natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This flexibility allows adaptation to national circumstances and local conditions (building type, climate, costs for comparable renewable technologies and accessibility, optimal combination with demand side measures, building density, etc.).
Pokiaľ ide o obnoviteľné zdroje energie mimo miesta spotreby vrátane tých v blízkom okolí, ako je diaľkové vykurovanie a chladenie [17], podiel energie z obnoviteľných zdrojov v mixe energetických nosičov (napríklad v elektrickej sieti, kde je energetickým nosičom elektrina) bude mať vplyv na energetickú hospodárnosť budovy prostredníctvom faktorov primárnej energie.
The most frequently applied renewable energy systems in NZEB are on-building solar thermal and PV systems.
Členské štáty využívajú túto flexibilitu, keďže vo všeobecnosti pozorujeme výrazne odlišné faktory primárnej energie pri jednotlivých energetických nosičoch, a najmä pri väčšine obnoviteľných zdrojov energie a technológiách [18].
Other renewable energy sources used in these buildings are geothermal (from ground source heat pumps) and biomass.
Čo musia zahŕňať vnútroštátne uplatňované vymedzenia pojmov týkajúce sa budov s takmer nulovou spotrebou energie?
For example, renewable energy technologies such as solar thermal and PV systems are more cost-effective in Mediterranean climates (characterised by higher solar radiation) than in other climates.
Väčšina členských štátov [19] už používa ukazovateľ spotreby primárnej energie v kWh/(m2.rok) v súlade s prílohou I. Okrem toho členské štáty často zahŕňajú aj ďalšie parametre, ako je koeficient prestupu tepla prvkov obalovej konštrukcie budovy, čistá a konečná energia na vykurovanie a chladenie a emisie CO2.
Therefore, these technologies can have a higher relative contribution to tighter energy performance requirements.
Približne 60 % členských štátov zakotvilo svoje podrobné uplatňovanie vymedzenia budov s takmer nulovou spotrebou energie v právnom dokumente (napríklad v stavebných predpisoch a energetických vyhláškach).
As regards off-site renewable energy sources, including those nearby such as district heating and cooling [17], the share of renewable energy in the energy carrier mix (for instance in the electricity network mix when electricity is the energy carrier) will affect the energy performance of the building through primary energy factors.
Podrobné uplatňovanie vymedzenia budov s takmer nulovou spotrebou energie v praxi musí obsahovať číselný ukazovateľ spotreby primárnej energie vyjadrený v kWh/(m2.rok) [20].
Member States make use of this flexibility as significantly different primary energy factors for different energy carriers are observed in general, and for most renewable energy sources and technologies in particular [18].
Toto podrobné uplatňovanie sa má zahrnúť do vnútroštátnych transpozičných opatrení alebo do národného plánu zvýšenia počtu budov s takmer nulovou spotrebou energie.
What do national applied definitions of NZEB need to cover?
Nové budovy: harmonogram dosiahnutia cieľov v oblasti budov s takmer nulovou spotrebou energie
The majority of Member States [19] already use a primary energy use indicator in kWh/(m2.y) in line with Annex I. In addition, Member States often include other parameters such as U-values of building envelope components, net and final energy for heating and cooling and CO2 emissions.
Podľa požiadaviek uvedených v článku 9 ods. 1 smernice EPBD členské štáty:
Approximately 60 % of Member States have fixed their detailed application of the NZEB definition in a legal document (e.g. building regulations and energy decrees).
„… zabezpečia, aby:
Member States' detailed application in practice of the definition of nearly zero-energy buildings needs to include a numerical indicator of primary energy use expressed in kWh/(m2.y) [20].
do 31. decembra 2020 všetky nové budovy boli budovami s takmer nulovou spotrebou energie a
This detailed application is to be included in the national transposition measures or in the national plan for increasing the number of NZEB.
po 31. decembri 2018 boli nové budovy, v ktorých sídlia a ktoré vlastnia verejné orgány, budovami s takmer nulovou spotrebou energie.“
New buildings: timeline for NZEB targets
Vnútroštátne právne predpisy, ktorými sa transponujú požiadavky článku 9 ods. 1, musia obsahovať ustanovenia, opatrenia alebo politiky s cieľom zabezpečiť, aby do 31. decembra 2020 všetky nové budovy boli budovami s takmer nulovou spotrebou energie.
Article 9(1) of the EPBD requires Member States to
To isté platí pre nové budovy, v ktorých sídlia a ktoré vlastnia verejné orgány, a to aby do 31. decembra 2018 boli budovami s takmer nulovou spotrebou energie.
‘…ensure that:
Členské štáty musia zabezpečiť, aby do 31. decembra 2020 boli splnené požiadavky článku 9 ods. 1 písm. a) a do 31. decembra 2018 požiadavky článku 9 ods. 1 písm. b).
by 31 December 2020, all new buildings are nearly zero-energy buildings; and
Aj keď ide o dátumy do budúcnosti, lehota na transpozíciu článku 9 uplynula 9. januára 2013 [21].
after 31 December 2018, new buildings occupied and owned by public authorities are nearly zero-energy buildings.’
Do tohto dátumu mali byť všetky ustanovenia článku 9 týkajúce sa budov s takmer nulovou spotrebou energie premietnuté do vnútroštátnych transpozičných opatrení.
The same applies for new public occupied and owned buildings to be nearly-zero energy buildings by 31 December 2018.
Stanovenie týchto cieľov vo vnútroštátnych právnych predpisoch zabezpečuje transparentnosť politických cieľov a poskytuje hospodárskym subjektom a ďalším zainteresovaným stranám prehľad o budúcich požiadavkách na energetickú hospodárnosť nových budov.
With a view to preparing the implementation of Article 9(1), national plans for increasing the number of nearly zero-energy buildings had to include, inter alia, intermediate targets for improving the energy performance of new buildings by 2015.
Okrem toho sa v článku 9 ods. 1 od členských štátov vyžaduje, aby zabezpečili, že v príslušných lehotách „budú všetky nové budovy budovami s takmer nulovou spotrebou energie“.
These targets could relate to the minimum percentage of new buildings to be nearly zero-energy buildings, by that date.
V dôsledku toho by občania kupujúci novopostavené budovy alebo byty v roku 2021 mohli očakávať, že trh sa vyvinie v súlade s týmito cieľmi a že budovy budú mať takmer nulovú spotrebu energie.
Member States must ensure that the requirements of Article 9(1)(a) are met by 31 December 2020 and 31 December 2018 for Article 9(1)(b).
Skúsenosti z odvetvia stavebníctva ukazujú, že načasovanie ukončenia výstavby alebo dokončenia budovy môže byť neisté a môže dochádzať k oneskoreniam.
Although these dates are in the future, the deadline for transposition of Article 9 was 9 January 2013 [21].
Členské štáty budú musieť zohľadniť platnosť stavebných povolení, dĺžku výstavby a dokončenia stavebných prác a ciele článku 9 ods. 1 smernice EPBD s cieľom splniť si povinnosť zabezpečiť, aby „od januára 2021 všetky nové budovy boli budovami s takmer nulovou spotrebou energie“.
By this date, all the NZEB provisions of Article 9 needed to be reflected in national transposition measures.
Politiky a opatrenia na podporu budov s takmer nulovou spotrebou energie
Indeed, such a lengthy run-up is necessary given how long it takes to plan, have permission for and construct a building.
Podľa článku 9 ods. 1 musia členské štáty vypracovať národné plány zamerané na zvyšovanie počtu budov s takmer nulovou spotrebou energie.
Having these targets set in national legislation creates transparency about the political goals and gives visibility to economic operators and other stakeholders concerning the future requirements for the energy performance of new buildings.
Minimálne prvky, ktoré majú byť zahrnuté do národných plánov, sú takto stanovené v článku 9 ods. 3:
Furthermore, Article 9(1) requires Member States to ensure that by the relevant dates, ‘all new buildings are NZEBs’.
„Národný plán zahŕňa okrem iného tieto prvky:
As a result, citizens buying newly constructed buildings or apartments in 2021 would expect the market to have evolved in line with these targets, and buildings to be NZEBs.
podrobné uplatňovanie vymedzenia budov s takmer nulovou spotrebou energie v praxi členským štátom, ktoré odráža ich národné, regionálne alebo miestne podmienky, vrátane číselného ukazovateľa využitia primárnej energie vyjadreného v kWh/m2 za rok…;
Experience from the construction sector shows that the timing of the end of construction or completion of a building might be uncertain and may suffer delays.
priebežné ciele na rok 2015 na zlepšenie energetickej hospodárnosti nových budov…;
Member States would need to factor in the period of validity of building permits, the length of construction and completion of building works and the targets in Article 9(1) of the EPBD to avoid falling short of the obligation to ensure that ‘by January 2021 all new buildings are NZEBs’.
informácie o politikách a finančných alebo iných opatreniach […] vrátane podrobností o národných požiadavkách a opatreniach týkajúcich sa využívania energie z obnoviteľných zdrojov v nových budovách a existujúcich budovách, ktoré sú vo fáze významnej obnovy, v kontexte článku 13 ods. 4 smernice 2009/28/ES a článkov 6 a 7 tejto smernice.“
Policies and measures for the promotion of NZEB
Podpora transformácie existujúcich budov na budovy s takmer nulovou spotrebou energie
Under Article 9(1), Member States must draw up national plans for increasing the number of NZEBs.
Smernica EPBD obsahuje aj požiadavky v oblasti budov s takmer nulovou spotrebou energie týkajúce sa existujúcich budov bez cieľových termínov alebo povinnosti stanoviť minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť.
The minimum elements to be included in the national plans are established in Article 9(3), as follows:
V článku 9 ods. 2 smernice EPBD sa uvádza, že členské štáty „podľa vzorového príkladu verejného sektora ďalej vypracujú programy a prijmú také opatrenia, ako napríklad ciele, aby podporili transformáciu obnovovaných budov na budovy s takmer nulovou spotrebou energie, o čom informujú Komisiu v rámci svojich národných plánov…“.
‘The national plans shall include, inter alia, the following elements:
Podpora transformácie existujúceho fondu budov na budovy s takmer nulovou spotrebou energie podľa článku 9 ods. 2 smernice EPBD by mala zahŕňať prvok zvyšovania podielu energie z obnoviteľných zdrojov [článok 9 ods. 3 písm. c)].
the Member State's detailed application in practice of the definition of nearly zero-energy buildings, reflecting their national, regional or local conditions, and including a numerical indicator of primary energy use expressed in kWh/m2 per year….;
Okrem toho sa v článku 13 ods. 6 smernice OZE vyžaduje, aby členské štáty vo svojich stavebných poriadkoch a predpisoch podporili využívanie energie z obnoviteľných zdrojov na vykurovanie a chladenie.
intermediate targets for improving the energy performance of new buildings, by 2015…;
Cieľom článku 9 ods. 2 je teda zvýšiť dôkladnosť obnovy, a to zavedením vnútroštátnych podporných politík v prospech dôkladnejšej renovácie existujúcich budov na úroveň budov s takmer nulovou spotrebou energie.
information on the policies and financial or other measures (…..) including details of energy from renewable sources in new buildings and existing buildings undergoing major renovation in the context of Article 13(4) of Directive 2009/28/EC and Articles 6 and 7 of this Directive.’
Požiadavku článku 9 ods. 2 smernice EPBD dopĺňajú dlhodobé národné stratégie pre budovy v súlade s článkom 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ [22] (EED), čo by malo viesť k zvýšeniu miery obnovy prostredníctvom mobilizácie finančných prostriedkov a investícií do obnovy budov.
Supporting the transformation of existing buildings towards NZEB
Tieto dlhodobé stratégie obnovy kombinujú uvedené prvky smernice o energetickej efektívnosti (miera obnovy) a smernice EPBD (dôkladnosť obnovy).V rámcovom vymedzení budov s takmer nulovou spotrebou energie v smernici EPBD sa nerozlišuje medzi novými a existujúcimi budovami.
The EPBD also includes NZEB obligations relating to existing buildings without target dates or an obligation to set minimum energy performance requirements.
Takéto rozlišovanie by pre spotrebiteľov mohlo byť zavádzajúce, rovnako ako keby existovali dve rôzne klasifikácie energetického certifikátu pre nové a existujúce budovy.
Article 9(2) of the EPBD requires Member States to, ‘following the leading example of the public sector, develop policies and take measures such as the setting of targets in order to stimulate the transformation of buildings that are refurbished into NZEBs, and inform the Commission thereof in their national plans…’.
„Obnova na budovu s takmer nulovou spotrebou energie“ je preto renovácia v rozsahu, ktorý umožňuje splnenie požiadaviek na energetickú hospodárnosť na úrovni budovy s takmer nulovou spotrebou energie.
Supporting the transformation of existing building stocks towards NZEBs under Article 9(2) of the EPBD should include as an element the increase of energy from renewable sources (Article 9(3)(c)).
To však nie je prekážkou, aby sa na existujúce budovy vzťahovali rôzne harmonogramy a finančná podpora s prihliadnutím na dlhší čas, ktorý je v prípade existujúcich budov potrebný na dosiahnutie úrovne budov s takmer nulovou spotrebou energie pri zachovaní nákladovej optimálnosti.
In addition Article 13(6) of the RES Directive requires that Member States promote the use of renewable energy heating and cooling in their building codes and regulations.
POKROK ČLENSKÝCH ŠTÁTOV PRI DOSAHOVANÍ CIEĽA TÝKAJÚCEHO SA BUDOV S TAKMER NULOVOU SPOTREBOU ENERGIE
Article 9(2) aims therefore at increasing renovation depth by setting national support policies to refurbish existing buildings to deeper, NZEB levels.
Použité vnútroštátne vymedzenia budov s takmer nulovou spotrebou energie
The obligation in Article 9(2) of the EPBD is complemented by national long term building strategies under Article 4 of Directive 2012/27/EU of the European Parliament and of the Council [22] (EED), which should result in increased renovation rates through mobilising finance and investments in building renovation.
Číselné ukazovatele v jednotlivých členských štátoch nie sú porovnateľné, pretože sa používajú rôzne metódy výpočtu energetickej hospodárnosti [23].
These long term renovation strategies bring together the above elements of the EED (renovation rate) and of the EPBD (renovation depth).The framework definition of NZEB in the EPBD does not differentiate between new and existing buildings.
Niektoré členské štáty rozšírili pôsobnosť číselného ukazovateľa zahrnutím nepovinnej spotreby energie, napr. spotreby energie spotrebičmi.
Having such differentiation may be misleading towards consumers, as would be the case if there were separate Energy Performance Certification ratings for new and for existing buildings.
Vyššie hodnoty platia najmä pre nemocnice alebo iné špecializované nebytové budovy.
‘Refurbishment into NZEB’ therefore means a refurbishment of a magnitude that allows the energy performance requirements of a NZEB level to be met.
V prípade obytných budov sa väčšina členských štátov usiluje, aby spotreba primárnej energie nebola vyššia ako 50 kWh/(m2.rok).
This does not prevent having different timelines and financial support for existing buildings, in recognition of the longer period required for NZEB levels to be cost-optimal in the case of existing buildings.
Maximálna spotreba primárnej energie sa pohybuje od 20 kWh/(m2.rok) v Dánsku alebo 33 kWh/(m2.rok) v Chorvátsku (Littoral) do 95 kWh/(m2.rok) v Lotyšsku.
PROGRESS BY MEMBER STATES TOWARDS NZEB
Niektoré krajiny [Belgicko (Brusel), Estónsko, Francúzsko, Írsko, Slovensko, Spojené kráľovstvo, Bulharsko, Dánsko, Chorvátsko (kontinentálne), Malta, Slovinsko] si stanovili za cieľ úroveň 45 alebo 50 kWh/(m2.rok) [26].
Some Member States have extended the scope of the numerical indicator by including non-mandatory energy uses, e.g. energy use in appliances.
Z posúdenia aktuálneho stavu z októbra 2014 [27] vyplynulo, že členské štáty vo svojich národných plánoch a národných akčných plánoch energetickej efektívnosti oznámili širokú škálu politík a opatrení na podporu cieľov v oblasti budov s takmer nulovou spotrebou energie, aj keď často nie je jasné, do akej miery sú tieto opatrenia zamerané konkrétne na budovy s takmer nulovou spotrebou energie.
Evidence shows how inclusion of lighting and appliances can result in more optimal solutions, especially for electricity use [24].
V porovnaní so situáciou opísanou v správe Komisie o pokroku z roku 2013 [28] sa počet politík a opatrení oznámených členskými štátmi zvýšil.
With this caveat, the available evidence [25] shows that where a numerical indicator has been set, the requirements range rather widely from 0 kWh/(m2.y) to 270 kWh/(m2.y) (which includes energy use in appliances) and are mainly given as primary energy use in kWh/m2/y.
Vyše dvoch tretín členských štátov zaviedlo politiky a opatrenia v kategóriách zvyšovania informovanosti a vzdelávania, posilnenia stavebných predpisov a energetických certifikátov.
The higher values are mainly for hospitals or other specialised non-residential buildings.
Ďalším spôsobom podpory budov s takmer nulovou spotrebou energie sú finančné nástroje a podporné opatrenia vrátane stimulov, úverov so zníženou úrokovou sadzbou, oslobodenia od daní, energetických bonusov pre súkromné osoby, grantových schém inštalácie energie z obnoviteľných zdrojov, poradenstva a financovania pre ohrozené skupiny obyvateľstva a dotovaných úrokových hypotekárnych sadzieb pre energeticky úsporné domy.
For residential buildings, most Member States aim to have a primary energy use not higher than 50 kWh/(m2.y).
Väčšina politík a opatrení oznámených členskými štátmi sa vzťahuje aj na verejné budovy.
The maximal primary energy use ranges between 20 kWh/(m2.y) in Denmark or 33 kWh/(m2.y) in Croatia (Littoral) and 95 kWh/(m2.y) in Latvia.
Rozsah pôsobnosti opatrení pre verejné budovy sa v jednotlivých členských štátoch značne líši a siaha od budov vo vlastníctve orgánov ústrednej štátnej správy až po všetky budovy vo verejnom vlastníctve alebo všetky budovy, ktoré sa používajú na verejné účely.
Several countries (Belgium (Brussels), Estonia, France, Ireland, Slovakia, United Kingdom, Bulgaria, Denmark, Croatia (Continental), Malta, Slovenia) aim at 45 or 50 kWh/(m2.y) [26].
Niektoré členské štáty majú aj osobitné opatrenia pre verejné budovy.
As regards the share of renewable energy, the reporting is quite diverse, with only a few countries defining a specific minimum percentage and the majority making qualitative statements.
Ide predovšetkým o monitorovacie kampane (napr. „NRClick“ je systém merania spotreby energie na porovnávanie rôznych obcí v Belgicku) a demonštračné projekty [napr. budova s nulovou spotrebou energie Spolkového úradu pre životné prostredie (Umweltbundesamt) v Nemecku].
No Member State has yet reported any legislative regime for not applying the NZEB requirements in specific and justifiable cases where the cost benefit analysis over the economic life cycle of the building in question is negative, as permitted under Article 9(6) of the EPBD.
V roku 2015 bol vypracovaný celoúnijový prehľad o stave národných plánov pre budovy s takmer nulovou spotrebou energie [29].
An assessment of the state of play as of October 2014 [27] showed that Member States reported a wide range of policies and measures in support of the NZEB objectives in their national plans and National Energy Efficiency Action Plans, although it is often not clear to what extent these measures specifically target NZEB.
Touto novou analýzou sa potvrdil neustály pokrok, a to pokiaľ ide o rozsah aj kvalitu vnútroštátnych opatrení na podporu budov s takmer nulovou spotrebou energie vrátane podrobného uplatňovania vymedzenia, strednodobých cieľov do roku 2015 a finančných a iných politík.
Compared to the situation reported in the 2013 Commission progress report [28], the number of policies and measures reported from the Member States has increased.
V tejto správe sa identifikuje niekoľko exemplárnych alebo popredných politických rámcov.
More than two thirds of the Member States have in place polices and measures in the categories of awareness raising and education, strengthening building regulation and energy performance certificates.
Niektoré členské štáty uviedli odhadované prínosy plynúce zo zavádzania budov s takmer nulovou spotrebou energie.
Financial instruments and support measures, including e.g. incentive policies, loans with reduced interest rate, tax exemptions, energy bonuses for private individuals, grant schemes for installation of renewable energy, guidance and financing for at-risk populations and subsidised mortgage interest rates for energy efficient homes, are another focus to promote NZEB.
Vytvoria sa nové pracovné miesta na plný pracovný úväzok: 649 až 1180 v Bulharsku, 4100 až 6200 v Poľsku, 1390 až 2203 v Rumunsku.
Most of the policies and measures reported by the Member States also apply to public buildings.
Z najnovších štúdií vyplýva, že zníženie energie o 80 % a viac je v nových budovách s takmer nulovou spotrebou energie v Európe z ekonomického hľadiska realizovateľné, hoci kombinácia vybraných opatrení sa do veľkej miery odlišuje v závislosti od klimatických podmienok.
The scope of measures for public buildings varies substantially between Member States ranging from central government buildings only to all publicly-owned buildings or all buildings used for public purposes.
Výsledky dokazujú, že širokospektrálny prístup k otázke efektívnosti v kombinácii s opatreniami týkajúcimi sa obnoviteľných zdrojov energie v celej EÚ je realizovateľný pri rôznych nákladoch [30].
Some Member States also have specific measures for public buildings.
ODPORÚČANIA
These are mainly monitoring campaigns (e.g.
Uplatňovanie vymedzenia budov s takmer nulovou spotrebou energie v praxi: kedy je ambícia úrovne budov s takmer nulovou spotrebou energie energetickej hospodárnosti príliš nízka?
‘NRClick’ is an energy accounting system for the comparison of different municipalities in Belgium) and demonstration projects (e.g. in Germany the Zero-energy building for the Federal Environmental Agency (Umweltbundesamt)).
Táto časť obsahuje všeobecné zásady a faktory, ktoré by členské štáty mali zohľadniť pri vymedzovaní budov s takmer nulovou spotrebou energie na vnútroštátnej úrovni v súlade so smernicou EPBD.
An EU wide overview of the status of national plans for NZEB was prepared in 2015 [29].
V celej EÚ nemôže existovať jednotná úroveň ambícií v oblasti budov s takmer nulovou spotrebou energie.
New full time jobs will be created: between 649 and 1180 in Bulgaria, between 4100 and 6200 in Poland, between 1390 and 2203 in Romania.
Úroveň požiadaviek na budovy s takmer nulovou spotrebou energie nemôže byť v prípade nových budov nižšia (menej prísna) ako nákladovo optimálna úroveň v roku 2021, ktorá sa vypočíta v súlade s článkom 5 smernice.
Bulgaria expects additional investments between EUR 38 and 69 million, Poland between EUR 240 and 365 million, and Romania between EUR 82 and 130 million.
Nákladovo optimálna úroveň je minimálna úroveň ambícií pre hospodárnosť budov s takmer nulovou spotrebou energie.
Minimum primary energy requirements are foreseen between 70 kWh/m2/y (Bulgaria and Poland) and 100 kWh/m2/y (Romania) in 2015, but they will become between 30 kWh/m2/y and 50 kWh/m2/y in 2020.
Úroveň energetickej hospodárnosti budov s takmer nulovou spotrebou energie sa v prípade nových budov určí so zreteľom na najlepšiu technológiu, ktorá je v danom čase dostupná a umiestnená na trh, finančné aspekty, ako aj právne a politické úvahy na vnútroštátnej úrovni.
The percentage of renewable energy will pass from 20 % in 2015 to 40 % in 2020.
Stanovenie číselných referenčných hodnôt pre ukazovatele spotreby primárnej energie v budovách s takmer nulovou spotrebou energie na úrovni EÚ je najužitočnejšie vtedy, keď sa hodnoty, ktoré sa majú porovnávať s týmito referenčnými hodnotami, vypočítajú s využitím transparentných metodík.