natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On 24 August 2011, it forwarded them to Germany, which was given the opportunity to react.
Dňa 24. augusta 2011 ich postúpila Nemecku, ktoré sa k nim vyjadrilo listom z 26. septembra 2011.
Germany's comments were received by letter dated 26 September 2011.
PODROBNÝ POPIS OPATRENIA
DETAILED DESCRIPTION OF THE AID
CIEĽ
OBJECTIVE
Predmetom tohto rozhodnutia je schéma, pomocou ktorej Nemecko zamýšľalo poskytnúť pomoc výrobcom neželezných kovov.
The subject-matter of the present Decision is a scheme by which Germany wished to grant aid to non-ferrous metal producers to compensate them for indirect CO2 costs, included in the electricity price, incurred in 2009.
Pomocou opatrenia má byť kompenzovaná časť nákladov na nepriame emisie CO2 premietnuté do cien elektrickej energie, ktoré vznikli v roku 2009.
According to Germany, the German non-ferrous metal industry, that is to say the producers of primary aluminium (NACE-Code 24.42), zinc (NACE-Code 24.43) and copper (NACE-Code 24.44), was in economic difficulties.
Podľa Nemecka sa priemysel neželezných kovov, teda výrobcovia primárneho uhlíka (kód NACE 2442), zinku (kód NACE 2443) a medi (kód NACE 2444), dostali do hospodárskych ťažkostí.
Germany gives two reasons for this situation: first, the financial crisis of 2008 that led to a drop in world prices for non-ferrous metals at the London Metal Exchange (hereinafter ‘LME’), secondly, electricity prices that remained high due to the influence of indirect CO2 costs caused by the EU Emissions Trading System (ETS).
Nemecko uvádza dva dôvody tejto situácie: Po prvé, finančná kríza, ktorá vypukla v roku 2008, viedla k zníženiu cien neželezných kovov na svetovom trhu na Londýnskej burze kovov (ďalej len „LME“), po druhé, ceny elektriny v Únii zostali na vysokej úrovni na základe nákladov na nepriame emisie CO2 podmienené systémom na obchodovanie s emisiami ETS.
Germany argues that the combination of low prices for non-ferrous metals and high electricity prices weakened the competitiveness of non-ferrous metal producers in the Union in comparison with producers outside the Union.
Kombinácia nízkych cien neželezných kovov na svetovom trhu a vysokých cien elektrickej energie v Únii oslabila konkurencieschopnosť výrobcov neželezných kovov v Únii v porovnaní s výrobcami neželezných kovov mimo Únie.
Germany submits that this competitive disadvantage risked incentivising non-ferrous metal producers to reduce production capacity or even to move their production to countries outside the Union which were not subject to high CO2 costs.
Nemecko uvádza, že konkurenčná nevýhoda je pre európskych výrobcov neželezných kovov pravdepodobne podnetom k tomu, aby znižovali výrobné kapacity alebo ich výrobu premiestnili do krajín mimo Únie, v ktorých nie sú vysoké náklady na emisie CO2.
The relocation of the German non-ferrous metal production could then have severe impacts on downstream industries (such as the construction sector, car industry, engine building, construction of air- and space-craft) which are of great importance to the German and European industrial sector.
Presuny výroby nemeckých výrobcov neželezných kovov majú závažný vplyv na nadväzujúce priemyselné odvetvia (ako stavebníctvo, automobilový priemysel, strojárstvo, aeronautika a vesmírne lety), ktoré sú pre nemecký a európsky priemysel veľmi významné.
Furthermore, such relocation would lead to higher CO2 emissions on a global level, since in many countries outside the Union the production was not subject to a binding emission cap (‘carbon leakage’).
Okrem toho by takéto premiestnenie do krajín mimo Únie viedlo na globálnej úrovni k vyšším emisiám CO2, pretože výroba neželezných kovov by sa v danom prípade uskutočňovala za menej prísnych požiadaviek týkajúcich sa emisií CO2 než je tomu v Únii, v ktorej platí záväzný emisný strop (únik uhlíka, takzvaný carbon leakage).
Germany concludes that the envisaged measure is a proportionate instrument to prevent capacity shifts and relocations and to avoid their negative implications on the industrial sector in the Union as well as on EU CO2 reduction efforts.
Nemecko dospelo k záveru, že plánované opatrenie je primeraným prostriedkom na zabránenie premiestneniu výroby a jeho negatívnym následkom pre priemysel Únie, ako aj z hľadiska snáh Únie o zníženie emisií CO2.
Before the notification of the present scheme, Germany had submitted (and subsequently withdrawn) an earlier notification with an identical scheme, but where the justification lay in improving the competitiveness of German non-ferrous metal producers in comparison with producers in other EU Member States and in countries outside the Union.
Pred notifikáciou súčasnej schémy vykonalo Nemecko notifikáciu identickej schémy (a následne ju stiahlo), ktorá však bola odôvodnená zlepšením konkurencieschopnosti nemeckých výrobcov neželezných kovov v porovnaní s výrobcami v iných členských štátoch a v krajinách mimo EÚ.
The scheme is based on the Act on the second supplementary budget of 2 July 2009, and in particular title 683 03 (Gesetz über den zweiten Nachtragshaushalt vom 2.
Právnym základom schémy sú zákon o štátnom rozpočte z 2. júla 2009, najmä rozpočtová položka 683 03, a smernica o podpore výroby neželezných kovov šetrných voči klíme zo 6. augusta 2009.
Juli 2009), and on the Administrative Regulation on the Support for the Production of Climate-Friendly Non-Ferrous Metals of 6 August 2009 (Richtlinie zur Förderung der Herstellung von klimaschonenden NE-Metallen vom 6.
PRÍJEMCOVIA POMOCI
August 2009).
Pomoc je možné poskytnúť výrobcom hliníka, zinku (okrem olova a cínu) a medi za predpokladu, že sa výrobný závod nachádza v Nemecku, výroba si vyžaduje viac ako 10 GWh elektrickej energie ročne a náklady na elektrickú energiu predstavujú viac ako 15 % hrubej pridanej hodnoty.
BENEFICIARIES
Náklady na prvú GWh ročnej spotreby elektrickej energie sú z kompenzácie vyňaté (spoluúčasť).
The aid is open to producers of aluminium, zinc (with the exception of lead and tin) and copper, under the conditions that the production plant is based in Germany, the electricity consumption is more than 10 GWh per year and the electricity costs account for more than 15 % of gross value added.
Nemecko oznámilo, že žiadosti podalo 11 príjemcov pomoci.
The costs for the first GWh of yearly electricity consumption are excluded from compensation (Selbstbehalt, that is to say retention).
Podľa dostupných informácií sa 80 % pomoci poskytne trom výrobcom hliníka, z ktorých má jeden sám ([…] [3]) získať […] % pomoci.
Germany submits that 11 beneficiaries filed applications.
VÝŠKA POMOCI A DOBA PLATNOSTI
It appears that 80 % of the aid would go to three aluminium producers of which one alone ([…] [3]) would receive […] % of the aid.
Celková suma pomoci by mala predstavovať minimálne 40 miliónov EUR a mala by byť poskytnutá za druhý polrok roka 2009 [4].
BUDGET AND DURATION
Schéma pomoci zahŕňa doložku o odkladnej lehote a pomoc bude poskytnutá až po schválení Komisiou.
The scheme was intended to have a budget of at least EUR 40 million for the second half of 2009 [4].
FORMA POMOCI A FINANCOVANIE
The aid scheme contains a standstill clause and the aid would only be disbursed after approval by the Commission.
Príjemcovia museli o pomoc požiadať na Spolkovom úrade pre hospodárstvo a kontrolu vývozu (BAFA).
FORM OF THE AID AND CALCULATION MODALITIES
Jednotlivé sumy pomoci závisia od spotreby elektrickej energie príslušného žiadateľa.
The beneficiaries had to apply for the aid to the Federal Office of Economics and Export Control (BAFA).
Oprávnená na získanie pomoci je iba spotreba elektrickej energie priamo spojená s výrobným procesom.
The individual aid amounts depend on the electricity consumption of the respective applicants.
V prípade hliníka sa kompenzácia poskytne iba na náklady na elektrickú energiu na elektrolýzu, v prípade medi a zinku aj na iné výrobné procesy spojené s vysokou spotrebou elektrickej energie (napr. elektrické pece).
Only the electricity consumption directly linked to the production process is eligible for aid.
V prípade zinku a medi nie je možné a ani potrebné rozlišovať medzi primárnou a sekundárnou výrobou, keďže rozdiely v intenzite elektrickej energie sú minimálne.
For aluminium, the compensation is granted only for electricity cost of electrolysis, for copper and zinc also for other electricity-intensive production processes (e.g. electric arc furnaces).
Pomoc je príjemcom poskytovaná formou priamych dotácií.
In the case of zinc and copper, a differentiation between primary and secondary production is allegedly impossible and unnecessary because the energy-intensity differentiation is marginal.
Je financovaná z federálneho rozpočtu a prideľovaná formou kompenzačných platieb na náklady na emisie CO2, ktoré sa týkajú spotreby elektrickej energie prevyšujúcej 1 GWh na rok.
The aid would be made available to the beneficiaries in the form of a direct grant.
Pomoc sa vypočíta na základe ročnej spotreby elektrickej energie žiadateľa (po odpočítaní 1 GWh), ktorá sa vynásobí určitou sumou stanovenou podľa pododvetví (hliník, meď, zinok) na MWh.
It is financed through the federal budget and granted as compensatory payments for the CO2 costs of all electricity consumed above 1 GWh per year.
Podľa informácií poskytnutých Nemeckom sú základom výpočtu týchto súm náklady spojené s emisiami CO2 vo výške 19 EUR na MWh, čo je odôvodnené ako približne 0,75 % z priemernej ceny kvóty CO2 v Únii dosahujúcej v druhom polroku roka 2009 výšku približne 24 EUR.
The aid is calculated on the basis of the applicants annual electricity consumption (minus 1 GWh) multiplied by an amount in EUR per MWh which is defined at sub-sector level (aluminium, copper, zinc).
Z tejto sumy Nemecko odpočítalo bezpečnostnú zrážku vo výške 10 %, čím dospelo k maximálnej kompenzácii v prípade výroby hliníka vo výške 17 EUR na MWh.
According to Germany, the basis of the calculation is a CO2 price of EUR 19 per MWh.
Faktory kompenzácie pre iné kovy sú nižšie: v prípade zinku 16 EUR na MWh a v prípade medi 9 EUR na MWh.
This is said to correspond to 0,75 % of the average EU CO2 allowance price in the second half of 2009 equal to EUR 24.
Presné údaje za jednotlivých príjemcov pomoci závisia od ich spotreby elektrickej energie v druhej polovici roka 2009, pretože pomoc sa prideľuje na základe skutočnej spotreby príjemcov pomoci a uvedenej ceny na MWh elektrickej energie potrebnej na výrobu hliníka, zinku a medi.
From this amount, the German authorities deduct a safety margin of 10 % to establish the maximum compensation of EUR 17 per MWh for aluminium.
Ak príjemca pomoci pred koncom roka 2010 ukončí výrobu alebo ju premiestni z Nemecka inam, bude musieť vrátiť akúkoľvek dovtedy poskytnutú pomoc.
The compensation factors for the other metals are lower, with EUR 16 per MWh for zinc and EUR 9 per MWh for copper.
ROZHODNUTIE O ZAČATÍ KONANIA
The exact aid figure per beneficiary depends on the electricity consumption in the second half of 2009, since the aid is allocated based on the actual consumption of the beneficiaries and on the abovementioned price per MWh of electricity consumed to produce aluminium, zinc and copper.
Vo svojom rozhodnutí o začatí konania vyjadrila Komisia pochybnosti o tom, či je táto štátna pomoc zlučiteľná s vnútorným trhom a vyzvala všetky zainteresované strany, aby vyjadrili svoje stanoviská k rôznym aspektom pomoci.
In case of closure of production or its relocation outside of Germany by the end of 2010, beneficiaries would have to pay back any aid they might have received until then.
Po zistení, že zjavne nie sú použiteľné žiadne špecifické rámce Spoločenstva a smernice, preskúmala Komisia tri argumenty, ktoré si Nemecko uplatnilo s odvolaním sa na článok 107 ods. 3 písm. b) a článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.
THE OPENING DECISION
Po prvé Nemecko uviedlo, že pomoc má pomôcť odvetviu neželezných kovov odstrániť závažnú poruchu fungovania hospodárstva v zmysle článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ.
In its opening decision, the Commission expressed doubts on the compatibility of the scheme with the internal market and invited interested parties to comment on different aspects of the aid.
K tomu Komisia vzniesla otázku, či má byť prepad cien neželezných kovov v rokoch 2008/2009 hodnotený ako závažná porucha fungovania hospodárstva a či sú výrobcovia neželezných kovov tak úzko prepojení s nadväzujúcimi odvetviami, ako to uvádza Nemecko [5].
Noting that specific frameworks and guidelines did not seem to apply, the Commission examined the three grounds put forward by Germany under Articles 107(3)(b) and 107(3)(c) TFEU.
Po druhé Nemecko uviedlo, že notifikovaná schéma predstavuje pomoc na podporu rozvoja určitých hospodárskych činností alebo hospodárskych oblastí v zmysle článku 107 ods. 3 písm c) ZFEÚ, a síce v prospech nemeckých výrobcov primárneho hliníka, zinku a mede.
First, Germany argued that the notified scheme was intended to remedy a serious disturbance of its economy within the meaning of Article 107(3)(b) TFEU.
V jednom z prvých reťazcov argumentácie Nemecko tvrdilo, že náklady na nepriame emisie CO2, ktoré boli premietnuté do cien elektrickej energie, predstavujú riziko, že výrobcovia neželezných kovov obmedzia svoje výrobné kapacity v Nemecku a premiestnia sa možno dokonca do krajín mimo Únie, a tým súčasne premiestnia emisie CO2 (únik uhlíka).
On this point, the Commission questioned whether the fall in non-ferrous metal prices in 2008/2009 really constituted a serious disturbance of the economy and whether the non-ferrous metal producers were as closely linked to the downstream industries as Germany contended [5].
Komisia však vyjadrila pochybnosti o rôznych aspektoch tejto argumentácie:
Secondly, Germany submitted that the notified scheme constituted aid to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas, as laid down in Article 107(3)(c) TFEU, to the benefit of German producers of primary aluminium, zinc and copper.
Nie je jasné, či je pomoc potrebná a primeraná, pretože na základe údajov predložených Nemeckom nie je možné konštatovať nebezpečenstvo úniku uhlíka.
In a first line of reasoning, Germany argued that the indirect CO2 costs which were passed on through electricity prices carried the risk that non-ferrous metal producers in Germany would reduce production capacity and possibly even relocate to countries outside the Union, thus inducing carbon leakage.
Komisia najmä nemá k dispozícii žiadne informácie o nákladoch príjemcov pomoci.
However, the Commission expressed doubts on several aspects of this line of reasoning:
Okrem toho, niektorí príjemcovia pomoci zjavne vytvorili počas sporného obdobia zisk, čo nepreukazuje, že sú skutočne vystavení tlaku premiestnenia výroby.
It was unclear whether the aid was necessary and appropriate, since, on the basis of the information submitted by Germany, the carbon leakage risk could not be established.
Navyše nebolo možné konštatovať žiadne reálne nebezpečenstvo, že by dochádzalo k premiestneniu výroby do krajín mimo Únie alebo EHP [6].Tiež zostáva nejasné, či by pomoc, ktorá bola obmedzená na druhý polrok roka 2009, mala pre príjemcov pomoci stimulačný účinok v tom, aby ponechali svoje výrobné závody v Nemecku [7].Komisia okrem toho spochybnila primeranosť schémy, keďže Nemecko nepredložilo dostatočné dôkazy o tom, že by nemohlo dôjsť k nadmernej kompenzácii [8].Ďalej mala Komisia pochybnosti ohľadom vyváženosti dotknutých záujmov, keďže nie je možné vylúčiť, že by pomoc viedla k vážnemu narušeniu hospodárskej súťaže, najmä na úkor výrobcov neželezných kovov v iných členských krajinách Únie/EHS, najmä pokiaľ disponovali prirodzenou výhodou umiestnenia, pretože je u nich cenovo výhodnejšie dostupná elektrická energia [9].(23) V rámci druhého reťazca argumentácie Nemecko vyhlásilo, že schéma predstavuje pomoc na podporu rozvoja určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, ktorá smeruje k zabráneniu straty pracovných miest v priemysle neželezných kovov a v nadväzujúcich odvetviach.
In particular, the Commission had no information on the beneficiaries' costs.
Komisia mala pochybnosti najmä o tom, či je možné zabránenie strát pracovných miest posudzovať ako cieľ spoločného záujmu, či by boli nadväzujúce odvetvia skutočne tak vážne postihnuté a či štátna pomoc predstavuje vhodný prostriedok na dosiahnutie tohto cieľa [10].
Moreover, some of the beneficiaries appeared to be profitable throughout the period concerned, which made it unclear whether they were really under pressure to relocate.
STANOVISKÁ TRETÍCH A ZAINTERESOVANÝCH STRÁN
Finally, it had not been established that there was a real risk of relocations to countries outside the Union or the EEA [6].It was also unclear whether the aid, which was limited to the second half of 2009, would have the incentive effect on the beneficiaries to maintain their production sites in Germany [7].The Commission also questioned the proportionality of the scheme, since Germany had not provided sufficient information showing that overcompensation would be avoided [8].Finally, the Commission had doubts on the balance of interests affected by the scheme, since it could not be excluded that the aid would lead to serious distortions of competition, in particular to the detriment of non-ferrous metal producers in other EU/EEA Member States, in particular those who enjoyed a natural location advantage due to cheaper electricity [9].(23) In a second line of reasoning, Germany claimed that the scheme constituted aid to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas, within the meaning of Article 107(3)(c) TFEU, in order to prevent job losses in the non-ferrous metal industry and downstream industries.
V období medzi 3. májom a 13. májom 2011 bolo Komisii doručených dvanásť stanovísk:
In this respect, the Commission doubted whether the prevention of job losses could be considered an objective of common interest, whether downstream industries would actually be as severely affected, and whether State aid was the appropriate instrument to achieve this objective [10].
Šesť z nich bolo od výrobcov neželezných kovov, ktorí požiadali o poskytnutie pomoci ([…], […], […], […] a […]) alebo vlastnili dcérsku spoločnosť, ktorá bola potenciálnym príjemcom pomoci ([…]).
COMMENTS FROM INTERESTED PARTIES
[…], […] a […] sú výrobcami hliníka.
Between 3 May and 13 May 2011, the Commission received observations from twelve interested parties:
[…] predstavuje výrobcu medi a […] výrobcu zinku.
Six of them were non-ferrous metal producers who had applied for aid ([…], […], […], […], […]) or who owned a subsidiary that was a potential beneficiary ([…]).
Ďalej vyjadrilo svoje stanoviská päť hospodárskych združení, z toho traja zástupcovia chemického priemyslu na nemeckej úrovni: Verband der chemischen Industrie (VCI), Verband der Industriellen Energie- und Kraftwirtschaft (VIK) a Wirtschaftsvereinigung Metalle (WVM), a dvaja zástupcovia kovospracujúceho priemyslu na európskej úrovni: Euroalliages a Eurométaux.
[…], […] and […] are aluminium producers.
Jedno vyjadrenie poskytol nemecký odborový zväz Industriegewerkschaft Bergbau, Chemie, Energie (IG BCE).
[…] produces copper and […] zinc.
Všetky zainteresované strany vyslovili súhrnne súhlas s opatrením pomoci [11].
Five of them were trade associations: three at the German level representing the chemical industry (Verband der chemischen Industrie — VCI), the industrial users of energy (Verband der Industriellen Energie- und Kraftwirtschaft — VIK) and the non-ferrous metal industry (Wirtschaftsvereinigung Metalle — WVM); and two at the European level representing the metal industry (Euroalliages, Eurométaux).
Tvrdili, že nebezpečenstvo úniku uhlíka už bolo uznané právnymi predpismi Únie, a preto to nie potrebné znova preukazovať.
One submission was made by a German trade union, the Industriegewerkschaft Bergbau, Chemie, Energie (IG BCE).
Aj keby bol dôkaz potrebný, je možné existenciu takéhoto nebezpečenstva pre priemysel neželezných kovov považovať za preukázanú, keďže odvetvie vystupuje na svetovom trhu ako akceptant cien a dodávatelia elektrickej energie premietli náklady na emisie CO2 už pred rokom 2013 (teda predtým, než sa stali uplatniteľnými usmernenia k niektorým opatreniam štátnej pomoci v súvislosti so systémom obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov po roku 2012, ďalej len „usmernenia ETS“).
All interested parties took a generally favourable view on the aid scheme [11].
Okrem toho zastávali názor, že pomoc má stimulačný účinok, keďže iba samotná notifikácia tejto schémy podnietila niektorých výrobcov k tomu, aby svoju výrobu zachovali.
They argued that the carbon leakage risk had already been recognised by Union legislation, so that it was not necessary to prove it.
Na záver zdôraznili, že pomoc hospodársku súťaž nenaruší, ale zabráni závažnému narušeniu hospodárskej súťaže spojenému s ETS v porovnaní s krajinami mimo Únie/EHP.
Even if proof was required, they took the view that the existence of such a risk for the non-ferrous metal industry was established, given that the industry was a price taker on the world market and given that the electricity suppliers passed on the CO2 costs already before 2013 (that is to say before the Guidelines on certain State aid measures in the context of the greenhouse gas emission allowance trading scheme post-2012 (‘ETS Guidelines’) would be applicable).
Na podporu tohto tvrdenia uviedli niektorí potenciálni príjemcovia a jedno hospodárske združenie, že ceny elektrickej energie v Únii sa priblížili, takže k presunom by nedošlo v rámci Únie, ale mimo Únie.
They also contended that the scheme had an incentive effect, as the mere announcement of the measure had prompted some of the producers to keep production going.
Niektoré zainteresované strany, ako napríklad nemecký odborový zväz, však zjavne zastávajú názor, že výrobcovia v Nemecku boli nepriamymi nákladmi ETS postihnutí tvrdšie ako výrobcovia v iných členských štátoch Únie, v ktorých boli ceny udržiavané na nízkej úrovni prostredníctvom dlhodobých zmlúv.
They finally insisted that the aid did not distort competition, but remedied a significant, ETS-related distortion of competition in comparison with producers in countries outside the EU/EEA.
STANOVISKO NEMECKA
To support that statement, some potential beneficiaries and one trade association have indicated that electricity prices in the Union were converging so that relocations would not take place within the Union but outside.
Vo svojom stanovisku k rozhodnutiu o začatí konania potvrdilo Nemecko ešte raz svoj názor, že režim pomoci je zlučiteľný s vnútorným trhom.
Other interested parties, however, such as the German trade union, seemed to indicate that the producers in Germany were hit harder by indirect ETS costs than producers in other Union Member States, where long-term contracts kept prices down.
Oba dôvody režimu, najmä finančná a hospodárska kríza a kompenzácia pre odvetvia a pododvetvia, ktorým hrozí únik uhlíka, musí Únia uznať ako fakty, ktoré je nutné mať na zreteli pri kontrole štátnej pomoci.
COMMENTS FROM GERMANY
Nemecko predovšetkým znova tvrdilo, že nebezpečenstvo úniku uhlíka pre príjemcov v roku 2009 už bolo náležite zohľadnené prostredníctvom práva Únie, predovšetkým prostredníctvom smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/29/ES [12] a rozhodnutia Komisie 2010/2/EÚ [13], a že Nemecko už v každom prípade poskytlo dostatočné dôkazy na preukázanie existencie tohto nebezpečenstva.
In its comments on the opening decision, Germany reaffirmed that the notified scheme would be compatible with the internal market.
Dokazuje to aj najnovšie uzatvorenie závodov v Nemecku a v Spojenom kráľovstve.
The two rationales of the scheme — namely the financial and economic crisis as well as the compensation for sectors and subsectors threatened by carbon leakage — were said to have been recognised by the Union as factors to be taken into account in State aid control.
Okrem toho, Nemecko označilo schému pomoci ako vhodný nástroj na zabránenie úniku uhlíka, pretože alternatívy uvádzané v rozhodnutí Komisie o začatí konania sú menej účinné.