in the preceding paragraph, the level of collateralisation is low.
Z tohto dôvodu Komisia zastáva názor, že keby bol štát konal v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve, mal dôkladne zvážiť, či by spoločnosť BAS investovala značné sumy peňažných prostriedkov – úver BAS a hotovosť vo výške 37,7 milióna LVL (53,38 milióna EUR) – s cieľom získať v spoločnosti airBaltic menšinový podiel.
Given the difficulties of airBaltic at the time, it follows from the Reference Rate Communication that a margin of 1000 basis points should be added to the base rate, resulting in a rate of 12,2 %.
Podľa ďalšieho argumentu Lotyšska povinnosť spoločnosti BAS vložiť hotovosť a konvertovať úver BAS bola potvrdená zárukou ruského podnikateľa Vladimira Antonova, ktorý súhlasil s realizáciou všetkých potrebných platieb v mene spoločnosti BAS.
It therefore appears that the interest rate of [9 — 11] % on the first tranche of the second State loan cannot be considered to be market conform.
Z informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, však vyplýva, že takáto záruka sa v skutočnosti nikdy neposkytla.
The second tranche of the second State loan was made available to the company on 14 December 2012 at an interest rate of [6 — 8] %.
Lotyšsko zároveň poukázalo na skutočnosť, že podmienky kapitalizácie štátnych úverov požadované článkom 7.2 dohody boli splnené 13. decembra 2011, keď bol štátu predložený obchodný plán s prognózou obnovy ziskovosti spoločnosti airBaltic v roku 2015, a uviedlo, že rozhodnutie konvertovať štátne úvery na kapitál teda bolo v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve.
Latvia argues that this interest rate is above the one resulting from the Reference Rate Communication and is therefore MEIP-conform.
Komisia však nie je presvedčená argumentmi Lotyšska, pretože plán nebol úplný a racionálny súkromný subjekt by sa naň nespoliehal natoľko, aby vložil značné množstvo kapitálu do firmy v ťažkostiach.
According to the Reference Rate Communication, the applicable base rate for Latvia on 14 December 2012 was 1,91 %.
Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že Lotyšsko pri konverzii svojich úverov, a teda navýšení kapitálu spoločnosti airBaltic, nekonalo za podmienok pari passu.
The margin to be added to that base rate depends on the rating of the beneficiary and the level of collateralisation.
Správanie štátu navyše nebolo v súlade s kritériom súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.
As explained in section 7.1 above, the Commission is of the view that airBaltic was a firm in difficulty since at least 2011.
Spoločnosť airBaltic preto získala neoprávnenú výhodu z opatrenia 3, ktoré je selektívne, keďže spoločnosť bola jeho jediným príjemcom.
In addition, the second tranche had as collateral the receivables and the trademarks of airBaltic.
Komisia musí tiež posúdiť, či sa opatrením 3 mohla narušiť hospodárska súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi tým, že spoločnosti airBaltic poskytla výhoda v porovnaní s konkurentmi, ktorí verejnú podporu nedostali.
The arguments about the insufficiency of the collateral would apply mutatis mutandis, and thus a margin of 1000 basis points should be added.
Závery vyvodené v odôvodnení 120 sa uplatňujú mutatis mutandis.
The resulting reference rate would therefore be 11,91 %, well above the [6 — 8] % actually applied.
Komisia preto dospela k záveru, že konverzia prvého štátneho úveru a prvej tranže druhého štátneho úveru na kapitál predstavovala štátnu pomoc spoločnosti airBaltic v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
Bearing all of the above in mind, the Commission considers that a prudent market economy operator would not have provided the second State loan to airBaltic.
Dlhopisy s nulovým kupónom (opatrenie 4)
On this basis, the Commission concludes that measure 2 conferred an undue advantage on airBaltic.
Ako už bolo uvedené v rozhodnutí o začatí konania, z dohody z 30. apríla 2010, ktorou sa formalizoval nákup dlhopisov s nulovým kupónom, vyplýva, že nákupca LVRTC (pozri odôvodnenie 38) konal v mene lotyšského štátu.
This advantage was selective in nature given that its sole beneficiary was airBaltic.
Okrem toho Lotyšsko tvrdí, že dlhopisy LVRTC kúpilo z rozpočtových dôvodov.
The Commission must also consider whether measure 2 was likely to distort competition and affect trade between Member States, by providing airBaltic with an advantage over competitors not receiving public support.
Je teda zrejmé, že opatrenie 4 zahŕňa štátne zdroje a že je pripísateľné štátu, čo sú body, ktoré Lotyšsko nespochybňuje.
It seems clear that measure 2 was able to affect intra-EU trade and competition as airBaltic competes with other EU airlines, in particular since the entry into force of the third stage of liberalisation of air transport (‘third package’) on 1 January 1993.
V priebehu formálneho vyšetrovacieho konania Lotyšsko poskytlo dôkazy, podľa ktorých štát aj spoločnosť BAS získali dlhopisy v pomere k svojmu podielu v spoločnosti airBaltic a za rovnakých podmienok.
In addition, for travel of relatively shorter distances within the EU, air travel is in competition with road and rail transport, and therefore road and rail carriers might also be affected.
Okrem toho štát podľa všetkého neposkytol finančné prostriedky spoločnosti airBaltic pred aprílom 2010, zatiaľ čo spoločnosť BAS v skutočnosti pred týmto dátumom investovala do spoločnosti značné sumy.
Measure 2 thus enabled airBaltic to continue operating so that it did not have to face the consequences normally deriving from its difficult financial situation.
Z vyšetrovania napokon vyplynulo, že dohoda o emisii dlhopisov bola uzatvorená na podnet vedenia spoločností BAS a airBaltic, ktoré štátu už v apríli a júni 2009 navrhlo navýšenie kapitálu v spoločnosti v pomere k ich podielom.
Based on the considerations set out above, the Commission comes to the conclusion that measure 2 involved state aid for the benefit of airBaltic within the meaning of Article 107(1) TFEU.
Ako bolo zdôraznené v rozhodnutí o začatí konania, Komisia sa domnieva, že nákup dlhopisov s nulovým kupónom nebol zvyčajnou investíciou obozretného súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.
The capital increase agreed on 22 December 2011 (measure 3)
Komisia však poznamenáva, že Lotyšsko a spoločnosť BAS boli v tom čase hlavnými akcionármi spoločnosti airBaltic a ich investičné rozhodnutie by sa malo posudzovať z tohto hľadiska a nie z hľadiska čisto externého investora.
As indicated above, the first State loan and the first tranche of the second State loan entail State resources and are imputable to the State.
Je naozaj racionálne vyvodiť záver, že vlastníkom spoločnosti airBaltic v tom čase nešlo o krátkodobý zisk, ale mali záujem udržať firmu pri živote.
Their conversion into capital was decided by the Ministry of Transport of Latvia, i.e. 99,8 % shareholder in airBaltic since 30 November 2011.
Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že Lotyšsko pri nákupe dlhopisov s nulovým kupónom spolu so súkromným investorom BAS konalo ako obozretný súkromný subjekt v trhovom hospodárstve.
Therefore, measure 3 also entails State resources and is imputable to the State.
Komisia preto vylučuje existenciu neoprávnenej výhody v súvislosti s opatrením 4 a posudzovanie ostatných kumulatívnych podmienok stanovených v článku 107 ods. 1 ZFEÚ týkajúcich sa existencie štátnej pomoci je zbytočné.
The Commission does not share the views of the Latvian authorities that measure 3 does not entail aid.
Platby vo výške 2,8 milióna EUR od spoločnosti Latvijas Krājbanka (opatrenie 5)
In the first place, the Commission reiterates that the conclusions reached in section 7.2.1 above are applicable to measure 3.
Opatrenie 5 sa týka platby vo výške 2,8 milióna EUR od spoločnosti Latvijas Krājbanka spoločnosti airBaltic, ktorá sa uskutočnila 21. a 22. novembra 2011.
In addition, the Commission considers that measure 3 was granted not on 22 December 2011 (i.e. the date of the shareholders' meeting of airBaltic) but on 29 December 2011, date on which the State converted its loans.
Lotyšsko vysvetlilo, že prevod finančných prostriedkov súvisel s platobnými príkazmi, ktoré spoločnosť airBaltic vydala predtým, ako Komisia pre finančné a kapitálové trhy 21. novembra 2011 nariadila pozastavenie činnosti spoločnosti Latvijas Krājbanka.
Indeed, according to the information provided by the Latvian authorities during the formal investigation procedure, according to the applicable rules BAS and the State had until 30 January 2012 to formalise the conversion decided at airBaltic's shareholders meeting.
Spoločnosť Latvijas Krājbanka transakcie vykonala 25. a 30. novembra 2011.
The Commission also notes that on 29 December 2011, Latvia could have had reasonable doubts as to the willingness of BAS to fulfil its commitments.
Okrem toho podľa zákona o Komisii pre finančné a kapitálové trhy z 1. júna 2000 Komisia pre finančné a kapitálové trhy prijíma rozhodnutia bez toho, aby musela brať do úvahy požiadavky alebo pokyny iného orgánu verejnej moci.
Indeed, BAS had already given indications that it would not convert its loan: Latvia itself admits that the second tranche of the second State loan, decided on 13 December 2011, was foreseen precisely to account for the eventuality that BAS would not fulfil its commitments.
Financovanie Komisie pre finančné a kapitálové trhy navyše nie je závislé od štátu, pretože činnosti Komisie pre finančné a kapitálové trhy sú financované prostredníctvom platieb strán, ktoré pôsobia na lotyšských finančných a kapitálových trhoch.
Moreover, since 30 November 2011 the State and BAS were no longer in a comparable position as shareholders since BAS had lost its entire shareholding in airBaltic with the exception of one share and the State owned 99,8 % of the company.
Z platných právnych predpisov takisto vyplýva, že štát sa nezapája do výkonu donucovacích právomocí a práv Komisie pre finančné a kapitálové trhy týkajúcich sa jej dohľadu nad úverovými inštitúciami.
In view of those developments, the State, before actually converting the State loans, should have inferred — or at least had reasons to suspect — from BAS' actions that it did not intend to fulfil its obligations (see recital 35 above).
Na základe dostupných dôkazov Komisia zastáva názor, že členovia správnej rady menovaní Komisiou pre finančné a kapitálové trhy konali nezávisle od štátu, čo vylučuje pripísanie ich konania Lotyšsku.
Moreover, since BAS had lost all its shares in airBaltic except one, the remedy provided for in Article 7.4 of the Agreement — i.e. the right for the State to purchase from BAS all its shares in airBaltic for LVL 1 — had been deprived of meaning: the State had lost the means by which it could have forced BAS to abide by what it had agreed to.
Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že opatrenie 5 nepredstavovalo štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
Bearing the elements indicated above in mind, the Commission comes to the conclusion that a prudent market economy operator would not have converted its loans into capital before being sure that the other party would convert its loan and inject the cash, and in that context would have carefully assessed the incentives of the other party to fulfil its commitments.
Pohľadávka spoločnosti Taurus vo výške 5 miliónov EUR voči spoločnosti airBaltic (opatrenie 6)
Moreover, the Commission observes that, even if it had respected the agreement reached at the shareholders meeting, BAS would not have regained its former shareholding in airBaltic.
Nadväzujúca sťažnosť prijatá 18. júla 2012 sa týka povinnosti investorov podľa článku 7.4 dohody postúpiť štátu alebo ním určenej spoločnosti – za určitých okolností – nesplatené pohľadávky vyplývajúce zo syndikovaného úveru 2 za 1 LVL (pozri odôvodnenie 42).
In order to reach a 47,2 % stake, BAS would have had to invest much more than the amounts agreed to at that meeting.
V súlade s článkom 7.4 dohody spoločnosť Taurus postúpila Lotyšsku pohľadávku vo výške 5 miliónov EUR, ktorú mala voči spoločnosti airBaltic za 1 LVL.
Therefore, the Commission is of the view that the State, had it acted in accordance with the MEIP, should have carefully considered whether BAS would invest significant amounts of money — the BAS loan and cash amounting to LVL 37,7 million (EUR 53,38 million) — in order to get a minority shareholding in airBaltic.
Lotyšsko následne pohľadávku postúpilo spoločnosti airBaltic.
As an additional argument, Latvia explains that BAS' obligation to inject the cash and convert the BAS loan was confirmed by the existence of a guarantee by a Russian entrepreneur, Mr Vladimir Antonov, who agreed to make the necessary payments on behalf of BAS.
Pokiaľ ide o ostatné pohľadávky vo výške 30 miliónov LVL (42,47 milióna EUR), ktoré mali byť predmetom novácie v rámci syndikovaného úveru 2, lotyšské orgány listom z 9. februára 2012 investorov požiadali, aby príslušné pohľadávky postúpili štátu za 1 LVL za každú pohľadávku.
However, it appears from the information available to the Commission that the guarantee was never in fact provided.
Okrem toho Lotyšsko s cieľom presadiť článok 7.4 dohody podalo na troch investorov žalobu na krajskom súde v Rige.
On the basis of the above, the Commission concludes that Latvia did not act on pari passu terms when converting its loans and therefore increasing airBaltic's capital.
Komisia konštatuje, že z článku 7.4 dohody jednoznačne vyplýva, že tieto pohľadávky mali byť pridelené alebo postúpené „štátu alebo ním určenej spoločnosti za sumu 1 LVL“.
The State's behaviour was moreover not in line with the MEIP test.
Keďže rozhodnutie o pridelení pohľadávky vo výške 5 miliónov EUR spoločnosti airBaltic prijal štát, toto rozhodnutie je pripísateľné štátu a zahŕňa štátne zdroje.