natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Case 277/00 SMI [2004] ECR I-4355, paragraph 85; Case 52/84 Commission v Belgium [1986] ECR 89, para.
POSUDZOVANIE HOSPODÁRSKEJ VÝHODY – EKONOMETRICKÁ ANALÝZA
14; Case C-142/87 Tubemeuse [1990] ECR I-959, paragraphs 60–62.
Odôvodnenie a opis ekonometrickej analýzy
Case C-610/10 Commission v Spain (‘Magefesa’) (ECLI:EU:C:2012:781), paragraph 104 and the case-law cited.
Ekonometrická analýza vykonaná Komisiou má za cieľ vytvorenie referenčných cien pre zmluvy, ktoré sú predmetom vyšetrovania, pričom tieto ceny by boli výsledkom regresnej analýzy súboru zmlúv, ktoré nie sú predmetom vyšetrovania, s použitím charakteristických čŕt týchto zmlúv.
Case C-610/10 Commission v Spain (‘Magefesa’) paragraph 106.
V prvom kroku regresná analýza umožňuje vytvorenie referenčných cien ako funkcie charakteristických čŕt zmluvy v rámci súboru („predpovede v rámci vzorky“).
Commission Regulation (EC) No 794/2004 of 21 April 2004 implementing Council Regulation (EC) No 659/1999 laying down detailed rules for the application of Article 93 of the EC Treaty, OJ L 140, 30.4.2004, p. 1, with further amendments.
V druhom kroku sa výsledky regresnej analýzy použijú na predpovedanie referenčnej ceny pre zmluvy, ktoré sú predmetom vyšetrovania, pričom sa berú do úvahy charakteristické črty zmluvy („predpovede zo vzorky“).
ANNEX
V regresnej analýze sa rozdiely v cenách medzi zmluvami v súbore vysvetľujú prostredníctvom týchto charakteristík: nakúpené množstvo a fiktívne ročné údaje [1].
ASSESSMENT OF THE ECONOMIC ADVANTAGE — ECONOMETRIC ANALYSIS
Ekonometrická analýza vychádza zo zásady, že existuje množstvo faktorov ovplyvňujúcich ceny, napríklad množstvá.
Rationale and description of the econometric analysis
Bolo by zavádzajúce porovnávať ceny rôznych zmlúv bez zohľadnenia týchto faktorov.
The econometric analysis undertaken by the Commission aims at creating benchmark prices for the contracts under investigation, which would result from a regression analysis carried out on contracts in the dataset, which are not under investigation, by using features of these contracts.
Preto dôvodom tohto kvantitatívneho hodnotenia je, že ak sa vezmú do úvahy niektoré vonkajšie faktory, ceny v rôznych zmluvách budú porovnateľnejšie.
In a first step, the regression analysis allows constructing a benchmark price as a function of the contract characteristics of the dataset (‘in-sample predictions’).
Bez normalizácie by sa mohli zmysluplne porovnávať len úplne identické zmluvy.
In a second step, the results of the regression analysis are used to predict a benchmark price for the contracts investigated taking into account their contract characteristics (‘out-of-sample predictions’).
Toto empirické hodnotenie nie je zamerané na odhad príčinnej súvislosti medzi cenami a niektorými vonkajšími faktormi.
In the regression analysis, the variation in prices among the contracts in the dataset is explained using the following characteristics: quantity purchased and year dummies [1].
Napríklad odhad príčinnej súvislosti medzi cenami a niektorými faktormi by si vyžadoval riešenie rizika endogénnosti, teda rizika, že určitá kauzálna premenná (napr. množstvo) je zasa ovplyvnená vysvetlenou premennou (napr. cenou) z dôvodu vynechaných premenných alebo simultánnej zaujatosti.
The econometric analysis relies on the principle that there are a number of drivers of prices, such as quantities.
Účelom kvantitatívneho hodnotenia je „normalizovať“ ceny rôznych zmlúv s cieľom zvýšiť ich vzájomnú porovnateľnosť.
It would be misleading to compare the prices across different contracts without considering these drivers.
Táto normalizácia je potrebná v prípade dokonale identických dodávateľských zmlúv a charakteru dodávky.
The rationale of this quantitative exercise is, therefore that, once some external factors are taken into account, the prices across different contracts become more comparable.
Regresná analýza zachytáva hlavné prvky daných dvojstranných zmlúv:
In the absence of normalisation, only perfectly identical contracts could be meaningfully compared.
po zahrnutí premennej množstva regresia ukazuje, že ceny sú vo všeobecnosti nižšie, ak sa nakupujú vyššie množstvá [2],
This empirical exercise does not aim at estimating a causal relationship between prices and some external factors.
zahrnutím fiktívnych ročných údajov sa zachytáva časový rozmer a možné zmeny trhových podmienok medzi jednotlivými rokmi.
For example, estimating a causal relationship between some factors and the prices would require dealing with the risk of endogeneity, that is, the risk that a causal variable (e.g. the quantities) is itself influenced by the explained variable (e.g. the price), due to omitted variables or simultaneity bias.
Pokiaľ ide o prvý krok empirickej analýzy, výsledky regresnej analýzy súboru zmlúv sú uvedené v tabuľke 1.
The purpose of the quantitative exercise is to ‘normalise’ the prices across different contracts to make them more comparable to each other.
Pokiaľ ide o druhý krok empirickej analýzy, Komisia určila referenčnú hodnotu pre každý rok a potom testovala pozíciu zmlúv vo vzťahu k tejto referenčnej hodnote s cieľom dospieť k záveru, či ceny účtované spoločnosťou Hidroelectrica boli nižšie alebo vyššie než modelová referenčná cena.
This normalisation is necessary in the absence of perfectly identical contracts and supply characteristics.
Metodiku použitú na určenie referenčnej hodnoty podrobne opisujú nasledujúce kroky:
The regression analysis captures the main features of the bilateral contracts at stake:
Po prvé, pre každú zmluvu, ktorá je predmetom vyšetrovania, sa vypočítalo, či a nakoľko sa skutočná cena za jednotlivé roky odchyľuje od svojej zodpovedajúcej referenčnej ceny vypočítanej pomocou regresie a charakteristických čŕt zmluvy.
including the quantity variable in the regression captures that prices are in general lower when quantities purchased are higher [2],
Po druhé, určila sa zmluva, ktorá sa najviac odchyľuje smerom nahor (most-upward-diverging – MUD) [3].
including year dummies captures the time dimension and the possible change in market conditions between different years.
Je to zmluva zo súboru so zistenou cenou, ktorá sa najviac odchyľuje smerom nahor od svojej zodpovedajúcej referenčnej ceny (v absolútnom vyjadrení).
As regards the first step of the empirical analysis, the results of the regression analysis on the dataset contracts are reported in Table 1 below.
Výber zmluvy charakteru MUD, ktorá vykazuje určitý rozsah odchýlky nad centrálnou odhadnutou referenčnou cenou, pričom je konzervatívna, je odôvodnený.
As regards the second step of the empirical analysis, the Commission has identified a benchmark for every year and then tested the position of the contracts relative to this benchmark in order to conclude whether the prices charged by Hidroelectrica were lower or higher than the modelled benchmark price.
Po prvé, ekonometrický model nevysvetľuje 100 % zistenej ceny zaznamenanej v súbore údajov a jednotný odhad referenčnej ceny sa vykonáva v rámci intervalu spoľahlivosti a mierou chybovosti vyššou alebo nižšou ako odhad.
The following steps describe in detail the methodology used to determine the benchmark:
Po druhé, na reálnom trhu dochádza k odchýlkam od možnej jednotnej ceny; najväčšia odchýlka smerom hore, ktorá pochádza z trhových zmlúv (pozri body 42 až 45), prináša kvantifikované informácie o možnom rozsahu takýchto odchýlok a poskytuje trhový rozsah okolo vypočítanej referenčnej ceny.
Firstly, for each contract under investigation, it is calculated if and how far the actual price every year departs from its corresponding benchmark price computed using the regression and the contract characteristics;
Po tretie, cenový rozdiel zo zmluvy charakteru MUD sa používa na oddelenie zistených cien nad referenčnou cenou od zmlúv pod referenčnou cenou:
Secondly, the most-upward-diverging contract (‘MUD’) is identified [3]; this is the dataset contract with the observed price which departs the most above its own corresponding benchmark price (in absolute terms).
ak zmluva má zistenú cenu vyššiu, než je zodpovedajúca referenčná cena, a ak cenový rozdiel tejto zmluvy je vyšší ako cenový rozdiel MUD [4], potom sa táto zmluva prima facie považuje za nezlučiteľnú s trhom;
The choice of MUD which provides a range of variation above the central estimate of benchmark price, whilst being conservative, is justified; firstly, the econometric model does not explain 100 % of the observed price in the dataset and the price benchmark single estimate is provided within an interval of confidence and a margin of error above or below the estimate; secondly, price deviations from a single possible price exist on the real market; the MUD, which stems from market-based contracts (see recitals 42 to 45) brings quantified information about the possible extent of such deviations and provides a market-based range around the calculated benchmark price;
inak by sa mala zmluva považovať za zlučiteľnú s trhom.
Thirdly, the price difference from the MUD contract is used to separate observed prices above benchmark price from contracts below benchmark price:
V nasledujúcej tabuľke sú uvedené podrobné výsledky regresnej analýzy na základe súboru údajov.
if a contract has an observed price above its corresponding benchmark price and if the price difference of this contract is higher than the MUD price difference [4], then this contract is considered prima facie not market conform,
Regresia vysvetľuje 36 % odchýlky v údajoch.
otherwise the contract should be deemed to be market conform;
Odhady koeficientov uvedené v nasledujúcej tabuľke sú použité v druhej fáze na predpovedanie „referenčnej“ ceny pre zmluvy, ktoré sú predmetom vyšetrovania (predpovede zo vzorky), pričom sa predpokladá, že by to tiež mohli byť maloobchodné zmluvy, ako sú zmluvy v súbore údajov.
The table below presents detailed results from the regression analysis on the dataset.
Výsledky ekonometrickej analýzy
The regression explains 36 % of the variations in the data.
Tabuľka 1
The coefficient estimates presented in the table below are used in a second stage to predict the ‘benchmark’ price for the contracts under investigation (out-of-sample predictions), assuming they would also be retail contracts, like contracts in the dataset.
Regresná analýza
Results of the econometric analysis
V nasledujúcej tabuľke sa uvádzajú výsledky empirickej analýzy, ktorá využíva regresnú analýzu uvedenú v tabuľke 1, kde sa MUD pre každý rok vyberá na základe rozdielu v cenových úrovniach (v RON/MWh) medzi odhadovanou cenou jednotlivých zmlúv a ich zodpovedajúcou zistenou cenou.
Table 1
Tabuľky 2 a 3 obsahujú rozdiely medzi zmluvnými nákupnými cenami spoločnosti Hidroelectrica za jednotlivé roky (t. j.
Regression analysis
2009 – 2011) oproti simulovanej referenčnej cene pre dve spoločnosti, ktoré sú predmetom vyšetrovania.
The following tables present the results of the empirical analysis which uses the regression analysis detailed in Table 1 when, for each year, the MUD is selected on the basis of the difference in price levels (in RON/MWh) between each contract’s estimated price and its corresponding observed price.
V roku 2009 mala zmluva charakteru MUD, čiže zmluva v súbore, ktorá vykazovala najvyšší rozdiel medzi zistenou cenou a zodpovedajúcou odhadovanou cenou, cenový rozdiel odhadovaný na 69,73 RON/MWh.
Tables 2 and 3 below present the differences between Hidroelectrica’s contractual purchase prices per each of the years (i.e.: 2009-2011) vis-à-vis the simulated price benchmark for the two companies under investigation.
Ani jedna z dvoch zmlúv medzi spoločnosťami Hidroelectrica a Termoelectrica, resp. Electrocentrale Deva, nemala rozdiel zistenej ceny oproti odhadovanej vyšší ako 69,73 RON/MWh (pozri tabuľku 2).
In 2009, the MUD contract, that is the contract in the dataset with the highest difference between the observed price and its corresponding estimated price, has a price difference estimated at 69,73 RON/MWh.
V roku 2010 mala zmluva charakteru MUD cenový rozdiel odhadovaný na 45,36 RON/MWh.
None of the two contracts between Hidroelectrica and Termoelectrica and Electrocentrale Deva has an observed price above their estimated price with a price difference larger than 69,73 RON/MWh (see Table 2).
Obe zmluvy medzi spoločnosťou Hidroelectrica a Termoelectrica, resp. Electrocentrale Deva, majú rozdiel zistenej ceny oproti odhadovanej väčší ako 45,36 RON/MWh, konkrétne rozdiel 53,05 RON/MWh v zmluve so spoločnosťou Termoelectrica a 51,37 RON/MWh v zmluve s Electrocentrale Deva (pozri tabuľku 2).
In 2010, the MUD contract has a price difference estimated at 45,36 RON/MWh.
V roku 2011 mala zmluva charakteru MUD cenový rozdiel odhadovaný na 30,12 RON/MWh.
Both contracts between Hidroelectrica and Termoelectrica and Electrocentrale Deva have an observed price above their estimated price with a price difference larger than 45,36 RON/MWh, that is a difference of 53,05 RON/MWh for the contract with Termoelectrica and 51,37 RON/MWh for the contract with Electrocentrale Deva (see Table 2).
Uvedené dve zmluvy medzi spoločnosťou Hidroelectrica a Termoelectrica, resp. medzi spoločnosťou Hidroelectrica a Electrocentrale Deva, majú rozdiel zistenej ceny oproti odhadovanej väčší ako 30,12 RON/MWh, konkrétne rozdiel 38,62 RON/MWh v zmluve so spoločnosťou Termoelectrica a 32,64 RON/MWh v zmluve s Electrocentrale Deva (pozri tabuľku 2).
In 2011, the MUD contract has a price difference estimated at 30,12 RON/MWh.
Tabuľka 2
The two contracts between Hidroelectrica and Termoelectrica and respectively between Hidroelectrica and Electrocentrale Deva have an observed price above their estimated price with a price difference larger than 30,12 RON/MWh, that is a difference of 38,62 RON/MWh for the contract with Termoelectrica and 32,64 RON/MWh for the contract with Electrocentrale Deva (see Table 2).
Analýza zmlúv v príslušnom období 2009 – 2011
Table 2
(v RON/MWh)
Analysis of contracts in the relevant period 2009-2011
Zistená cena (ZC)
(RON/MWh)
Predpokladaná cena (PC)
Observed price (OP)
Rozdiel (ZC – PC)
Predicted price (PP)
Rozdiel cien: zistená – predpokladaná + MUD
Difference (OP-PP)
Z výsledkov uvedených vyššie vyplýva, že ceny, ktoré platila Hidroelectrica spoločnostiam Termoelectrica a Electrocentrale Deva v rokoch 2010 a 2011, sú vyššie než je primeraná referenčná hodnota určená zmluvami v súbore.
Difference Observed price – Predicted price + MUD
V tomto prípade sa však porovnávali maloobchodné zmluvy (všetky zmluvy v súbore) a veľkoobchodné zmluvy medzi spoločnosťou Hidroelectrica a spoločnosťami Termoelectrica, resp. Electrocentrale Deva.
The results above show that the prices paid by Hidroelectrica to both Termoelectrica and Electrocentrale Deva in 2010 and 2011 are above a reasonable benchmark determined by the dataset contracts.
Inými slovami, simulované referenčné ceny zahŕňajú maloobchodné náklady, ktoré pri týchto dvoch zmluvách nevznikli, a preto simulované referenčné ceny sú vyššie ako zodpovedajúce veľkoobchodné ceny.
However, this comparison is made between retail contracts (all contracts in the dataset) and wholesale contracts between Hidroelectrica and Electrocentrale Deva and Termoelectrica.
S cieľom zohľadniť tento rozdiel je preto nevyhnutné odpočítať maloobchodnú maržu vo výške 5 % z absolútnej hodnoty MUD [5].
In other words, the simulated benchmark prices include retailing costs which the two contracts did not incur and, therefore, the simulated benchmark prices are higher than corresponding wholesale prices.
Výsledky sú uvedené v nasledujúcej tabuľke a znovu potvrdzujú ceny nad trhovou referenčnou hodnotou v roku 2010 a 2011 v prípade týchto dvoch dodávateľov.
In order to capture this difference, it is therefore indispensable to deduce a retail margin of 5 % from the absolute value of the MUD [5].
Tabuľka 3
The results are shown in the table below and further confirm prices above a market benchmark in 2010 and 2011 for the two suppliers:
Analýza zmlúv za príslušné obdobie 2009 – 2011 pri uplatnení 5 % zníženia o maloobchodnú maržu
Table 3
(v RON/MWh)
Analysis of contracts by applying a 5 % retail margin reduction for the relevant period 2009-2011
Rozdiel cien: zistená – [(predpokladaná + MUD) – 5 %]
(RON/ MWh)
Z ekonometrickej analýzy vyplýva záver, že zmluvné ceny pre spoločnosti Termoelectrica a Electrocentrale Deva sú nad trhovými cenami.
Difference Observed price – ((Predicted price + MUD) – 5 %)
Jednako vzhľadom na široký interval neistoty, ktorú model nezachytáva, treba záver ekonometrickej analýzy doplniť o dodatočné hospodárske informácie o zlučiteľnosti správania spoločnosti Hidroelectrica a/alebo ďalších zmluvných údajov s trhom.
In conclusion, the econometric analysis indicates contract prices for Termoelectrica and Electrocentrale Deva above market prices.
Premenné stanovené v súbore, pokiaľ ide o trvanie zmluvy a odberový profil kupujúceho, nie sú zahrnuté, pretože nie sú štatisticky významné.
However, given the wide interval of uncertainty which is not captured by the model, the conclusion of the econometric analysis needs to be complemented with additional economic information on market-conformity of Hidroelectrica's behaviour and/or other contract data.
Na základe predbežného spracovania údajov boli vyradené tri ročné údaje o zmluvách, ktoré zodpovedajú vnútroskupinovým predajom ALRO od roku 2009 do roku 2011, pretože je pravdepodobné, že budú odrážať odlišné trhové podmienky ako tie, ktoré prevažovali počas dvojstranných rokovaní o zmluvách medzi dodávateľom a nezávislým kupujúcim, čo je ťažiskom v tomto prípade.
The variables contract duration and buyer off-take profile defined in the dataset are not included since they are not statistically significant.
Regresia vychádza zo 137 zaznamenaných údajov z jednotlivých zmlúv v období rokov 2009 – 2011.
A preliminary treatment of the data discarded three annual data on contracts corresponding to the intra-group sales of ALRO from 2009 to 2011, as they are likely to reflect different market conditions than those prevailing in bilateral contract negotiations between a supplier and an independent buyer, which is the focus in this case.
Počiatočná hodnota MUD za rok 2011 zodpovedá vnútroskupinovým predajom OMV Petrom.
The regression is made on 137 observations of individual contract data in the period 2009-2011.
Keďže vnútroskupinové predaje, ako má ALRO (pozri poznámku pod čiarou č. 2), môžu odzrkadľovať odlišné trhové podmienky než sú tie, ktoré prevažujú počas dvojstranných rokovaní o zmluvách medzi dodávateľom a nezávislým kupujúcim, čo je ťažiskom v tomto prípade, používa sa namiesto nich nasledujúca hodnota MUD.
The initial MUD for year 2011 corresponds to intra-group sales of OMV Petrom.
Na základe strednej hodnoty marže obchodníka v Rumunsku, správa KPMG za energetické podniky, máj 2014, dodatok 3, s. 53.
Based on median value of trader's margin in Romania, KPMG Report for Energy Holdings, May 2014, Appendix 3 p. 53,
Rumunské orgány znovu zaslali tie isté predbežné pripomienky Komisii 2. augusta 2012.
Hidroelectrica is governed by ordinary company law.
Dňa 25. februára 2014 spoločnosť Hidroelectrica opäť vstúpila do konkurzného konania.
Hidroelectrica was placed under insolvency proceedings on 26 June 2012 [5] and exited them on 26 June 2013 [6].
Dodávatelia, s ktorými spoločnosť Hidroelectrica uzatvorila zmluvy, ktoré sú predmetom vyšetrovania, sú spoločnosti Termoelectrica a Electrocentrale Deva, dvaja výrobcovia elektriny využívajúci uhoľné elektrárne, ktorí sú priamo alebo nepriamo v úplnom vlastníctve štátu a ktorých ročná výrobná kapacita ku dňu podpisu zmlúv predstavovala 1,7 TW a 1,3 TW a trhový podiel dosahoval 3 % a 5 % v roku 2009 [7] a 1,9 % a 4,1 % v roku 2011 [8].
On 25 February 2014, Hidroelectrica was again placed under insolvency proceedings.
Spoločnosti Termoelectrica a Electrocentrale Deva predávali elektrinu vyrábanú z domáceho uhlia, ktoré bolo nákladné a neschopné konkurencie [9].
The suppliers with which Hidroelectrica entered into the contracts under investigation are Termoelectrica and Electrocentrale Deva, two coal-based electricity producers, fully state-owned, directly or indirectly, with an annual production capacity at the date of signature of the contracts of 1,7 TW and 1,3 TW respectively and market shares of 3 % and 5 % in 2009 [7] and of 1,9 % and 4,1 % in 2011 [8].
Celková čistá výroba elektriny v Rumunsku v roku 2011 predstavovala 60,38 TWh.
The Romanian market is interconnected with, notably, Bulgaria, with 400 MW net transfer capacity in 2009-2010 and Hungary, with 500-800 MW net transfer capacity in 2009-2010.
V danom období nebola čistá kapacita prepojenia s týmito členskými štátmi plne využívaná z dôvodu preťaženia.
The net capacity of interconnection with these Member States was not fully used in that period, due to congestion.
Rumunské orgány predložili 75 súborov ročných údajov zo zmlúv z obdobia rokov 2009 – 2011 s platnosťou jeden alebo viac rokov, ktoré sú v tejto veci relevantné.
CEH took over all the rights and obligations of Electrocentrale Paroseni and Electrocentrale Deva.
predaj nákladnej elektriny
2009-2011
Na základe uvedeného konzervatívneho prístupu Komisia porovnala ceny skúmaných zmlúv s referenčnou trhovou cenou v každom roku v rokoch 2009 až 2011.
Council Decision (EU) 2015/1878
Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1878
of 8 October 2015
z 8. októbra 2015,
authorising the Kingdom of Belgium and the Republic of Poland, respectively, to ratify, and the Republic of Austria to accede to the Budapest Convention on the Contract for the Carriage of Goods by Inland Waterways (CMNI)
ktorým sa Belgickému kráľovstvu a Poľskej republike povoľuje, aby ratifikovali Budapeštiansky dohovor o Zmluve o preprave tovaru po vnútrozemskej vodnej ceste (CMNI), a Rakúskej republike, aby k nemu pristúpila
The Budapest Convention on the Contract for the Carriage of Goods by Inland Waterways (CMNI) (‘the Budapest Convention’ or ‘the Convention’) is a valuable instrument to promote inland navigation across Europe.
Budapeštiansky dohovor o Zmluve o preprave tovaru po vnútrozemskej vodnej ceste (CMNI) (ďalej len „Budapeštiansky dohovor“ alebo „dohovor“) je významným nástrojom na podporu vnútrozemskej plavby v rámci Európy.
The Union has exclusive external competence in particular with regard to Article 29 of the Budapest Convention in so far as the provisions of that Article affect the rules laid down in Regulation (EC) No 593/2008 of the European Parliament and of the Council [1].
Únia má výlučnú vonkajšiu právomoc najmä v súvislosti s článkom 29 Budapeštianskeho dohovoru, pokiaľ sa ustanovenia tohto článku dotýkajú pravidiel stanovených v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 593/2008 [1].
The Budapest Convention is not open for participation by Regional Economic Integration Organisations such as the European Union.
Na Budapeštianskom dohovore sa nemôžu zúčastňovať organizácie regionálnej ekonomickej integrácie, ako je Európska únia.
As a result, the Union is not in a position to become a Contracting Party to the Convention.
Z tohto dôvodu sa Únia nemôže stať zmluvnou stranou dohovoru.
The Member States which have navigable inland waterways falling within the scope of the Budapest Convention should therefore be authorised to ratify or accede to the Convention.
Ratifikácia dohovoru alebo pristúpenie k nemu by sa preto mali povoliť členským štátom so splavnými vnútrozemskými vodnými cestami, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti Budapeštianskeho dohovoru.
The Kingdom of Belgium, the Republic of Bulgaria, the Czech Republic, the Federal Republic of Germany, the French Republic, the Republic of Croatia, the Grand Duchy of Luxembourg, Hungary, the Kingdom of the Netherlands, Romania and the Slovak Republic are Contracting Parties to the Budapest Convention.
Zmluvnými stranami Budapeštianskeho dohovoru sú Belgické kráľovstvo, Bulharská republika, Česká republika, Spolková republika Nemecko, Francúzska republika, Chorvátska republika, Luxemburské veľkovojvodstvo, Maďarsko, Holandské kráľovstvo, Rumunsko a Slovenská republika.
The Kingdom of Belgium ratified the Budapest Convention after the adoption of Regulation (EC) No 593/2008 by which the Union acquired exclusive external competence.
Belgické kráľovstvo ratifikovalo Budapeštiansky dohovor po prijatí nariadenia (ES) č. 593/2008, ktorým Únia získala výlučnú vonkajšiu právomoc.