natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, in 2010, airBaltic once again incurred losses, of LVL 34,2 million (EUR 48,42 million), which increased to LVL 84,7 million (EUR 119,2 million) in 2011.
Presnú výšku druhého štátneho úveru (opatrenie 2) a navýšenia kapitálu (opatrenie 3) však na základe informácií uvedených v dohode nie je možné s istotou určiť.
The Commission recalls that the Latvian Minister of Economy stated in June 2011 that airBaltic was close to bankruptcy [28], while the press reported that the company filed for legal protection from its creditors on 21 September 2011 [29].
Najmä v súvislosti s opatrením 2 sa v dohode uvádza len informácia, že Lotyšsko poskytne úver v pomere k svojmu podielu, nie však výška úveru.
Indeed, airBaltic had negative equity of LVL 19,2 million (EUR 27,18 million) in 2009, which increased to LVL 23,3 million (EUR 32,99 million) in 2010, to LVL 105,6 million (EUR 149,51 million) in 2011 and to LVL 125,1 million (EUR 177,12 million) in 2012.
Údaj 100 miliónov LVL bol len prognózou, teda odhadom sumy, ktorá by sa mohla vyžadovať alebo očakávať v súvislosti s navýšením kapitálu do konca roka.
Table
Suma navýšenia vlastného kapitálu nebola v dohode jasne stanovená.
AirBaltic's key financial data 2007 — June 2011 (LVL thousands)
V skutočnosti reálna suma navýšenia vlastného kapitálu schválená v decembri 2011 predstavovala 110 miliónov LVL (pozri odôvodnenie 33), t. j. bola vyššia ako suma predpokladaná v dohode.
Net result
Komisia sa domnieva, že sumy týkajúce sa opatrení 2 a 3 neboli k 3. októbru 2011 stanovené ani zistiteľné.
Operating costs
Rovnako v súvislosti s opatrením 6 Komisia poznamenáva, že v čase uzatvorenia dohody, teda 3. októbra 2011, štát nevedel, či bude musieť využiť článok 7.4 dohody a prepísať na seba pohľadávky súkromných investorov.
Financial expenses
Okrem toho štát nebol povinný postúpiť na spoločnosť airBaltic pohľadávky vyplývajúce zo syndikovaného úveru 2.
Shareholders' equity
Lotyšsko navyše tvrdí, že väčšina pohľadávok súkromných investorov, ktoré mali byť predmetom novácie prostredníctvom dvoch syndikovaných úverov, bola nezabezpečená, a že ak by štát dopustil, aby sa spoločnosť dostala do konkurzu, súkromní investori by žalovali štát o náhradu škody, čo by bolo pre štát oveľa nákladnejšie ako uplatnenie zvyšných opatrení v prospech spoločnosti airBaltic.
Point 10(c) of the R&R Guidelines stipulates that a company is regarded as being in difficulty where it ‘fulfils the criteria under its domestic law for being the subject of collective insolvency proceedings’.
Podľa názoru Komisie je tvrdenie, že súkromní investori by žalovali štát so žiadosťou o náhradu škody, čisto hypotetické, a nie je podložené žiadnymi dôkazmi.
This appeared to be the case of airBaltic at least as of 21 September 2011 — if not earlier — when it filed for legal protection from its creditors.
Okrem toho nič nenasvedčuje tomu, že Lotyšsko pri poskytovaní pomoci spoločnosti airBaltic v skutočnosti tieto aspekty zohľadnilo.
The Commission however notes that the court allegedly rejected the legal protection a few days later, apparently because of the negotiations between Latvia and BAS that culminated in the Agreement.
Vzhľadom na uvedené skutočnosti vyvodila Komisia záver, že argument o súbežnosti, ktorý predložili lotyšské orgány, neobstojí.
Irrespective of this, the Commission considers that, in any event, it would appear that airBaltic is a firm in difficulty within the meaning of point 11 of the R&R Guidelines
Z tohto dôvodu Komisia dospela k záveru, že opatrenia 1, 2, 3 a 6 nemožno považovať za jednu transakciu schválenú 3. októbra 2011, a bude preto tieto opatrenia posudzovať samostatne.
In accordance with that provision, a firm may be considered to be in difficulty ‘where the usual signs of a firm being in difficulty are present, such as increasing losses, diminishing turnover, growing stock inventories, excess capacity, declining cash flow, mounting debt, rising interest charges and falling or nil net asset value’.
Prvý štátny úver (opatrenie 1)
However, it appears that airBaltic was able to achieve a profit in 2009 only due to the extraordinary drop in fuel prices.
Táto skutočnosť je výslovne uvedená v dohode.
Therefore, as indicated in the opening decision, it appears that the return to profitability in 2009 was a one-off occurrence due to extraordinary circumstances and not a structural trend.
Je teda zrejmé, že opatrenie 1 zahŕňa štátne zdroje a je pripísateľné štátu.
The company's debt and financial expenses increased significantly between 2008 and 2009 but in particular between 2009 and 2010, when the cost of financing increased from LVL 3,8 million (EUR 5,38 million) to LVL 17,4 million (EUR 24,64 million) [30].
Lotyšsko tento bod nespochybňuje.
It also results that the cost-related variables of airBaltic increased at a rate of [5-10] % per year, that is, faster than the revenue-related variables which increased at [2 — 7] % annually.
Na posúdenie, či opatrenie 1 predstavovalo neprimeranú selektívnu výhodu pre spoločnosť airBaltic, Komisia v prvom rade konštatuje, že prvý štátny úver a úver BAS boli schválené 3. októbra 2011, t. j. ku dňu podpisu dohody.
Finally, the Commission reiterates the finding in the opening decision that the losses of airBaltic were of such magnitude that in 2010 its negative equity amounted to approximately LVL 23,3 million (EUR 32,99 million), which increased to approximately LVL 105,6 million (EUR 149,51 million) due the additional losses incurred in 2011.
V tom čase boli Lotyšsko a spoločnosť BAS hlavnými akcionármi spoločnosti a úvery poskytli v pomere k svojmu podielu (52,6 % a 47,2 %) a za rovnakých a prepojených podmienok.
Considering all of the factors mentioned above, it appears that the criteria in point 11 of the R&R Guidelines are met.
Ako sa uvádza v odôvodnení 45, Komisia v rozhodnutí o začatí konania uviedla, že rozhodnutie spoločnosti BAS investovať do spoločnosti airBaltic mohlo byť ovplyvnené ochotou orgánov verejnej moci finančne spoločnosť podporovať.
EXISTENCE OF STATE AID
Na tomto základe Komisia nemôže vylúčiť, že prvý štátny úver a úver BAS sa poskytli súčasne, čo by existenciu pomoci vylučovalo.
By virtue of Article 107(1) TFEU, any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the internal market.
Ako vysvetlil Všeobecný súd, „súbežnosť sama osebe – ani v prípade značných súkromných investícií – nemôže byť postačujúca na konštatovanie o neexistencii pomoci v zmysle článku [107 ods. 1 ZFEÚ] bez zohľadnenia ostatných relevantných skutkových alebo právnych okolností [32]“.
In order to conclude whether state aid is present, the Commission must assess whether the cumulative criteria laid down in Article 107(1) TFEU (i.e. transfer of State resources, selective advantage, potential distortion of competition and effect on intra-EU trade) are met for each of the six measures being assessed.
Komisia musela preto zároveň posúdila, či schválenú úrokovú sadzbu [11 – 13] % v prípade prvého štátneho úveru (a úveru BAS) možno považovať za sadzbu na trhovej úrovni.
Measures 1, 2, 3 and 6 as a single transaction
Pokiaľ ide o ochranné známky, ich hodnota bola založená na cene, za ktorú spoločnosť airBaltic spätne odkúpila ochranné známky od spoločnosti BAS.
Latvia argues that measure 1 must be assessed together with measures 2, 3 and 6 since they were agreed on the same date, i.e. 3 October 2011, at a point in time when Latvia and BAS were both major shareholders of airBaltic.
Na určenie likvidačnej hodnoty kolaterálu Lotyšsko použilo diskontnú sadzbu na úrovni […] % v súlade s internou metodikou oceňovania kolaterálu lotyšského ministerstva financií, ktorú Komisia vzhľadom na povahu kolaterálu považuje za vhodnú.
The Commission agrees with the Latvian authorities that the first State loan (measure 1) and the BAS loan cannot be assessed in isolation and must therefore be viewed as part of the overall context of the Agreement, on the basis of which both loans were provided.
Na tomto základe predstavovala likvidačná hodnota kolaterálu [15 – 25] miliónov LVL ([21,3 – 35,5] milióna EUR), čo bolo o [15 – 25] % viac ako výška prvého štátneho úveru.
However, the Commission disagrees with the argument of Latvia that the other measures must be assessed together as a single transaction.
Komisia navyše konštatuje, že vzhľadom na značný kolaterál v prípade prvého štátneho úveru by uplatnenie úrokovej sadzby na úrovni [11 – 13] % bolo v súlade s oznámením o referenčných sadzbách [33].
The Commission is of the opinion that on 3 October 2011, when the Agreement was entered into, BAS and the State committed with absolute certainty to provide the first State loan (measure 1) and the BAS loan.
Tvrdenie, že úroková sadzba na úrovni [11 – 13] % bola zlučiteľná s trhom, je navyše podložené skutočnosťou, že spoločnosť BAS (súkromný investor) sa vzdala svojho práva na zabezpečenie úveru BAS (pozri odôvodnenie 26): úver BAS bol teda riskantnejší ako štátny úver, ale bol poskytnutý pri rovnakej úrokovej sadzbe.
Those measures may therefore be said to have been granted at that date.
So zreteľom na úroveň zabezpečenia a použitú úrokovú sadzbu Komisia dospela k záveru, že opatrenie 1 nepredstavovalo selektívnu výhodu pre spoločnosť airBaltic a že existenciu štátnej pomoci možno vylúčiť bez toho, aby bolo nutné ďalej posudzovať, či boli splnené ostatné kumulatívne podmienky článku 107 ods. 1 ZFEÚ [34].
However, the exact amounts of the second State loan (measure 2) and of the capital increase (measure 3) cannot be ascertained with certainty from the information in the Agreement.
Zníženie úrokovej sadzby v prípade prvého štátneho úveru z [11 – 13] % na [2 – 4] %
In particular, as regards measure 2, the Agreement merely states that Latvia would provide a loan in proportion to its shareholding but does not quantify it.
Dňa 13. decembra 2011, t. j. potom, ako sa podiel Lotyšska v spoločnosti airBaltic zvýšil na 99,8 % (pozri bod 21), lotyšská vláda rozhodla, že schváli zníženie úrokovej sadzby v prípade prvého štátneho úveru – a teda aj úveru BAS – o [9 – 11] percentuálnych bodov zodpovedajúcich rizikovej prirážke, a to z [11 – 13] % na [2 – 4] %.
In this respect, the Commission observes that Article 7.1 of the Agreement states that the foreseeable equity increase (resulting from capitalisation of the first and second State loans and the BAS loan, together with an additional cash contribution from BAS) would not exceed LVL 100 million (EUR 141,58 million).
Lotyšsko sa domnieva, že zníženie úrokovej sadzby bolo odôvodnené tým, že úver nebol rizikový, keďže likvidačná hodnota kolaterálu bola odhadnutá na [15 – 25] miliónov LVL ([21,3 – 35,5] milióna EUR), čo bolo o [15 – 25] % viac ako výška prvého štátneho úveru (pozri odôvodnenie 101).
However, the following points should be noted.
Komisiu nepresvedčili argumenty Lotyšska, keď tvrdilo, že znížením úrokovej sadzby štát znížil náklady na financovanie spoločnosti airBaltic (keďže sa znížila aj úroková sadzba v prípade úveru BAS), ktorá bola v tom čase takmer výlučne vo vlastníctve štátu (99,8 %).
First, only the first State loan and the BAS loan were quantified in the Agreement, at respectively LVL 16 million and LVL 14 million.
Podľa Lotyšska išlo o racionálne rozhodnutie pre štát, keďže ušlé príjmy štátu vo forme úrokov kompenzovala výhoda, ktorá pre štát, ako majoritného akcionára spoločnosti airBaltic, vyplynula zo skutočnosti, že spoločnosť mala platiť nižšie úroky.
The figure of LVL 100 million was merely a forecast, an estimate of what might be required or expected in terms of equity increase by the end of the year; the amount of the equity increase was not clearly determined in the Agreement.
Na druhej strane Komisia pripomína, že v čase udelenia prvého štátneho úveru a úveru BAS sa v dohode stanovovalo, že podmienky oboch úverov sú rovnaké a prepojené, a preto by akákoľvek zmena jedného z úverov viedla k rovnakej zmene druhého úveru.
Indeed, the actual amount of the equity increase agreed in December 2011 was in fact LVL 110 million (see recital 33 above), i.e. in excess of what had been foreseen in the Agreement.
Zníženie úrokovej sadzby sa preto premietlo do oboch úverov, pričom značná úroveň zabezpečenia úveru a skutočnosť, že úver BAS nebol zabezpečený, zostávajú bezo zmeny.
The Commission is of the view that the amounts of Measures 2 and 3 were not determined or ascertainable on 3 October 2011.
Keďže spoločnosť BAS vopred súhlasila s prepojením podmienok úveru BAS s podmienkami prvého štátneho úveru, Komisia nemá dôvody sa domnievať, že rozhodnutie nebolo zlučiteľné s trhom.
In addition, the State was not obliged to assign to airBaltic the claims resulting from syndicated loan 2.
Druhý štátny úver (opatrenie 2)
The assignment of the claims of private investors to the State was a mere eventuality subject to BAS not fulfilling its obligations under the Agreement, something which was not known and which there was no reason to suspect on 3 October 2011.
Druhý štátny úver poskytlo priamo Lotyšsko zo štátnej pokladnice, a to na základe rozhodnutia lotyšskej vlády z 13. decembra 2011, ktorým povolila ministerstvu financií, aby zo štátneho rozpočtu poskytlo spoločnosti airBaltic konvertibilný úver vo výške 67 miliónov LVL (94,86 milióna EUR).
For this reason, measure 6 cannot be considered as having been granted at the moment the Agreement was signed and cannot therefore be considered as pari passu with the first State loan and the BAS loan.
Opatrenie 2 teda zahŕňa štátne zdroje a je pripísateľné štátu.
In addition, Latvia argues that most of the claims of the private investors which were supposed to be novated in the two syndicated loans were unsecured, and that had the State let the company go bankrupt, the private investors would have sued the State for damages, which would have been more costly for the State than providing the rest of measures to airBaltic.
Komisia konštatuje, že v čase poskytnutia druhého štátneho úveru, t. j. k 13. decembru 2011, stratila spoločnosť BAS celý svoj podiel v spoločnosti airBaltic s výnimkou jednej akcie a štát vlastnil 99,8 % spoločnosti.
In the Commission's view, the claim that the private investors would have sued the State asking for damages is purely hypothetical and not supported by any evidence.
Štát a spoločnosť BAS už preto nemali porovnateľné postavenie ako akcionári.
In addition, nothing shows that Latvia actually took into account these considerations when providing support to airBaltic.
Lotyšsko tvrdí, že podľa článku 7.2 dohody, v ktorom sa stanovuje, že Lotyšsko poskytne spoločnosti airBaltic úver „v pomere k svojmu podielu“, bola spoločnosť BAS povinná poskytnúť finančné prostriedky spoločnosti airBaltic vo výške, ktorá zodpovedala počtu jej akcií.
In view of the above, the Commission comes to the conclusion that the argument of concomitance raised by the Latvian authorities does not stand.
Tie mala spoločnosť BAS poskytnúť v čase kapitálovej injekcie v decembri 2011 vo forme hotovosti.
For this reason, the Commission concludes that measures 1, 2, 3 and 6 cannot be considered as constituting a single transaction decided on 3 October 2011 and will therefore assess them separately.
Komisia však konštatuje, že k 13. decembru 2011 vlastnila spoločnosť BAS v spoločnosti airBaltic iba jednu akciu.
The first State loan (measure 1)
Z toho vyplýva, že štát mal zaujať pozíciu obozretného investora v trhovom hospodárstve a posúdiť, či, vzhľadom na zmenu okolností týkajúcich sa podielov, mala spoločnosť BAS motiváciu vložiť do spoločnosti v čase zvyšovania kapitálu hotovosť.
The Commission notes that the first State loan was provided directly by Latvia through the State Treasury upon request of the Ministry of Transport.
Štát v skutočnosti s touto možnosťou počítal a do dohody zahrnul niekoľko pohotovostných opatrení – najmä do článku 7.4 – pre prípad, že by si spoločnosť BAS svoje záväzky nesplnila.
This is expressly stated in the Agreement.
Okrem toho, ako Lotyšsko uznáva, v prípade, že by spoločnosť BAS neposkytla ďalšie finančné prostriedky, sa mala poskytnúť druhá tranža druhého štátneho úveru.
It is therefore clear that measure 1 entails State resources and that it is imputable to the State.
Článkom 7.4 dohody sa štátu poskytlo právo odkúpiť od spoločnosti BAS všetky jej akcie v spoločnosti airBaltic za sumu 1 LVL.
Latvia does not contest this point.
V čase podpisu dohody to znamenalo pre štát záruku, že spoločnosť BAS si splní záväzky, inak by stratila všetky svoje akcie v spoločnosti airBaltic.
In order to assess whether measure 1 entailed an undue selective advantage to airBaltic, the Commission first observes that the first State loan and the BAS loan were agreed on 3 October 2011, i.e. the date of signature of the Agreement.
Situácia sa však radikálne zmenila 30. novembra 2011, keď spoločnosť Latvijas Krājbanka predala všetky akcie v spoločnosti airBaltic, ktoré vlastnila spoločnosť BAS, okrem jednej, lotyšskému štátu (pozri odôvodnenie 21).
At that moment in time, Latvia and BAS were the major shareholders of the company and the loans were provided in proportion to their shareholding (52,6 % and 47,2 % respectively), and with identical and linked conditions.
V tomto novom kontexte stratil článok 7.4 svoj význam.
As indicated in recital 45 above, the Commission had observed in the opening decision that BAS' decision to invest in airBaltic may have been influenced by the willingness of the public authorities to financially support the company.
Spoločnosť BAS s jednou akciou mala naozaj malú motiváciu, aby si splnila povinnosti: jediným dôsledkom neplnenia by bolo, že by o túto jednu akciu v spoločnosti airBaltic prišla.
However, while it is true that the Latvian Government had expressed its interest in maintaining airBaltic as the national carrier, [31] the Commission observes that the support of the Latvian State was under negotiation and was still undetermined and subject to conditions.
Obozretný súkromný subjekt v trhovom hospodárstve by za týchto nových podmienok dôkladne zvážil poskytnutie ďalších finančných prostriedkov spoločnosti airBaltic a prinajmenšom by požiadal druhú zmluvnú stranu (t. j. spoločnosť BAS) o zábezpeku, že prostriedky do spoločnosti skutočne vloží.
On this basis, the Commission cannot exclude that the first State loan and the BAS loan were provided concomitantly, thereby excluding the presence of aid.
Komisia ďalej konštatuje, že je nepravdepodobné, že by takúto zábezpeku dostal, keďže spoločnosť BAS by musela vložiť veľmi vysokú peňažnú sumu – oveľa viac, než bolo možné pôvodne predpokladať –, aby v spoločnosti airBaltic získala svoj pôvodný podiel 47,2 % alebo akýkoľvek iný významný podiel akcií.
As the General Court has clarified, ‘simultaneity cannot in itself, even where significant private investments have been made, suffice for a finding that there has been no aid within the meaning of Article [107(1) TFEU] without taking into consideration the other relevant facts and points of law’ [32].
Lotyšsko zároveň uviedlo, že druhý štátny úver sa poskytol za trhových podmienok, čím je vylúčená neoprávnená výhoda pre spoločnosť airBaltic.
The Commission has therefore also assessed whether the agreed interest rate of [11 — 13] % for the first State loan (and the BAS loan) can be considered to be at market level.
Pokiaľ ide o kolaterál, Lotyšsko poznamenalo, že kolaterál v prípade druhého štátneho úveru bol rovnaký ako v prípade prvého štátneho úveru, t. j. pohľadávky a ochranné známky spoločnosti airBaltic.
During the course of the formal investigation procedure, Latvia submitted evidence regarding the value of the collateral (trademarks and receivables) which was assessed by the independent auditor […] as part of an audit of the company initiated in the summer of 2011.
Ako sa uvádza v odôvodnení 101, likvidačná hodnota kolaterálu bola odhadnutá na [15 – 25] miliónov LVL ([21,3 – 35,5] milióna EUR).
As the receivables (as of 30 September 2011) were part of the relevant financial information, they were also subject to evaluation by […].
Zdá sa preto, že úroveň zabezpečenia, ktorá bola k dispozícii v prípade druhého štátneho úveru, by bola nízka.
As regards the trademarks, their value was based on the price at which airBaltic had bought back the trademarks from BAS.
Okrem toho nie je žiadny dôvod sa domnievať, že súkromný subjekt by akceptoval, aby sa záruka poskytnutá v prípade prvého štátneho úveru znížila pod 100 %.
In order to determine the liquidation value of the collateral, Latvia applied a […] % discount rate in accordance with the Latvian Treasury's internal collateral valuation methodology, which the Commission considers to be adequate in view of the nature of the collateral.
S cieľom zabezpečiť zlučiteľnosť sadzby použitej v prípade prvej tranže druhého štátneho úveru s trhom Komisia ako najlepšiu dostupnú referenčnú hodnotu použije sadzbu vyplývajúcu z uplatňovania oznámenia o referenčných sadzbách.
On this basis, the liquidation value of the collateral was LVL [15 — 25] million (EUR [21,3 — 35,5] million) which was [15 — 25] % higher than the amount of the first State loan.
Základná sadzba v Lotyšsku k 13. decembru 2011 bola 2,2 %.
In addition, the Commission observes that in view of the significant collateral on the first State loan, applying an interest rate of [11 — 13] % would be in line with the Reference Rate Communication.
K tomuto údaju je potrebné pripočítať maržu v závislosti od ratingu príjemcu a zabezpečenia úveru.
The assertion that an interest rate of [11 — 13] % was market confirm is moreover reinforced by the fact that BAS (a private investor) had waived its right to have the BAS loan collateralised (see recital 26 above): the BAS loan was therefore more risky than the State loan but was granted at the same interest rate.
Ako sa uvádza v predchádzajúcom bode, úroveň zabezpečenia je nízka.
Bearing in mind the level of collateralisation and the interest rate applied, the Commission concludes that measure 1 did not entail a selective advantage to airBaltic and that the presence of state aid can be excluded, without it being necessary to assess further whether the rest of the cumulative conditions of Article 107(1) TFEU would be met [34].
Vzhľadom na ťažkosti spoločnosti airBaltic v tom čase z oznámenia o referenčných sadzbách vyplýva, že k základnej sadzbe by sa mala pripočítať marža 1000 bázických bodov, čo by znamenalo sadzbu na úrovni 12,2 %.
The reduction of the interest rate of the first State loan from [11 — 13] % to [2 — 4] %
Úrokovú sadzbu na úrovni [9 – 11] % v prípade prvej tranže druhého štátneho úveru teda nemožno považovať za zlučiteľnú s trhom.
On 13 December 2011, i.e. once Latvia's shareholding in airBaltic had increased to 99,8 % (see paragraph (21) above), the Latvian Government decided to authorise a cut in the interest rate on the first State loan — and thus also of the BAS loan — of [9 — 11] percentage points corresponding to the risk premium, from [11 — 13] % to [2 — 4] %.
Druhá tranža druhého štátneho úveru bola spoločnosti poskytnutá 14. decembra 2012 pri úrokovej sadzbe na úrovni [6 – 8] %.
Latvia considers that the reduction of the interest rate was justified because the loan was risk-free, given that the liquidation value of the collateral was estimated to be LVL [15 — 25] million (EUR [21,3 — 35,5] million), i.e. [15 — 25] % higher than the amount of the first State loan (see recital 101 above).
Lotyšsko tvrdí, že táto úroková sadzba je vyššia ako úroková sadzba vyplývajúca z oznámenia o referenčných sadzbách, a je preto v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve.
The Commission is not convinced by the arguments of Latvia when it claims that by lowering the interest rate, the State reduced the funding costs of airBaltic (since the interest rate of the BAS loan was also reduced), which at the time was almost exclusively owned by the State at 99,8 %.
Podľa oznámenia o referenčných sadzbách základná sadzba v Lotyšsku platná k 14. decembru 2012 predstavovala 1,91 %.