natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In their memorandum on the DMA sale operation (‘the memorandum on the DMA sale operation’), the Member States concerned also note that, initially, ‘it was agreed that the purchase price of DMA and the tools, personnel and resources transferred by DCL would be EUR 380 million’ [footnote: and that ‘the parties had planned for [Dexia] and DCL to grant a number of purchaser guarantees in connection with the disposal of DMA: a performance and litigation guarantee on […] of sensitive loans, a ‘stop-loss’ guarantee above an annual threshold of 10 basis points on mean outstanding loans, and other general and specific guarantees’ [43].
Príslušné členské štáty vo svojej správe o predaji spoločnosti DMA (ďalej len „správa o predaji spoločnosti DMA“) uvádzajú, že v prvom rade, „bolo dohodnuté, že kúpna cena spoločnosti DMA a nástrojov, zamestnancov a prostriedkov prevádzaných na spoločnosť DCL bude 380 miliónov EUR [poznámka pod čiarou: a že „strany predpokladali, že [Dexia] a DCL sa dohodnú na viacerých zárukách týkajúcich sa predaja v rámci predaja spoločnosti DMA: záruka výkonnosti, záruka týkajúca sa súdnych sporov vzťahujúcich sa na […] citlivé úvery, tzv. záruka stop-loss za ročný franchising desať bázických bodov na priemerný úverový výsledok, ako aj ďalšie všeobecné a špecifické záruky“ [43].
They also indicated that they subsequently agreed to abandon the ‘stop-loss’ guarantee, and, then, ‘the synthetic transfer of sensitive loans to DCL’s balance sheet. France’s guarantee covering DCL’s commitments in this respect has also been abandoned’ [44].
Tiež uvádzajú, že v druhom rade súhlasili so zrieknutím sa „stop-loss“ záruky a v treťom rade súhlasili so zrieknutím sa „syntetického predaja citlivých úverov do súvahy spoločnosti DCL. Z tohto titulu sa upustilo aj od záruky Francúzska na pokrytie záväzkov spoločnosti DCL“ [44].
According to the Member States concerned, it was ‘in order to take account of these two significant changes to the DMA disposal procedure and preserve its market character [that] the sale price was revised downwards and set at EUR 1. This new price (which no longer depends on DMA’s net situation) also takes account of the abandonment of the price adjustment clause’ [45].
Podľa príslušných členských štátov by bolo „vhodné na účely začlenenia týchto dvoch významných zmien do schémy predaja spoločnosti DMA a zachovania jej povahy na trhu, [aby] bola cena za predaj upravená smerom nadol a stanovená na 1 EUR. Pri stanovení tejto novej ceny (ktorá už nie je závislá od majetku spoločnosti DMA) sa tiež prihliadlo na upustenie od doložky o úprave ceny“ [45].
After noting that the fairness opinion states that the price of DMA and the tools, personnel and resources needed for DMA’s management would be EUR 380 million in the initial disposal procedure (which included the guarantees and the price adjustment clause), the Member States concerned specified that ‘as the guarantees and the price adjustment clause included in the procedure have been abandoned and in view of DMA’s balance sheet situation in the first three quarters of 2012, the adjusted price of EUR 1 fully preserves its market character’ [46].
Po pripomenutí, že z listu vyplýva, že cena spoločnosti DMA a nástrojov, zamestnancov a prostriedkov potrebných pre jej správu bude podľa počiatočnej schémy predaja (ktorý zahŕňal záruky a doložku o úprave ceny) 380 miliónov EUR, sa príslušné členské štáty presne vyjadrili „vzhľadom na upustenie od záruk a od doložky o úprave cien stanovených v tejto schéme a vzhľadom na vývoj súvahy spoločnosti DMA, ktorý bol detailne sledovaný počas prvých troch štvrťrokov roku 2012, cena upravená na 1 EUR má trhovú povahu.“ [46]
The French authorities consider that there is a market shortfall as regards the financing of French public health establishments and local authorities.
Francúzske orgány sa domnievajú, že dochádza k určitému zlyhaniu trhu vo financovaní verejných zdravotníckych zariadení a francúzskych miestnych orgánov.
The French authorities, and the CDC and La Banque Postale, were therefore planning to purchase DMA (by purchasing the NEC which was DMA’s 100 % shareholder) in order to convert it into a ‘development bank’.
Preto majú francúzske orgány, ako aj spoločnosti CDC a La Banque Postale v úmysle odkúpiť spoločnosť DMA (prostredníctvom odkúpenia spoločnosti NEC, ktorá je 100 % vlastníkom spoločnosti DMA), a zmeniť ju na „banku pre rozvoj“.
The scope of action of this development bank would be limited to correcting the market shortfall for the financing of French public health establishments and local authorities, as that shortfall could not be corrected by the available market supply.
Spomínaná banka pre rozvoj bude mať presne vymedzenú oblasť pôsobnosti potrebnú k náprave zlyhania financovania verejných zdravotníckych zariadení a miestnych orgánov vo Francúzsku, keďže toto zlyhanie nie je možné napraviť pomocou aktuálnej ponuky na trhu.
The French authorities adduced the following arguments in support of this market shortfall and the need to set up a development bank.
Francúzske orgány predložili tieto argumenty, aby preukázali vyššie uvedené zlyhanie trhu, ako aj nutnosť vytvorenia banky pre rozvoj.
Financing of public health establishments in France
Financovanie verejných zdravotníckych zariadení vo Francúzsku
According to the French authorities, hospital investment totalled EUR 6,5 billion in 2010 (a 4,5 % drop in comparison with 2009) after continuing to rise since the beginning of the 2000s.
Podľa francúzskych orgánov investície do nemocníc predstavovali v roku 2010 6,5 miliardy EUR (čo je pokles o 4,5 % v porovnaní s rokom 2009) po tom, ako od roku 2000 nepretržite rástli.
Most of this investment was financed by self-financing and subsidies.
Tieto investície boli financované najmä z vlastných zdrojov a dotácií.
The level of coverage of investment by medium- to long-term debt was 36 % in 2010.
V roku 2010 miera pokrytia investícií zadlžovaním v strednodobom až dlhodobom horizonte predstavovala 36 %.
The annual medium- to long-term financing need of public health establishments in France thus varies between EUR 2 and 4 billion in different years.
Každoročná potreba strednodobého až dlhodobého financovania verejných zdravotníckych zariadení vo Francúzsku sa pohybuje v rozpätí 2 – 4 miliárd EUR v závislosti od konkrétneho roku.
It covers the financing of investment and the repayment of loans reaching maturity.
Z týchto finančných prostriedkov sa pokrývajú investície a úhrady splatných pôžičiek.
Moreover, this financing need covers heavy, in particular property-related, investment projects, in a context in which the obsolescence rate (which relates accumulated depreciation to the gross value of property and which reached a historically high level in 2002) required major investment to preserve the building stock: the obsolescence rate increased from 50 % to 55 % between 1997 and 2002.
Okrem toho toto financovanie pokrýva významné investičné projekty, najmä projekty týkajúce sa nehnuteľností v situácii, keď si ich miera opotrebenia (ktorá vzťahuje kumulované odpisy na hrubú hodnotu nehnuteľností a ktorá dosiahla historicky najvyššiu úroveň v roku 2002) vyžiada značné investície na udržanie nehnuteľností: v rokoch 1997 – 2002 sa miera opotrebenia zvýšila z 50 % na 55 %.
Compared with the 2002 breakdown, the breakdown of direct investment by type in 2010 thus showed a shift towards property and away from ‘equipment’.
Rozloženie priamych investícií podľa druhu v roku 2010 v porovnaní s rozložením v roku 2002 by takto jasne ukázalo narušenie štruktúry v prospech časti „nehnuteľnosti“ a na úkor časti „vybavenie“.
In future years, investment needs will be at two main levels.
V nasledujúcich rokoch sa očakáva, že investičné potreby sa budú nachádzať na dvoch úrovniach.
Essential safety issues will have to be tackled as a priority (compliance with earthquake-related standards, risks of flooding, asbestos removal, priority fire risks); investment projects in the quality of healthcare supply will also be needed.
Prednostne pôjde o riešenie zásadných otázok v oblasti bezpečnosti (týkajúcich sa najmä seizmických noriem, povodňových rizík, odstraňovania azbestu, nebezpečenstva požiarov); neskôr sa budú realizovať aj investičné projekty zamerané na kvalitu poskytovanej starostlivosti.
These will also chiefly involve property operations (construction, reconstruction, refitting, etc.) which generally represent heavy investment and for which at least some borrowing is unavoidable.
Aj tu pôjde najmä o činnosti týkajúce sa nehnuteľností (výstavba, rekonštrukcie, reštrukturalizácie atď.), ktoré vo všeobecnosti predstavujú rozsiahle investície a pri ktorých je aspoň čiastočný prístup k pôžičkám nevyhnutný.
In parallel, public health establishments have a major short-term financing need of some EUR 3 billion per annum (with a mean drawdown of 50 %), because of their need for substantial working capital.
Verejné zdravotnícke zariadenia zároveň vykazujú značnú potrebu krátkodobého financovania vo výške približne 3 miliárd EUR ročne (s priemerným čerpaním 50 %), keďže potrebujú značný prevádzkový kapitál.
This need is chiefly explained by the time lag between payments by sickness insurance to public health establishments and their tight expenditure timetable.
Túto potrebu možno vysvetliť najmä prostredníctvom časového oneskorenia medzi úhradami zdravotného poistenia verejným zdravotníckym zariadeniam a záväzným harmonogramom ich výdavkov.
On the supply side, French banks are not in a position to take up Dexia’s market share.
Čo sa týka ponuky, francúzske bankové inštitúcie by neboli schopné prevziať podiel skupiny Dexia na trhu.
Unbrokered financing is in practice marginal (only 5,7 % of outstanding debt is in the form of bond issues), largely because there are so many small establishments: France had 1034 public health establishments on 31 December 2010.
Nesprostredkované financovanie ostáva na zanedbateľnej úrovni (iba 5,7 % z nesplatených dlhov vo forme dlhopisov), a to predovšetkým z dôvodu prítomnosti veľkého počtu menších zariadení: k 31. decembru 2010 malo Francúzsko 1034 verejných zdravotných zariadení.
The university hospital centres, which are the largest establishments, account for 99,1 % of all bond issues.
Fakultné nemocnice, ktoré patria k najväčším zariadeniam, predstavujú 99,1 % z celkových emisií dlhopisov.
Dexia held by far the largest market share: in recent years the bank covered some [40-45] % of medium- to long-term financing needs and provided around one third of cash flow lines.
Skupina Dexia mala zďaleka najväčší podiel na trhu: v posledných rokoch svojej činnosti banka pokrývala približne [40 – 45] % financovania v strednodobom až dlhodobom horizonte a poskytla asi tretinu hotovostných súm.
As stock, Dexia continued to hold [30-35] % of total outstanding debt at the end of 2010 (see graph below).
Na konci roka 2010 mala skupina Dexia v držbe ešte [30 – 35] % objemu všetkých nesplatených dlhov (pozri graf ďalej).
According to the French authorities, the other French banks would also not be in a position to take up the market shares left by Dexia for various reasons:
Podľa francúzskych orgánov by ostatné francúzske bankové inštitúcie ani neboli schopné prevziať podiely na trhu, ktoré zanechala skupina Dexia, a to z niekoľkých dôvodov:
knowledge of this market continues to be limited, largely because of the small volumes in play, whereas Dexia had a very good knowledge of the market;
nedostatočná znalosť tohto trhu ostáva, a to predovšetkým z dôvodu malých objemov, o ktoré ide, zatiaľ čo skupina Dexia veľmi dobre poznala trh;
the forthcoming application of the new Basel III prudential ratios, especially the liquidity ratios and the leverage ratio, is deterring banks from pursuing activities involving the grant of long-term loans, especially when these loans are not being offset by the collection of deposits through which banks can stabilise their financing sources.
blížiace sa zavedenie nových ukazovateľov finančného dohľadu v rámci Bazilej III vrátane ukazovateľov likvidity a finančnej páky odrádza banky od ďalšej činnosti poskytovania dlhodobých úverov, najmä keď tieto úvery nie sú vyvažované získavaním vkladov, ktoré by im umožnilo stabilizovať ich zdroje financovania.
Like local authorities, it is mandatory for public health establishments to deposit their available funds in a treasury account.
Rovnako ako miestne orgány aj verejné zdravotnícke zariadenia podliehajú povinnosti ukladať svoje disponibilné finančné prostriedky na účet štátnej pokladnice.
There is also an issue specific to public health establishments since they have a structural need not just for medium- to long-term bank loans, but also for cash flow lines.
K tomu sa pridáva špecifickosť verejných zdravotníckych zariadení, ktoré majú potrebu nielen bankových úverov v strednodobom až dlhodobom horizonte, ale aj hotovostných súm.
The new Basel III regulations penalise cash flow lines as a counterpart for which banks will have to create more own funds as well as a substantial liquidity buffer.
Podľa nových predpisov Bazilej III sa však penalizujú hotovostné sumy, výmenou za ktoré budú musieť banky vytvoriť viac kapitálu, ako aj značný vankúš likvidity.
In this context, French banks have undertaken to maintain their outstanding loans to the local public sector (including both local authorities and public health establishments) in 2012 (i.e. loan production of the order of EUR 9 to 10 billion).
V tejto súvislosti sa francúzske banky zaviazali k zachovaniu svojho úverového objemu pre sektor miestnej verejnej správy (ktorá zahŕňa miestne orgány, ako aj verejné zdravotnícke zariadenia) v roku 2012 (poskytnuté úvery vo výške 9 – 10 miliárd EUR).
In France’s view, this rules out any take up of the market shares left by Dexia.
To podľa Francúzska neumožňuje prevzatie podielov na trhu, ktoré zanechala skupina Dexia.
The general balance-sheet size objective of French banks is thus affecting not just the financing of local authorities, but also the financing of public health establishments.
Spomínaný cieľ, ktorý chcú francúzske banky dosiahnuť v prípade objemu ich súvah, tak ovplyvňuje nielen financovanie miestnych orgánov, ale aj financovanie verejných zdravotníckych zariadení.
For these various short-term and long-term reasons, the French authorities fear that it is unlikely that the margin improvements and the small volumes in play will be enough to bring about a natural rise in the private supply that is able to make up for Dexia and satisfy the demand from French public health establishments.
Z týchto rôznych cyklických a štrukturálnych dôvodov sa francúzske orgány obávajú, že nedôjde k nárastu marží a že nízke objemy, o ktoré ide, nepostačia na podnietenie spontánneho nárastu ponuky zo strany súkromného sektora, a rovnako je nepravdepodobné, že by došlo k náhrade za skupinu Dexia a uspokojeniu dopytu verejných zdravotných zariadení vo Francúzsku.
Financing of local authorities
Financovanie miestnych orgánov
The local public sector in France is made up primarily of local authorities, i.e. municipalities and their groupings, regions and départements.
Miestny verejný sektor vo Francúzsku pozostáva prevažne z miestnych orgánov, teda z obcí, ich zoskupení, regiónov a departementov.
The economic scale of these entities corresponds to an annual expenditure flow of the order of EUR 220 billion (total management and investment expenses).
Hospodársky význam týchto subjektov je značný: ich ročné výdavky predstavujú 220 miliárd EUR (celkové náklady na správu a investície).
Investment expenses were EUR 50,4 billion in 2010 and EUR 52 billion in 2011, i.e. three quarters of public investment in France.
Investičné výdavky boli v roku 2010 na úrovni 50,4 miliardy EUR a v roku 2011 na úrovni 52 miliárd EUR, teda — zo všetkých verejných investícií vo Francúzsku.
Local authorities are therefore the main players in maintaining and developing infrastructure in France.
Miestne orgány sú teda kľúčovými hráčmi pre udržanie a rozvoj infraštruktúry vo Francúzsku.
To finance these expenses, local authorities have various resources:
Na financovanie týchto výdavkov majú miestne orgány k dispozícii rôzne zdroje:
savings from the current expenditure surplus left after paying management expenses and debt interest: self-financing, although this finance has to be channelled as a priority into the repayment of debt reaching maturity in the budget year;
úspory z prebytku bežných príjmov po úhrade nákladov na správu a úrokov z dlhov: ide o financovanie z vlastných zdrojov, ktoré sa musí v prvom rade použiť na úhradu dlhov splatných v danom rozpočtovom roku;
investment funds chiefly from other public sector entities (State, European funds);
investičné dotácie, ktoré pochádzajú najmä od iných subjektov verejného sektora (štát, európske fondy);
borrowing (EUR 18,6 billion in 2010 and EUR 16,7 billion in 2011).
pôžičky (18,6 miliárd EUR v roku 2010 a 16,7 miliárd EUR v roku 2011).
As the amount of new borrowing to finance investment has been higher than the repayment of loans reaching maturity, local authorities have thus amassed, over time, an outstanding debt totalling EUR 152 billion in 2011.
V roku 2011 bola celková suma nových pôžičiek určených na financovanie investícií vyššia ako úhrada splatných pôžičiek. Miestne orgány sa tak v priebehu roku zadlžili do výšky 152 miliárd EUR.
Outstanding debt of French local authorities as at 1 January 2011 (in EUR billions)
Objem dlhov miestnych orgánov vo Francúzsku k 1. januáru 2011 (v miliardách EUR)
Outstanding debt as at 1 January
Objem dlhov k 1. januáru
Municipalities + separately taxed groupings ***
Obce + samosprávy***
The French authorities consider that forecasts of new borrowing volumes in future years have to take account of a number of parameters such as: (i) trends in the revenue and management expenditure of local authorities likely to determine self-financing; (ii) the investment needs of local authorities which are to some extent linked to the electoral cycle.
Francúzske orgány sa domnievajú, že v prognóze objemov nových pôžičiek na nasledujúce roky sa musí zohľadniť niekoľko parametrov, ktorými sú napríklad: i) vývoj príjmov a výdavkov riadenia miestnych orgánov, ktoré určia výšku financovania z vlastných zdrojov; ii) investičné potreby miestnych orgánov, ktoré čiastočne súvisia s volebným cyklom.
The time needed to examine and implement projects and the desire to finalise them before the end of the French municipal elections tends to be reflected by a drop in investment at the beginning of terms of office and an increase at the end of these terms.
Lehota na prešetrenie a realizáciu projektov a vôľa uskutočniť ich do konca komunálnych volieb vo Francúzsku by viedli k poklesu investícií na začiatku funkčného obdobia a zvýšeniu investícií na konci funkčného obdobia.
Moreover, a simulation was conducted on the basis of the data available at the end of 2011 to try to anticipate the public-sector borrowing need according to two different scenarios of the capacity of local authorities to release self-financing margins in their operational section [47].
Navyše na základe údajov známych na konci roku 2011 bola uskutočnená simulácia s cieľom odhadnúť potrebu pôžičiek verejného sektora podľa dvoch scenárov, ktoré sa líšia v schopnosti miestnych orgánov vytvoriť marže z financovania z vlastných zdrojov na svoju prevádzku [47].
These problems may have many causes: low fiscal revenue, freezes by a central State itself facing grant cuts or increases in certain expenditure lines such as social welfare.
Príčiny týchto ťažkostí môžu byť rôzne: nízke daňové príjmy, blokovanie subvencií ústrednými štátnymi orgánmi alebo zvýšenie niektorých výdavkov ako napríklad sociálnej pomoci.
Capacity of local authorities to release self-financing margins in their operational section
Schopnosť miestnych orgánov vytvoriť na svoju prevádzku marže z financovania z vlastných zdrojov
Scenarios:
Scenáre:
Scenario 1-a
Scenár 1-a
Scenario 1-b
Scenár 1-b
Investment levels
Investičné úrovne
No constraint — linked to electoral cycle
Bez nátlaku – funkcia volebného cyklu
Management revenue
Príjmy
+ 2,6 % due to:
+ 2,6 % vzhľadom na:
taxation bases: + 3 %
základy daňovej sústavy: + 3 %,
stable property sale taxes
stabilitu daní z prevodu,
freeze on State contributions
zmrazenie štátnych dotácií.
Scenario 1-a with the following changes:
Scenár 1-a s týmito zmenami:
property sale taxes 5 % lower
dane z prevodu majetku zvýšené o menej než 5 %,
drop of 1 % per annum in State contributions
ročné zníženie štátnych dotácií o 1 %.
Management expenses
Výdavky
+ 3 % due to
+ 3 % vzhľadom na:
increased financial costs
zvýšenie finančných nákladov,
increased welfare benefits
zvýšenie dávok sociálneho zabezpečenia,
personnel expenditure growing by 2,5 %.
zvýšenie výdavkov na zamestnancov o 2,5 %.
The new borrowing need is EUR 19,5 billion on average in scenario 1-a and EUR 21,5 billion in scenario 1-b.
Potreba nových pôžičiek predstavuje v priemere 19,5 miliardy EUR v scenári 1-a a 21,5 miliardy EUR v scenári 1-b.
Outstanding debt would reach EUR 175 billion and EUR 185 billion respectively by the end of 2016.
Čo sa týka nesplatených dlhov, tie by na konci roka 2016 dosiahli 175 miliárd EUR v scenári 1-a a 185 miliárd EUR v scenári 1-b.
There may be a further scenario: a cap on the debt capacity of authorities due: (i) either to a resolve on the part of the public authorities to limit debt, (ii) or an inadequate supply of financing.
Ako druhá alternatíva sa navrhuje obmedzenie miery zadlženia v dôsledku: i) vôle úradov obmedziť zadlženosť alebo ii) nedostatočnej ponuky na financovanie.
Whatever the cause, investment would be substantially slowed down if borrowing capacity were to be limited.
Nech by bola príčina akákoľvek, obmedzenie pôžičiek by viedlo k výraznému spomaleniu investícií.
In this case, investment would fall by EUR 51,9 billion in 2011 to EUR 43,2 billion on average between 2012 and 2016, i.e. a level comparable to that of 2004/05 and a reduction of the investment levels in the previous two scenarios by an average of 16 %.
V tomto prípade by sa investície prepadli v priemere z 51,9 miliardy EUR v roku 2011 na 43,2 miliardy EUR v rokoch 2012 – 2016, čo by bolo porovnateľné s prepadom v rokoch 2004/2005 a priemerným poklesom o 16 % v porovnaní s predchádzajúcimi dvomi investičnými scenármi.
Such a reduction would have an adverse impact on the development and maintenance of public service infrastructure (transport, education, environment, energy) and on the level of activity of the construction and public works sector (as a reminder, local investment accounts for close on 75 % of construction and public works activity).
Takýto pokles by mal negatívny vplyv na rozvoj a údržbu verejnej infraštruktúry (doprava, školstvo, životné prostredie, energie), ako aj na úroveň činnosti v oblasti stavebníctva a verejných prác (investície miestnych orgánov predstavujú takmer 75 % činností v oblasti stavebníctva a verejných prác).
In summary, the borrowing need of local authorities is forecast to be constant or even to grow in future years.
Stručne povedané, potreba úverov pre miestne orgány bude podľa odhadov konštantná alebo v nasledujúcich rokoch má dokonca rásť.
Only external constraints could limit this need and would entail a substantial reduction of public investment as local authorities have few alternative sources of financing.
Môžu ju obmedziť iba také vonkajšie vplyvy, ktoré by vyvolali pokles verejných investícií, lebo miestne orgány majú málo alternatívnych zdrojov financovania.