natgillin/translations-raw huggingface dataset:
the tariff system (TARIC3) which is a reference data system for other applications such as the quota management system (QUOTA2), the surveillance management and monitoring system (SURV2), the European Binding Tariff Information system (EBTI3) the European Customs Inventory of Chemical Substances (ECICS2).
tarifný systém (TARIC3), ktorý je referenčným dátovým systémom pre ďalšie aplikácie, ako napríklad systém riadenia kvót (QUOTA2), systém riadenia a monitorovania dohľadu (SURV2), európsky záväzný colný informačný systém (EBTI3), Európsky colný súpis chemických látok (ECICS2).
The Combined Nomenclature (CN) and the suspensions (Suspensions) applications are managing legal information with a direct link to the tariff system;
Aplikáciami pre kombinovanú nomenklatúru (KN) a na pozastavovanie (Suspensions) sa spravujú zákonné informácie s priamym napojením na tarifný systém;
the applications for control purposes, in particular the Specimen Management System (SMS) and the Information System for Processing Procedures (ISPP);
aplikácie na kontrolné účely, predovšetkým systém riadenia vzoriek (SMS) a informačný systém o postupoch zošľachťovacieho styku (ISPP);
the anti-COunterfeit and anti-PIracy System (COPIS);
systém boja proti falšovaniu a pozmeňovaniu a pirátstvu (COPIS);
the Data Dissemination System (DDS2) managing all information which is accessible to the public via the Internet;
systém šírenia údajov (DDS2), ktorým sa spravujú všetky informácie dostupné verejnosti prostredníctvom internetu;
the Anti-Fraud Information System (AFIS);
informačný systém pre boj proti podvodom (AFIS);
any other systems included in the multiannual strategic plan provided for in Article 8(2) of Decision No 70/2008/EC of the European Parliament and of the Council [1], and the successors of that plan.
akékoľvek iné systémy zahrnuté vo viacročnom strategickom pláne uvedenom v článku 8 ods. 2 rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 70/2008/ES [1] a plánoch, ktoré nasledujú po ňom.
B. The Union components of the European Information Systems are:
B. Komponenty Únie európskych informačných systémov sú tieto:
IT assets such as the hardware, the software and the network connections of the systems, including the associated data infrastructure;
IT prostriedky, ako napríklad hardvér, softvér a sieťové prepojenia systémov vrátane súvisiacej dátovej infraštruktúry;
IT services necessary to support the development, the maintenance, the improvement and the operation of the systems;
IT služby potrebné na podporu vývoja, údržby, zlepšovania a prevádzky systémov;
any other elements which, for reasons of efficiency, security and rationalisation, are identified by the Commission as common to participating countries.
akékoľvek ďalšie prvky, ktoré z dôvodu efektívnosti, bezpečnosti a racionalizácie určí Komisia ako spoločné pre zúčastnené krajiny.
C. The non-Union components of the European Information Systems are all those components which are not identified as Union components in Section B.
C. Komponenty európskych informačných systémov iné ako komponenty Únie sú všetky tie komponenty, ktoré nie sú identifikované ako komponenty Únie v oddieli B.
Indicative allocation of funds
Orientačné pridelené prostriedky zo zdrojov
The indicative allocation of funds to eligible actions listed in Article 7 is the following:
Orientačné pridelené prostriedky zo zdrojov na oprávnené akcie uvedené v článku 7 sú tieto:
Types of action
Druh akcie
Share of the financial envelope
Podiel finančného krytia
maximum 20 %
najviac 20 %
IT capacity building
Budovanie kapacít v oblasti informačných technológií
at least 75 %
najmenej 75 %
Human competency building
Zvyšovanie kvalifikácie ľudských zdrojov
maximum 5 %
najviac 5 %
In that perspective, a cost-benefit analysis of detection equipment and related technology should be carried out in order to facilitate the acquisition of modern customs control tools by customs authorities after 2020.
Z toho hľadiska by sa mala vykonať analýza nákladovej efektívnosti detekčného vybavenia a súvisiacej techniky s cieľom uľahčiť colným orgánom nadobúdanie moderných nástrojov na colné kontroly po roku 2020.
Methods facilitating the acquisition of modern customs control tools, including joint public procurement, should also be explored.
Mali by sa preskúmať aj metódy na uľahčenie nadobúdania moderných nástrojov na colné kontroly vrátane spoločného verejného obstarávania.
The following applications/components are supporting these systems: the system to exchange data with third countries (SPEED bridge), the SPEED Edifact Converter Node (SPEED-ECN), the Standard SPEED Test Application (SSTA), the Standard Transit Test Application (STTA), the Transit Test Application (TTA), the Central Services/Reference Data (CSRD2) and the Central Services/Management Information System (CS/MIS);
systém na výmenu údajov s tretími krajinami (SPEED bridge), SPEED Edifact Converter Node (SPEED-ECN), štandardná testovacia aplikácia pre SPEED (Standard SPEED Test Application – SSTA), štandardná testovacia aplikácia pre tranzit (Standard Transit Test Application – STTA), testovacia aplikácia pre tranzit (Transit Test Application – TTA), centrálne služby/referenčné údaje (Central Services/Reference Data – CSRD2) a centrálne služby/systém správy informácií (Central Services/Management Information System – CS/MIS);
Regulation (EU) No 1295/2013 of the European Parliament and of the Council
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1295/2013
establishing the Creative Europe Programme (2014 to 2020) and repealing Decisions No 1718/2006/EC, No 1855/2006/EC and No 1041/2009/EC
ktorým sa ustanovuje program Kreatívna Európa (2014 až 2020) a zrušujú rozhodnutia č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 166(4), the first indent of Article 167(5) and Article 173(3) thereof,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 166 ods. 4, článok 167 ods. 5 prvú zarážku a článok 173 ods. 3,
The Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) aims at an ever closer union among the peoples of Europe and confers on the Union the task, inter alia, of contributing to the flowering of cultures of Member States, while respecting their national and regional diversity and at the same time ensuring that the conditions necessary for the competitiveness of the Union's industry exist.
Cieľom Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) je vytvárať čoraz užšie zjednocovanie národov Európy a okrem iného zveruje Únii úlohu prispievať k rozkvetu kultúr členských štátov pri súčasnom rešpektovaní ich národnej a regionálnej rozmanitosti a zároveň zabezpečiť, aby existovali podmienky potrebné pre konkurencieschopnosť priemyslu Únie.
In that respect, the Union, where necessary, supports and supplements Member States' actions to respect cultural and linguistic diversity, in accordance with Article 167 TFEU and the 2005 Unesco Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions (the "2005 Unesco Convention"), to strengthen the competitiveness of the cultural and creative sectors and to facilitate adaptation to industrial changes.
Únia v tejto súvislosti v prípade potreby podporuje a dopĺňa akcie členských štátov zamerané na rešpektovanie kultúrnej a jazykovej rozmanitosti v súlade s článkom 167 ZFEÚ a Dohovorom UNESCO o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov z roku 2005 (ďalej len „Dohovor UNESCO z roku 2005“), posilňovanie konkurencieschopnosti kultúrnych a kreatívnych sektorov a uľahčenie prispôsobenia sa priemyselným zmenám.
Union support for the cultural and creative sectors is based primarily on the experience acquired with the Union programmes set out in Decision No 1718/2006/EC of the European Parliament and of the Council [4] (the "MEDIA programme"), Decision No 1855/2006/EC of the European Parliament and of the Council [5] (the "Culture programme") and Decision No 1041/2009/EC of the European Parliament and of the Council [6] (the "MEDIA Mundus programme").
Podpora Únie pre kultúrne a kreatívne sektory vychádza najmä zo skúseností získaných v rámci programov Únie stanovených v rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 1718/2006/ES [4] (program MEDIA), rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 1855/2006/ES [5] (program Kultúra) a rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 1041/2009/ES [6] (program MEDIA Mundus).
Decision No 1622/2006/EC of the European Parliament and of the Council [7] (the "European Capitals of Culture action") and Decision No 1194/2011/EU of the European Parliament and of the Council [8] (the "European Heritage Label action") also contribute to Union support for the cultural and creative sectors.
Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES [7] (akcia Európske hlavné mestá kultúry) a rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1194/2011/EÚ [8] (akcia „značka Európske dedičstvo“) tiež prispievajú k podpore kultúrnych a kreatívnych sektorov zo strany Únie.
The Commission Communication on a European agenda for culture in a globalising world, endorsed by the Council in its resolution of 16 November 2007 [9] and by the European Parliament in its resolution of 10 April 2008 [10], sets the objectives for future activities of the Union for the cultural and creative sectors.
V oznámení Komisie o Európskej stratégii pre kultúru v globalizovanom svete, ktorú schválila Rada vo svojom uznesení zo 16. novembra 2007 [9] a Európsky parlament vo svojom uznesení z 10. apríla 2008 [10], sa stanovujú ciele budúcich činností Únie v prospech kultúrnych a kreatívnych sektorov.
It aims to promote cultural diversity and intercultural dialogue, culture as a catalyst for creativity in the framework for growth and jobs and culture as a vital element in the Union's international relations.
Jej cieľom je podporovať kultúrnu rozmanitosť a medzikultúrny dialóg, kultúru ako katalyzátor kreativity v rámci pre rast a zamestnanosť a kultúru ako dôležitú súčasť medzinárodných vzťahov Únie.
With regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union and in particular Articles 11, 21 and 22 thereof, the cultural and creative sectors make an important contribution to the fight against all forms of discrimination, including racism and xenophobia, and are an important platform for freedom of expression and for the promotion of respect for cultural and linguistic diversity.
So zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, a najmä na jej články 11, 21 a 22, kultúrne a kreatívne sektory významne prispievajú k boju proti všetkým formám diskriminácie vrátane rasizmu a xenofóbie a tvoria významnú platformu pre slobodu prejavu a podporu rešpektovania kultúrnej a jazykovej rozmanitosti.
The 2005 Unesco Convention, which entered into force on 18 March 2007 and to which the Union is a party, underlines that cultural activities, goods and services have both an economic and a cultural nature, because they convey identities, values and meanings, and must not, therefore, be treated as solely having commercial value.
V Dohovore UNESCO z roku 2005, ktorý nadobudol platnosť 18. marca 2007 a ktorého je Únia zmluvnou stranou, sa zdôrazňuje, že kultúrne činnosti, tovary a služby majú zároveň ekonomickú aj kultúrnu povahu, pretože sú vyjadrením identít, hodnôt a zmyslu, a preto sa s nimi nesmie zaobchádzať, akoby mali len obchodnú hodnotu.
That convention aims to strengthen international cooperation, including international co-production and co-distribution agreements, and solidarity so as to favour the cultural expression of all countries and individuals.
Cieľom tohto dohovoru je posilniť medzinárodnú spoluprácu vrátane medzinárodných dohôd o koprodukcii a spoločnej distribúcii, a solidaritu v záujme podpory kultúrnych prejavov všetkých krajín a jednotlivcov.
It also states that due attention is to be paid to the special circumstances and needs of various social groups, including persons belonging to minorities.
V dohovore sa tiež uvádza, že náležitá pozornosť sa má venovať osobitným podmienkam a potrebám rozličných sociálnych skupín vrátane príslušníkov menšín.
Accordingly, a support programme for the cultural and creative sectors should foster cultural diversity at international level in line with that convention.
Program na podporu kultúrnych a kreatívnych sektorov by mal preto podporovať kultúrnu rozmanitosť na medzinárodnej úrovni v súlade s týmto dohovorom.
Promoting tangible and intangible cultural heritage, in the light of, inter alia, the 2003 Unesco Convention for the Safeguarding of the Intangible Cultural Heritage and the 1972 Unesco Convention Concerning the Protection of the World Cultural and Natural Heritage, should also contribute to the enhancement of the value of the relevant sites whilst giving to peoples a sense of ownership of the cultural and historical value of such sites.
Podpora hmotného a nehmotného kultúrneho dedičstva, okrem iného v zmysle Dohovoru UNESCO o zachovaní nehmotného kultúrneho dedičstva z roku 2003 a Dohovoru UNESCO o ochrane svetového kultúrneho a prírodného dedičstva z roku 1972, by mala tiež prispievať k zvyšovaniu hodnoty príslušných lokalít a zároveň dávať národom pocit „vlastníctva“, pokiaľ ide o kultúrnu a historickú hodnotu takýchto lokalít.
The Commission Communication entitled "Europe 2020 – A strategy for smart, sustainable and inclusive growth" (the "Europe 2020 Strategy") defines a strategy that aims to turn the Union into a smart, sustainable and inclusive economy delivering high levels of employment, productivity and social cohesion.
V oznámení Komisie s názvom Európa 2020 – stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (ďalej len „stratégia Európa 2020“) sa vymedzuje stratégia, ktorej cieľom je vytvoriť z Únie inteligentné, udržateľné a inkluzívne hospodárstvo, ktoré zabezpečí vysokú mieru zamestnanosti, produktivity a sociálnej súdržnosti.
In that communication, the Commission noted that the Union needs to provide more attractive framework conditions for innovation and creativity.
Komisia v tomto oznámení upozornila na to, že Únia musí vytvoriť atraktívnejšie rámcové podmienky pre inováciu a kreativitu.
In that regard, cultural and creative sectors are a source of innovative ideas that can be turned into products and services that create growth and jobs and help address societal changes.
V tejto súvislosti sú kultúrne a kreatívne sektory zdrojom inovatívnych nápadov, z ktorých sa môžu stať produkty a služby, ktoré vytvárajú rast a zamestnanosť a pomáhajú riešiť spoločenské zmeny.
Moreover, excellence and competitiveness in those sectors are primarily the result of efforts on the part of artists, creators and professionals that need to be promoted.
Okrem toho excelentnosť a konkurencieschopnosť v týchto sektoroch sú v prvom rade výsledkom úsilia umelcov, tvorcov a profesionálov, ktorých treba podporovať.
For that purpose, access to finance for the cultural and creative sectors should be improved.
V záujme toho by sa mal zlepšiť prístup k financiám pre kultúrne a kreatívne sektory.
In its conclusions on mobility information services for artists and for culture professionals [11], the Council confirmed the importance of the mobility of artists and cultural professionals for the Union and for achieving its objectives within the Europe 2020 Strategy, and called on the Member States and the Commission, within their respective spheres of competences and with due regard to the principle of subsidiarity, to facilitate the provision of comprehensive and accurate information to artists and cultural professionals seeking to be mobile within the Union.
Vo svojich záveroch o informačných službách zameraných na mobilitu, ktoré sú určené umelcom a pracovníkom v oblasti kultúry [11], Rada potvrdila význam mobility umelcov a pracovníkov v oblasti kultúry pre Úniu a pre dosiahnutie jej cieľov v rámci stratégie Európa 2020 a vyzvala v nich členské štáty a Komisiu, aby v rámci svojich príslušných právomocí a s náležitým prihliadnutím na zásadu subsidiarity uľahčili poskytovanie komplexných a presných informácií umelcom a pracovníkom v oblasti kultúry, ktorí majú záujem o mobilitu v rámci Únie.
In order to contribute to the enhancement of a shared cultural area, it is important to promote the transnational mobility of cultural and creative players and the transnational circulation of cultural and creative works, including audiovisual works and products, thereby promoting cultural exchanges and intercultural dialogue.
S cieľom prispieť k posilneniu spoločného kultúrneho priestoru je dôležité podporovať nadnárodnú mobilitu kultúrnych a kreatívnych aktérov a nadnárodnú cirkuláciu kultúrnych a kreatívnych diel vrátane audiovizuálnych diel a produktov, a tým podporovať kultúrne výmeny a medzikultúrny dialóg.
The MEDIA, Culture and MEDIA Mundus programmes have been the subject of regular monitoring and external evaluations, and public consultations have been organised on their future, from which it emerges that those programmes play a very important role in protecting and promoting Europe's cultural and linguistic diversity and that they are relevant for the needs of the cultural and creative sectors.
Programy MEDIA, Kultúra a MEDIA Mundus boli predmetom pravidelného monitorovania a externých hodnotení a uskutočňovali sa verejné konzultácie o ich budúcnosti, z ktorých vyplýva, že tieto programy zohrávajú veľmi významnú úlohu pri ochrane a podpore kultúrnej a jazykovej rozmanitosti Európy a že majú význam z hľadiska potrieb kultúrnych a kreatívnych sektorov.
It also appears from those monitoring, evaluation and consultation activities, as well as from various independent studies, in particular the study on the entrepreneurial dimension of cultural and creative industries, that the cultural and creative sectors are facing common challenges, namely the rapid change caused by the digital shift and globalisation, market fragmentation relating to linguistic diversity, difficulties in accessing finance, complex administrative procedures and a shortage of comparable data, which all require action at Union level.
Ďalej z týchto monitorovacích, hodnotiacich a konzultačných činností, ako aj z rôznych nezávislých štúdií, najmä zo štúdie o podnikateľskom rozmere kultúrnych a kreatívnych sektorov, vyplýva, že kultúrne a kreatívne sektory čelia spoločným výzvam, konkrétne náhlym zmenám spôsobeným prechodom na digitálne technológie a globalizáciou, fragmentácii trhu spojenej s jazykovou rozmanitosťou, ťažkostiam v prístupe k financiám, zložitým administratívnym postupom a nedostatku porovnateľných údajov, pričom všetky tieto výzvy vyžadujú opatrenia na úrovni Únie.
The European cultural and creative sectors are inherently diversified along national and linguistic lines, which results in a culturally rich and highly independent cultural landscape, providing a voice for the different cultural traditions of Europe's heritage.
Európske kultúrne a kreatívne sektory sú už vo svojej podstate rozmanité v závislosti od národných a jazykových hraníc, v dôsledku čoho vzniká kultúrne bohaté a vysoko nezávislé kultúrne prostredie, ktoré poskytuje možnosť vyjadrenia rôznym kultúrnym tradíciám dedičstva Európy.
However, such diversification also gives rise to a series of obstacles that impede the smooth transnational circulation of cultural and creative works and hamper the mobility of cultural and creative players within and outside the Union, which can lead to geographical imbalances and, subsequently, to a limited choice for the consumer.
Takáto rôznorodosť však vedie aj k množstvu prekážok, ktoré bránia plynulej nadnárodnej cirkulácii kultúrnych a kreatívnych diel a obmedzujú mobilitu kultúrnych a kreatívnych aktérov v rámci Únie a za jej hranicami, čo môže viesť ku geografickej nerovnováhe a následne k obmedzenému výberu pre spotrebiteľa.
Given that the European cultural and creative sectors are characterised by linguistic diversity which leads in some sectors to fragmentation along linguistic lines, subtitling, dubbing and audio description are essential to the circulation of cultural and creative works, including audiovisual works.
Vzhľadom na to, že európske kultúrne a kreatívne sektory sa vyznačujú jazykovou rozmanitosťou, ktorá v niektorých sektoroch vedie k fragmentácii podľa jazykov, titulky, dabing a hlasové komentovanie pre nevidiacich majú pre cirkuláciu kultúrnych a kreatívnych diel vrátane audiovizuálnych diel zásadný význam.
The digital shift is having a massive impact on how cultural and creative goods and services are made, disseminated, accessed, consumed and monetised.
Prechod na digitálne technológie má výrazný vplyv na tvorbu, šírenie, prístupnosť, spotrebu a speňaženie kultúrnych a kreatívnych tovarov a služieb.
While the need to seek a new balance between the increasing accessibility of cultural and creative works, fair remuneration of artists and creators and the emergence of new business models is recognised, the changes resulting from the digital shift offer wide opportunities for the European cultural and creative sectors and for European society in general.
Aj keď sa uznáva potreba hľadať novú rovnováhu medzi zvyšujúcou sa dostupnosťou kultúrnych a kreatívnych diel, spravodlivým odmeňovaním umelcov a tvorcov a vznikom nových podnikateľských modelov, zmeny vyplývajúce z prechodu na digitálne technológie ponúkajú európskym kultúrnym a kreatívnym sektorom a európskej spoločnosti vo všeobecnosti rozsiahle príležitosti.
Lower distribution costs, new distribution channels, the potential for new and for increased audiences and new opportunities for niche products can facilitate access and increase circulation of cultural and creative works worldwide.
Nižšie distribučné náklady, nové distribučné kanály, potenciál nového a širšieho publika a nové príležitosti pre úzkoprofilové produkty môžu uľahčiť celosvetovú prístupnosť a zvýšiť cirkuláciu kultúrnych a kreatívnych diel.
In order to use those opportunities to the full and adapt to the context of the digital shift and globalisation, the cultural and creative sectors need to develop new skills and require greater access to finance in order to upgrade equipment, develop new production and distribution methods and adapt their business models.
Aby bolo možné tieto príležitosti úplne využiť a prispôsobiť sa prechodu na digitálne technológie a globalizácii, musia si kultúrne a kreatívne sektory osvojiť nové zručnosti a vyžadovať rozšírenie prístupu k financiám na účely modernizácie zariadení, vývoja nových produkčných a distribučných metód a prispôsobenia svojich obchodných modelov.
Current distribution practices underpin the film financing system.
Súčasné distribučné postupy podporujú systém financovania kinematografie.
However, there is an increasing need to promote the emergence of attractive legal online offers and to encourage innovation.
Rastie však potreba podporovať vznik atraktívnej legálnej online ponuky a povzbudzovať inovácie.
Therefore, it is essential to promote new distribution modes in order to allow new business models to emerge.
Preto je nevyhnutné podporovať nové spôsoby distribúcie s cieľom umožniť vznik nových obchodných modelov.
Digitisation of cinemas has been an ongoing issue for many small cinema operators, particularly single-screen operators, due to the high costs of the digital equipment.
Digitalizácia kín je stále aktuálnou otázkou pre mnohých malých prevádzkovateľov kín, najmä prevádzkovateľov jednosálových kín, z dôvodu vysokých nákladov na digitálne vybavenie.
While the Member States have primary competence for culture and should therefore continue to address that issue at national, regional and local level, as appropriate, there is potential for financing from Union programmes and funds, in particular those aimed at local and regional development.
Aj keď právomoc v oblasti kultúry majú v prvom rade členské štáty, a mali by preto aj naďalej riešiť túto otázku podľa potreby na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, existuje potenciál pre financovanie z programov a fondov Únie, najmä z tých, ktoré sú zamerané na miestny a regionálny rozvoj.