natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In its comments on the Commission's opening decision, Latvia notes that measures 1, 2, 3 and 6 were interdependent and that they derive from the Agreement, thus constituting essentially one and the same financial transaction which must be assessed at the time when the Agreement was entered into, i.e. 3 October 2011.
Pokiaľ ide o skutočnosť, že tieto dlhopisy neboli ziskové, Lotyšsko tvrdí, že Komisia by mala zohľadniť tzv „vlastnícky efekt“, a domnieva sa, že štát mal ako akcionár spoločnosti airBaltic inú motiváciu ako externý investor.
Latvia argues that BAS was the initiator of the Agreement and actually asked the State to participate in the capital increase.
Pokiaľ ide o názor, že štátna pomoc nebola poskytnutá, Lotyšsko pôvodne neuviedlo argumenty na podloženie zlučiteľnosti opatrení s vnútorným trhom.
One of the key elements of the Agreement was an injection by the State and BAS of around LVL 100 million (EUR 141,58 million) in two stages: (i) LVL 30 million (EUR 42,47 million) in the form of the first State loan and the BAS loan, and (ii) approximately LVL 70 million (EUR 99,1 million) to be provided by the State and BAS according to their shareholding.
Na tomto základe predložilo Lotyšsko v decembri 2013 plán reštrukturalizácie, podľa ktorého sa reštrukturalizácia spoločnosti airBaltic začala v apríli 2011, keď bola vedeniu spoločnosti predložená prvá verzia plánu.
Therefore, according to Latvia, BAS was under a contractual obligation to inject additional capital into airBaltic in proportion to its shareholding.
V pláne reštrukturalizácie sa predpokladá reštrukturalizačné obdobie v trvaní 5 rokov, a to od apríla 2011 do apríla 2016, a celkové náklady na reštrukturalizáciu vo výške [150 – 170] miliónov LVL ([214 – 242] miliónov EUR).
Latvia derives this conclusion from Article 7.2 of the Agreement, which establishes that the State would provide a second loan to airBaltic ‘in proportion to its voting rights’, which in Latvia's view means that BAS had to inject money also in proportion to its shareholding.
V pláne reštrukturalizácie sa stanovujú tri druhy reštrukturalizačných opatrení: i) optimalizácia výnosov a nákladov existujúcich operácií; ii) rekonfigurácia siete, ktorá povedie k úprave destinácií, frekvencií a načasovania letov; a iii) optimalizácia siete a flotily.
Latvia also notes that the Agreement provides for a number of contingency measures aimed at protecting the financial interests of the State in case BAS would fail not fulfil its obligations: (i) the right for the State to acquire the shares from BAS in exchange of LVL 1, (ii) the obligation for the private investors that granted syndicated loan 2 to airBaltic to attribute their claims against airBaltic to the State under certain circumstances, and (iii) the obligation for the investors to compensate airBaltic for certain off-balance sheets liabilities amounting to approximately EUR […] million [24].
Plán reštrukturalizácie obsahuje celkovo 26 iniciatív zameraných na výnosy a náklady spolu s ďalšími iniciatívami v oblasti rekonfigurácie siete a obnovy flotily.
The fact that BAS and the investors accepted these contingency measures is, in Latvia's opinion, proof that the investors were confident that BAS would fulfil its obligations.
V pláne sa tiež stanovuje niekoľko kompenzačných opatrení: i) zníženie flotily o 27 %; ii) zrušenie 14 ziskových trás; a iii) zrušenie […] prevádzkových intervalov na koordinovaných letiskách.
On this basis, Latvia considers that measures 1, 2 and 3 were concomitant and MEIP-rational.
V rokoch 2011 až 2016 spoločnosť airBaltic zníži svoju kapacitu o [17 – 20] %, pokiaľ ide o počet dostupných miest na kilometer (ďalej len „ASK“) [26] ([7 – 10] % v prípade, že sa berú do úvahy len ziskové trasy).
In addition, since measure 6 was a corollary of the contingency measures, Latvia claims that this measure does not entail aid either.
Podľa Lotyšska by takéto zníženie kapacity bolo v súlade s predchádzajúcimi prípadmi.
In addition, as regards measure 1, Latvia adds that the interest rate was in line with the MEIP and the Reference Rate Communication [25] and argues that the lowering of the interest rate from [11 — 13] % to [2 — 4] % was economically rational for the State in order to reduce the funding costs of airBaltic (which at time it already owned at 99,8 %).
Súčasťou plánu reštrukturalizácie je navyše uvoľnenie […] prevádzkových intervalov v dôsledku zrušenia niekoľkých trás.
Concerning measure 2, Latvia is of the opinion that the interest rate was in line with the MEIP.
V pláne reštrukturalizácie sa náklady na reštrukturalizáciu odhadujú na [150 – 170] miliónov LVL ([214 – 242] miliónov EUR), ktoré sa použijú na splatenie úverov od tretích strán, kompenzáciu strát vyplývajúcich z vyradenia a likvidácie niektorých lietadiel, platby odstupného, nákup nových lietadiel atď.
Since this transaction was agreed by BAS and the State in full concomitance, Latvia excludes the presence of aid.
Spoločnosť Ryanair súhlasí s predbežnými zisteniami Komisie, že posudzované opatrenia sú v rozpore so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve a nie sú zlučiteľné s vnútorným trhom.
Latvia further argues that the fact that BAS did not fulfil its commitment within the maximum deadline (i.e. 30 January 2012) is irrelevant and that the State had no option but to convert the first State loan and the first tranche of the second State loan into capital — it did so on 29 December 2011.
Spoločnosť Ryanair však tvrdí, že posúdenie zásady súkromného investora v trhovom hospodárstve Komisiou nebolo v rozhodnutí o začatí konania úplné, pretože Komisia mala zvážiť, či by sa súkromný investor vopred rozhodol pre likvidáciu spoločnosti airBaltic namiesto toho, aby do nej vložil dodatočný kapitál [27].
Moreover, Latvia explains that the State took all possible steps towards forcing BAS to fulfil its commitment.
Spoločnosť Ryanair tiež tvrdí, že Komisia mala vo svojich rozhodnutiach o začatí konania posúdiť, či je likvidácia spoločnosti airBaltic pre štát výhodnejšia ako poskytnutie ďalších finančných prostriedkov.
According to Latvia, this ensures that the entire Agreement is pari passu, since the assignment of the claim to airBaltic guarantee that the private investors make a proportionate contribution to the financial injection into airBaltic.
Spoločnosť Ryanair zároveň tvrdí, že akákoľvek pomoc spoločnosti airBaltic by poškodila jej pozíciu na trhu, pretože spoločnosť Ryanair prevádzkuje 13 liniek z Rigy, z ktorých viac ako polovica priamo konkuruje spoločnosti airBaltic.
Concerning measure 4, Latvia is of the opinion that the issuance of 0 %-coupon bonds was carried out concomitantly by the State and BAS under identical conditions and thereby excludes the presence of state aid.
Spoločnosť airBaltic vo svojich pripomienkach zdôraznila, že ťažkosti spoločnosti boli spôsobené konaním predchádzajúceho vedenia a nešťastnými rozhodnutiami pána Flicka pred októbrom 2011, ktorý sa – podľa spoločnosti airBaltic – zameral na obchodnú stratégiu založenú výhradne na expanzii a nie na ziskovosti.
Latvia also explains that the decision to issue bonds was taken at the initiative of BAS.
Spoločnosť airBaltic vysvetlila, že predchádzajúce vedenie spoločnosti uzatvorilo mnoho nevýhodných zmlúv, uzatvorilo transakciu bez obchodných dôvodov a navyše zaviedlo neprehľadnú firemnú a organizačnú štruktúru.
As regards the fact that these bonds offered no profit, Latvia claims that the Commission should take into account the so-called ‘owner effect’ and consider that the State, as shareholder of airBaltic, had different incentives than an outsider investor.
Spoločnosť airBaltic ďalej uviedla, že keď sa Lotyšsko rozhodlo podieľať na dohode a vykonávať ju, konalo ako racionálny súkromný investor.
Finally, as regards measure 5, Latvia is of the opinion that no State resources were involved and that in any event the actions of the FCMC would not be imputable to the State.
Spoločnosť airBaltic poznamenala, že investíciu Lotyšska sprevádzala investícia spoločnosti BAS a že si vyžiadala značné ústupky zo strany BAS a ďalších súkromných investorov.
However, during the course of the formal investigation procedure, Latvia provided arguments in this respect and noted that if state aid was present, it would be compatible restructuring aid under the R&R Guidelines.
Na tomto základe dospela spoločnosť airBaltic k záveru, že rozhodnutie Lotyšska uzavrieť dohodu neobsahuje prvky štátnej pomoci.
On this basis, Latvia submitted in December 2013 a restructuring plan according to which the restructuring of airBaltic started in April 2011, when a first version of the plan was submitted to the company's management.
Pokiaľ ide o nadobudnutie dlhopisov s nulovým kupónom od spoločnosti airBaltic štátom v apríli 2010 (opatrenie 4), spoločnosť airBaltic zastáva názor, že išlo o hospodársky opodstatnenú a úplne súbežnú investíciu štátu a spoločnosti BAS, a dospela preto k záveru, že toto nadobudnutie nepredstavovalo štátnu pomoc.
This document identified some of the weaknesses of airBaltic and established that EUR [175 — 185] million in capital were needed.
Pokiaľ ide o platbu vo výške 2,8 milióna EUR, ktorú spoločnosť Latvijas Krājbanka vykonala v prospech spoločnosti airBaltic 21. a 22. novembra 2011 (opatrenie 5), spoločnosť airBaltic sa domnieva, že išlo o rozhodnutia prijaté v rámci obchodnej činnosti spoločnosti airBaltic a že sa týkali súkromných finančných prostriedkov, čím sa vylučuje prítomnosť štátnych zdrojov.
This first version of the plan evolved into the reShape plan of March 2012, which according to Latvia was a preliminary step to the restructuring plan submitted in December 2013.
Spoločnosť airBaltic takisto zdôraznila svoju úlohu pri zabezpečovaní spojenia Lotyšska so zvyškom EÚ a poskytla určité informácie o vykonávaní plánu prebudovania novým vedením spoločnosti.
The restructuring plan foresees a 5-year restructuring period from April 2011 to April 2016 and total restructuring costs of LVL [150 — 170] million (EUR [214 — 242] million).
Pokiaľ ide o pripomienky, ktoré poskytli traja jednotlivci vystupujúci v mene veriteľov spoločnosti airBaltic, boli štruktúrované podobne.
The restructuring plan foresees three types of restructuring measures: (i) optimisation of revenues and costs for the existing operations; (ii) network reconfiguration, resulting in adjustment of destinations, frequencies and timing; and (iii) network and fleet optimisation.
Veritelia si vo všeobecnosti sťažujú na opatrenia, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie o začatí konania, najmä na opatrenie 6.
The restructuring plan includes a total of 26 initiatives addressing revenue and costs, coupled with additional initiatives in the area of network reconfiguration and fleet renewal.
Okrem toho poukázali na niektoré nezaplatené dlhy spoločnosti airBaltic, ktoré zjavne súviseli s dohodou a ktoré údajne zapríčinili platobnú neschopnosť niektorých veriteľov.
As regards the restoration of airBaltic's viability, the plan expects that with these initiatives the company will break-even in 2014 and remain profitable thereafter, with EBIT reaching LVL [1 — 3] million (EUR [1,4 — 4,2] million) in 2014 and LVL [9 — 12] million (EUR [12,8 — 17] million) in 2016.
VYJADRENIE LOTYŠSKA K PRIPOMIENKAM ZAINTERESOVANÝCH TRETÍCH STRÁN
The restructuring plan also includes revised financial forecasts on the basis of realistic, pessimistic and optimistic scenarios, which are subject to a sensitivity analysis in order to assess the risks and their possible impact.
Lotyšsko vo svojom vyjadrení k pripomienkam tretích strán súhlasilo s stanoviskami spoločnosti airBaltic, že posudzované opatrenia nezahŕňajú štátnu pomoc.
The plan also puts forward a number of compensatory measures: (i) fleet reduction by 27 %; (ii) the surrender of 14 profitable routes; and (iii) the surrender of […] slot pairs in coordinated airports.
Pokiaľ ide o pripomienky spoločnosti Ryanair, Lotyšsko uviedlo, že judikatúru, na ktorú poukázala spoločnosť Ryanair a z ktorej vyplýva, že štát mal spoločnosť airBaltic zlikvidovať namiesto toho, aby jej poskytol finančné prostriedky, nemožno v tomto prípade uplatniť, pretože v tom čase štát nebol hlavným veriteľom spoločnosti airBaltic, ale iba akcionárom.
Between 2011 and 2016, airBaltic will reduce its capacity by [17 — 20] % in terms of ASK [26] ([7 — 10] % when considering profitable routes only).
Podľa Lotyšska kritérium súkromného veriteľa v tomto prípade nie je primerané na posúdenie racionality investičných rozhodnutí štátu.
According to Latvia, such capacity reduction would be in line with past cases.
Lotyšsko navyše tvrdí, že keď sa rozhodlo uzatvoriť dohodu, rátalo s tým, že bude musieť v krátkodobom horizonte znášať straty, s cieľom obnoviť ziskovosť v dlhodobom horizonte, a že tieto investičné rozhodnutia boli prijaté na podnet spoločnosti BAS.
In addition, the restructuring plan includes the release of […] slot pairs as the result of the closure of several routes.
Lotyšsko ďalej poznamenáva, že straty spoločnosti airBaltic sa znížili, a odmieta argumenty spoločnosti Ryanair ako nepodložené.
The restructuring plan estimates the restructuring costs at LVL [150 — 170] million (EUR [214 — 242] million), which will be used for repayment of third-party loans, to compensate losses resulting from the phase-out and disposal of certain aircraft, redundancy payments the purchase of new aircraft, etc.
Pokiaľ ide o pripomienky jednotlivcov vystupujúcich v mene veriteľov spoločnosti airBaltic, Lotyšsko sa domnieva, že nesúvisia s opatreniami stanovenými v rozhodnutí o začatí konania a podľa všetkého sú zamerané na zlepšenie postavenia veriteľov v ich obchodných sporoch so spoločnosťou airBaltic.
In view of total restructuring costs, the proposed own contribution of airBaltic according to the restructuring plan amounts to LVL [100 — 110] million (EUR [141 — 155] million), i.e. [60 — 70] % of the total restructuring costs.
POSÚDENIE OPATRENÍ
According to the restructuring plan, the own contribution would results from several injections from private parties (including a liquidity facility and advance payments), private loans, a lease agreement for new aircraft and a partial write-off of debt with two banks.
Toto rozhodnutie sa najprv zaoberá otázkou, či je spoločnosť airBaltic firmou v ťažkostiach v zmysle usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu (oddiel 7.1).
COMMENTS FROM INTERESTED PARTIES
Následne sa v ňom analyzuje, či posudzované opatrenia zahŕňajú štátnu pomoc spoločnosti airBaltic v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ (oddiel 7.2) a či je táto pomoc zákonná (oddiel 7.3) a zlučiteľná s vnútorným trhom (oddiel 7.4).
During the formal investigation procedure, the Commission received comments from Ryanair and airBaltic, as well as three individuals on behalf of creditors of airBaltic.
ŤAŽKOSTI SPOLOČNOSTI AIRBALTIC
Ryanair agrees with the Commission's preliminary findings that the measures under assessment are inconsistent with the market economy investor principle (‘MEIP’) and incompatible with the internal market.
Ako už bolo uvedené v rozhodnutí o začatí konania, samotné lotyšské orgány vysvetlili, že ťažkosti spoločnosti airBaltic sa začali v roku 2008 ako dôsledok celosvetovej hospodárskej recesie a prudkého zvýšenia cien ropy.
Ryanair however argues that the Commission's assessment of the MEIP was not complete in the opening decision, since the Commission should have considered whether a private investor would have opted for liquidating airBaltic upfront instead of providing it with additional capital [27].
V dôsledku toho vykázala spoločnosť airBaltic v roku 2008 stratu vo výške 28 miliónov LVL (39,64 milióna EUR).
Ryanair also argues that the Commission should have assessed in its opening decisions whether the liquidation of airBaltic was more profitable for the State than the provision of additional funds.
V roku 2009 vykázala spoločnosť airBaltic zisk vo výške 6 miliónov LVL (8,49 milióna EUR).
Although Ryanair considers that it had no sufficient information to comment on the reShape plan, it notes its doubts that airBaltic would return to profitability and considered that the company should have been liquidated.
Z auditovanej ročnej účtovnej závierky spoločnosti airBaltic vyplýva, že spoločnosť mala v období rokov 2009 – 2012 záporné vlastné imanie, ktoré sa navyše každý rok zvyšovalo.
Ryanair also argues that any aid to airBaltic would harm its market position since Ryanair operates 13 routes from Riga, of which more than half in direct competition with airBaltic.
Spoločnosť airBaltic mala naozaj v roku 2009 záporné vlastné imanie vo výške 19,2 milióna LVL (27,18 milióna EUR), ktoré sa zvýšilo na 23,3 milióna LVL (32,99 milióna EUR) v roku 2010, 105,6 milióna LVL (149,51 milióna EUR) v roku 2011 a 125,1 milióna LVL (177,12 milióna EUR) v roku 2012.
airBaltic highlights in its comments that the reasons for the difficulties of the company were due to the conduct of the previous management and the unfortunate decisions of Mr Flick before October 2011, who — according to airBaltic — focused on a commercial strategy based solely on expansion and not on profitability.
Tabuľka
Also, airBaltic explains that the previous management of the company entered into many disadvantageous contracts and concluded transaction without business rationale, besides setting up an opaque corporate and organisational structure.
Základné finančné údaje spoločnosti airBaltic za obdobie 2007 – jún 2011 (tis.
Also according to airBaltic, when Latvia decided to participate and to execute the Agreement, it acted as a rational private investor. airBaltic notes that Latvia's investment was concomitant to that of BAS and that it had required severe sacrifices from BAS and other private investors.
LVL)
In addition, the Agreement included sufficient safeguards to ensure that Latvia's interest were fully protected against BAS; using these safeguards was — according to airBaltic — more rational for Latvia than to breach its investment commitments, thereby causing the company to go bankrupt, destroying the value of the existing shareholders and exposing itself to damage claims by the private investors.
Čistý výsledok
On this basis, airBaltic concludes that the decision of Latvia to enter into the Agreement does not contain elements of state aid.
Prevádzkové náklady
As regards the acquisition by the State of 0 %-coupon bonds from airBaltic in April 2010 (measure 4), airBaltic is of the opinion that it was economically rational and a fully concomitant investment of the State and BAS and thereby concludes that it did not entail state aid.
Finančné výdavky
In relation to the payment of EUR 2,8 million by Latvijas Krājbanka to airBaltic on 21 and 22 November 2011 (measure 5), airBaltic considers that these were decisions taken in the course of airBaltic's business and that they concern private funds, thereby excluding the presence of State resources.
Vlastné imanie akcionárov
Finally, airBaltic highlights the role of airBaltic in keeping Latvia connected with the rest of the EU and provides some information on the implementation of the reShape plan by the new management of the company.
V bode 10 písm. c) usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu sa stanovuje, že spoločnosť sa považuje za firmu v ťažkostiach, keď „spĺňa kritériá v súlade s vnútroštátnym zákonodarstvom na to, aby sa stala predmetom konania vo veci kolektívnej insolventnosti“.
As regards the comments provided by three individuals on behalf of creditors of airBaltic, they had a similar structure.
To bol podľa všetkého prípad spoločnosti airBaltic, prinajmenšom k 21. septembru 2011 (ak nie skôr), keď požiadala o právnu ochranu pred veriteľmi.
In addition, they made reference to certain unpaid debts of airBaltic which apparently had their origin in the Agreement and which allegedly had led some of the creditors into insolvency.
Bez ohľadu na túto skutočnosť sa Komisia domnieva, že spoločnosť airBaltic je zrejme v každom prípade firmou v ťažkostiach v zmysle bodu 11 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu.
OBSERVATIONS FROM LATVIA ON THE COMMENTS OF INTERESTED THIRD PARTIES
Spoločnosť airBaltic však podľa všetkého bola schopná dosiahnuť zisk v roku 2009 len vďaka mimoriadnemu poklesu cien paliva.
In its observations on the comments of third parties, Latvia agreed with airBaltic's views that the measures under assessment did not entail state aid.
Zdá sa preto, že obnovenie ziskovosti v roku 2009, ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania, bolo jednorazovou záležitosťou vyplývajúcou z mimoriadnych okolností, a nie štrukturálnym trendom.
In relation to Ryanair's comments, Latvia observes that the case-law highlighted by Ryanair — suggesting that the State should have liquidated airBaltic instead of providing it with funds — is not applicable, since at the time the State was not a major creditor of airBaltic but merely a shareholder.
Dlhy a finančné výdavky spoločnosti sa výrazne zvýšili v rokoch 2008 a 2009, ale najmä v rokoch 2009 a 2010, keď sa náklady na financovanie zvýšili z 3,8 milióna LVL (5,38 milióna EUR) na 17,4 milióna LVL (24,64 milióna EUR) [30].
According to Latvia, the private creditor test is not adequate to assess the rationality of the State's investment decisions in this case.
Z toho zároveň vyplýva, že premenné súvisiace s nákladmi spoločnosti airBaltic rástli o [5 – 10] % ročne, teda rýchlejšie než premenné súvisiace s príjmami, ktoré rástli o [2 – 7] % ročne.
In addition, Latvia argues that when it decided to enter into the Agreement it chose to suffer losses in the short-term with a view to return to profitability in the long-term and these investment decisions were taken at the initiative of BAS.
Komisia preto dospela k záveru, že spoločnosť airBaltic bola prinajmenšom od roku 2011 firmou v ťažkostiach v zmysle usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu.
Latvia also notes that the losses of airBaltic had been reduced and dismisses the arguments of Ryanair as groundless.
EXISTENCIA ŠTÁTNEJ POMOCI
Finally, in what relates to the comments of the individuals on behalf of creditors of airBaltic, Latvia considers that they are unrelated to the measures set out in the opening decision and that they seemed to be aimed at improving the creditors' position in their commercial litigations with airBaltic.
Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.
ASSESSMENT OF THE MEASURES
Na to, aby bolo možné vyvodiť záver o existencii štátnej pomoci, musí Komisia posúdiť, či sú kumulatívne kritériá stanovené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ (t. j. prevod štátnych zdrojov, selektívna výhoda, možné narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod v rámci EÚ) splnené v prípade všetkých šiestich posudzovaných opatrení.
This decision addresses as a preliminary point the issue of whether airBaltic is a firm in difficulty in the meaning of the R&R Guidelines (section 7.1 below).
Opatrenia 1, 2, 3 a 6 ako jedna transakcia
It then analyses whether the measures under examination entail state aid to airBaltic within the meaning of Article 107(1) TFEU (section 7.2 below) and whether any such aid is lawful (section 7.3 below) and compatible with the internal market (section 7.4 below).
Lotyšsko tvrdí, že opatrenie 1 sa musí posudzovať spoločne s opatreniami 2, 3 a 6, pretože boli schválené v rovnaký deň, teda 3. októbra 2011, v období, keď Lotyšsko a spoločnosť BAS boli hlavnými akcionármi spoločnosti airBaltic.
DIFFICULTIES OF AIRBALTIC
Komisia súhlasí s lotyšskými orgánmi, že prvý štátny úver (opatrenie 1) a úver BAS nemožno posudzovať izolovane, a musia sa teda posudzovať v rámci celkového kontextu dohody, na základe ktorej sa oba úvery poskytli.
As a result, in 2008 airBaltic made losses of LVL 28 million (EUR 39,64 million).
Komisia zastáva názor, že 3. októbra 2011, keď bola dohoda uzavretá, sa spoločnosť BAS a štát s úplnou istotou zaviazali k poskytnutiu prvého štátneho úveru (opatrenie 1) a úveru BAS.
In 2009 the company made profits of LVL 6 million (EUR 8,49 million).
Preto možno konštatovať, že tieto opatrenia boli poskytnuté k tomuto dátumu.