natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These include growing economic and cultural interdependencies, ageing and demographic change, social exclusion and poverty, integration and disintegration, inequalities and migration flows, a growing digital divide, fostering a culture of innovation and creativity in society and enterprises, and a decreasing sense of trust in democratic institutions and between citizens within and across borders.
Patria medzi ne: čoraz väčšia vzájomná hospodárska a kultúrna závislosť, starnutie obyvateľstva a demografická zmena, sociálne vylúčenie a chudoba, integrácia a dezintegrácia, nerovnosť, migračné toky, rastúce rozdiely v digitálnej oblasti, presadzovanie kultúry inovácie a tvorivosti v spoločnosti a podnikoch a znižujúci sa pocit dôvery v demokratické inštitúcie a medzi občanmi v rámci i mimo hraníc.
These challenges are enormous and they call for a common European approach, based upon shared scientific knowledge that social sciences and humanities, among others, can provide.
Tieto výzvy sú obrovské a vyžadujú spoločný európsky prístup na základe spoločných vedeckých poznatkov, ktoré môžu okrem iných poskytnúť sociálne a humanitné vedy.
Significant inequalities persist in the Union both across countries and within them.
V Únii pretrvávajú výrazné rozdiely, či už medzi štátmi, alebo v rámci nich.
In 2011 the Human Development Index, an aggregate measure of progress in health, education and income, scores the Member States between 0,771 and 0,910, thus reflecting considerable divergences between countries.
Index ľudského rozvoja, ktorým sa meria súhrnný pokrok v oblasti zdravia, vzdelávania a príjmov, dosahoval v roku 2011 v prípade členských štátov hodnoty od 0,771 po 0,910, čo dosvedčuje výraznú nerovnováhu medzi krajinami.
Significant gender inequalities also persist:
Pretrvávajú aj značné rozdiely medzi pohlaviami:
for instance, the gender pay gap in the Union remains at an average of 17,8 % in favour of men [23].
napríklad rozdiel v platoch mužov a žien v Únii je naďalej v priemere 17,8 % v prospech mužov [23].
In 2011, one in every six Union citizens (around 80 million people) was at risk of poverty.
Jednému zo šiestich občanov Únie (takmer 80 miliónov osôb) v roku 2011 hrozila chudoba.
Over the past two decades the poverty of young adults and families with children has risen.
V ostatných dvadsiatich rokoch sa zvýšila chudoba mladých dospelých a rodín s deťmi.
The youth unemployment rate is above 20 %.
Miera nezamestnanosti mládeže je vyše 20 %.
150 million Europeans (some 25 %) have never used the internet and may never get sufficient digital literacy.
Stopäťdesiat miliónov Európanov (25 %) nikdy nepoužilo internet a pravdepodobne nikdy nezískajú dostatočnú digitálnu gramotnosť.
Political apathy and polarisation in elections has also risen, reflecting citizens' faltering trust in current political systems.
Zvýšila sa aj politická ľahostajnosť a polarizácia vo voľbách, ktorá dosvedčuje ochabujúcu dôveru občanov v súčasné politické systémy.
These figures suggest that some social groups and communities are persistently left out of social and economic development and/or democratic politics.
Tieto čísla naznačujú, že na určité sociálne skupiny a komunity sa neustále zabúda pri sociálnom a hospodárskom rozvoji a/alebo demokratickej politike.
These inequalities do not only stifle societal development but hamper the economies in the Union and reduce the research and innovation capacities within and across countries.
Tieto rozdiely nielen potláčajú spoločenský rozvoj, ale škodia aj ekonomikám v Únii a znižujú výskumné a inovačné kapacity krajín na národnej i cezhraničnej úrovni.
A central challenge in addressing these inequalities will be the fostering of settings in which European, national and ethnic identities can coexist and be mutually enriching.
Ústrednou výzvou pri riešení týchto rozdielov bude posilnenie podmienok, v ktorých európske, národné a etnické identity môžu koexistovať a navzájom sa obohacovať.
Europe's productivity and economic growth rates have been relatively decreasing for four decades.
V ostatných štyridsiatich rokoch sa relatívne znížila produktivita Európy a miera hospodárskeho rastu.
Furthermore, its share of the global knowledge production and its innovation performance lead compared to key emerging economies such as Brazil and China are declining fast.
Navyše sa rýchlo zmenšuje jej podiel na produkcii celosvetových poznatkov a jej vedúce postavenie v oblasti inovačného výkonu v porovnaní s kľúčovými rýchlo sa rozvíjajúcimi ekonomikami, ako je napr. Brazília alebo Čína.
Although Europe has a strong research base, it needs to make this base a powerful asset for innovative goods and services.
Aj napriek tomu, že má Európa pevnú výskumnú základňu, musí z nej vytvoriť silné východisko pre inovačný tovar a služby.
It is well-known that Europe needs to invest more in science and innovation and that it will also have to coordinate these investments better than in the past.
Je známe, že Európa musí investovať viac do vedy a inovácie, a že okrem toho bude musieť tieto investície koordinovať oveľa lepšie než v minulosti.
Since the financial crisis many economic and social inequalities in Europe have been aggravated even further, and the return of pre-crisis rates of economic growth seems a long way off for most of the Union.
Finančnou krízou sa mnohé ekonomické a sociálne rozdiely v Európe ešte viac prehĺbili a pre väčšinu krajín Únie sa návrat k hodnotám hospodárskeho rastu spred krízy zdá ešte veľmi vzdialený.
The current crisis also suggests that it is challenging to find solutions to crises that reflect the heterogeneity of Member States and their interests.
Súčasná kríza tiež naznačuje, že je výzvou nájsť riešenia pre krízy, ktoré odzrkadľujú rôznorodosť členských štátov a ich záujmov.
These challenges must be tackled together and in innovative and multi-disciplinary ways because they interact in complex and often unexpected ways.
Tieto výzvy treba riešiť spoločne a inovačnými a multidisciplinárnymi spôsobmi, keďže sa medzi nimi vyskytujú zložité a často neočakávané interakcie.
Innovation may lead to weakening inclusiveness, as can be seen, for instance, in the phenomena of digital divide or labour market segmentation.
Inovácia môže viesť k oslabeniu začlenenia, ako to možno badať napríklad na fenoméne rozdielov v digitálnej oblasti alebo na segmentácii pracovného trhu.
Social innovation and social trust are sometimes difficult to reconcile in policies, for instance in socially depressed areas in large cities in Europe.
Sociálna inovácia a sociálna dôvera sa v rámci politík niekedy len ťažko dajú zosúladiť, napríklad v sociálne znevýhodnených oblastiach veľkých miest v Európe.
Besides, the conjunction of innovation and citizens' evolving demands also lead policymakers and economic and social actors to find new answers that ignore established boundaries between sectors, activities, goods or services.
Spojenie inovácie a meniacich sa potrieb občanov navyše tvorcov politík a hospodárskych a sociálnych činiteľov vedie k hľadaniu nových odpovedí, ktoré nerešpektujú zavedené hranice medzi sektormi, činnosťami, tovarmi alebo službami.
Phenomena such as the growth of Internet, of the financial systems, of the ageing economy and of the ecological society abundantly show how it is necessary to think and respond to these issues across their dimensions of inclusiveness and innovation at the same time.
Fenomény ako rast internetu, finančných systémov, starnúceho hospodárstva a ekologickej spoločnosti vo veľkej miere dosvedčujú, ako veľmi je potrebné uvažovať a reagovať na tieto problémy zároveň z ich hľadiska začlenenia a inovácie.
The in-built complexity of these challenges and the evolutions of demands thus make it essential to develop innovative research and new smart technologies, processes and methods, social innovation mechanisms, coordinated actions and policies that will anticipate or influence major evolutions for Europe.
Z dôvodu vnútornej zložitosti týchto výziev a meniacich sa požiadaviek je preto nevyhnutné vytvoriť inovačný výskum a nové inteligentné technológie, postupy a metódy, mechanizmy sociálnej inovácie, koordinované opatrenia a politiky, v rámci ktorých sa predpokladá alebo ovplyvňuje hlavný vývoj v Európe.
It calls for a renewed understanding of determinants of innovation.
Vyžaduje si obnovené pochopenie faktorov ovplyvňujúcich inováciu.
In addition, it calls for understanding the underlying trends and impacts within these challenges and rediscovering or reinventing successful forms of solidarity, behaviour, coordination and creativity that make Europe distinctive in terms of inclusive, innovative and reflective societies compared to other regions of the world.
Okrem toho si vyžaduje pochopenie sprievodných trendov a vplyvov v rámci týchto výziev a opätovné preskúmanie alebo pretvorenie úspešných foriem solidarity, správania, koordinácie a kreativity, ktoré Európu robia jedinečnou inkluzívnou, inovačnou a reflexívnou spoločnosťou v porovnaní s ostatnými svetovými regiónmi.
It also requires a more strategic approach to cooperation with third countries, based on a deeper understanding of the Union's past and its current and future role as a global player.
Vyžaduje si to tiež strategickejší prístup k spolupráci s tretími krajinami založený na lepšom chápaní minulosti Únie a jej súčasnej a budúcej úlohy globálneho aktéra.
These challenges go beyond national borders and thus call for more complex comparative analyses to develop a base upon which national and European policies can be better understood.
Tieto výzvy prekračujú národné hranice, a preto si vyžadujú zložitejšiu porovnávaciu analýzu na vytvorenie základu pre lepšie pochopenie národných a európskych politík.
Such comparative analyses should address mobility (of people, goods, services and capital but also of competences, knowledge and ideas) and forms of institutional cooperation, intercultural interactions and international cooperation.
Takéto porovnávacie analýzy by sa mali zaoberať mobilitou (osôb, tovarov, služieb a kapitálu, ale aj kompetencií, znalostí a myšlienok) a formy inštitucionálnej spolupráce, medzikultúrne interakcie a medzinárodnú spoluprácu.
If these challenges are not better understood and anticipated, forces of globalisation also push European countries to compete with each other rather than cooperate, thus accentuating differences in Europe rather than commonalities and a right balance between cooperation and competition.
Ak tieto výzvy lepšie nepochopíme, nebudeme predvídať, globalizačné sily zároveň prinútia európske štáty k vzájomnej hospodárskej súťaži a nie spolupráci, čím sa prehĺbia rozdiely v Európe namiesto toho, aby sa nachádzali spoločné východiská a správna rovnováha medzi spoluprácou a hospodárskou súťažou.
Addressing such critical issues, including socio-economic challenges, only at national level, carries the danger of inefficient use of resources, externalisation of problems to other European and non-European countries and the accentuation of social, economic and political tensions that may directly affect the aims of the Treaties regarding its values, in particular Title I of the Treaty on European Union.
Ak sa tieto závažné otázky vrátane sociálno-ekonomických výziev budú riešiť len na národnej úrovni, prináša to so sebou nebezpečenstvo neefektívneho využívania zdrojov, prenášania problémov na ostatné európske a neeurópske krajiny a zintenzívnenia sociálneho, hospodárskeho a politického napätia, čo môže priamo ovplyvniť ciele zmlúv a ich hodnoty, najmä hlavu I Zmluvy o Európskej únii.
In order to understand, analyse and build inclusive, innovative and reflective societies, Europe requires a response which unfolds the potential of shared ideas for the European future to create new knowledge, technologies and capabilities.
Na pochopenie, analyzovanie a vybudovanie inkluzívnych, inovačných a reflexívnych spoločností potrebuje Európa riešenie, ktoré uvoľní potenciál spoločných nápadov, aby bolo v Európe v budúcnosti možné vytvárať nové znalosti, technológie a spôsobilosti.
The concept of inclusive societies acknowledges the diversity in culture, regions and socio-economic settings as a European strength.
V koncepcii inkluzívnych spoločností sa rozmanitosť v oblasti kultúry, regiónov a sociálno-hospodárskych podmienok považuje za silnú stránku Európy.
Turning European diversity into a source of innovation and development is needed.
Je potrebné premeniť európsku rozmanitosť na zdroj inovácie a rozvoja.
Such endeavour will help Europe tackle its challenges not only internally but also as a global player on the international scene.
Tieto snahy pomôžu Európe v boji so svojimi výzvami nielen vnútorne, ale aj z hľadiska svetového hráča na medzinárodnej scéne.
This, in turn, will also help Member States benefit from experiences elsewhere and allow them to better define their own specific actions corresponding to their respective contexts.
Zároveň to pomôže členským štátom mať úžitok zo skúseností získaných mimo nich a umožní im to lepšie vymedziť osobitné opatrenia prispôsobené ich príslušnej situácii.
Fostering new modes of cooperation between countries within the Union and worldwide, as well as across relevant research and innovation communities, will therefore be a central task under this societal challenge.
Ústrednou úlohou spoločenskej výzvy je teda presadzovanie nových spôsobov spolupráce medzi krajinami v Únii a vo svete, ako aj medzi príslušnými výskumnými a inovačnými komunitami.
Supporting social and technological innovation processes, encouraging smart and participatory public administration, as well as informing and promoting evidence-based policy making will be systematically pursued in order to enhance the relevance of all these activities for policymakers, social and economic actors, and citizens.
S cieľom posilniť význam všetkých týchto činností pre tvorcov politík, sociálnych a hospodárskych aktérov a občanov sa bude systematicky venovať podpore postupov sociálnej a technologickej inovácie, podpore inteligentnej verejnej správy s účasťou občanov, ako aj formovaniu a podpore tvorby politík založenej na dôkazoch.
Research and innovation will be a precondition for the competitiveness of European businesses and services with particular attention to sustainability, advancing education, increasing employment, and reducing poverty.
Výskum a inovácia budú predpokladom konkurencieschopnosti európskych podnikov a služieb s osobitným zameraním na udržateľnosť, podporu vzdelávania, zvyšovanie zamestnanosti a znižovanie chudoby.
Union funding under this challenge will thus support the development, implementation and adaptation of key Union policies, notably the objectives of the Europe 2020 strategy.
Financovaním Únie v rámci tejto výzvy sa teda bude podporovať rozvoj, vykonávanie a prispôsobovanie kľúčových politík Únie, najmä cieľov stratégie Európa 2020.
It will interface, as and when appropriate, with Joint Programming Initiatives, including "Cultural Heritage", "More Years, Better Lives" and "Urban Europe", and coordination with the JRC direct actions will be pursued.
Spojí sa podľa potreby s iniciatívami spoločnej tvorby programov vrátane iniciatívy „Kultúrne dedičstvo“, „Dlhší a lepší život“ a „Mestská Európa“ a bude sa usilovať o koordináciu s priamymi opatreniami Spoločného výskumného centra.
Inclusive societies
Inkluzívna spoločnosť
The aim is to gain a greater understanding of the societal changes in Europe and their impact on social cohesion, and to analyse and develop social, economic and political inclusion and positive inter-cultural dynamics in Europe and with international partners, through cutting-edge science and interdisciplinarity, technological advances and organisational innovations.
Cieľom je lepšie pochopiť spoločenské zmeny v Európe a ich vplyv na sociálnu súdržnosť, ako aj analyzovať a vytvoriť sociálne, hospodárske a politické začlenenie a pozitívnu medzikultúrnu dynamiku v Európe a s medzinárodnými partnermi prostredníctvom prelomovej vedy a interdisciplinárnosti, technického pokroku a organizačnej inovácie.
The main challenges to be tackled concerning European models for social cohesion and well-being are, inter alia, migration, integration, demographic change, the ageing society and disability, education and lifelong learning, as well as the reduction of poverty and social exclusion taking into account the different regional and cultural characteristics.
Hlavnými výzvami, ktoré sa musia v súvislosti s európskymi modelmi sociálnej súdržnosti a kvality života riešiť, sú okrem iného migrácia, začlenenie, demografická zmena, starnúca spoločnosť a zdravotné postihnutie, vzdelávanie a celoživotné vzdelávanie, ako aj znižovanie chudoby a sociálne vylúčenie s prihliadnutím na rôzne regionálne a kultúrne charakteristiky.
Social sciences and humanities research plays a leading role here as it explores changes over time and space and enables exploration of imagined futures.
Výskum v oblasti sociálnych a humanitných vied tu zohráva vedúcu úlohu, keďže tieto vedy skúmajú zmeny v čase a priestore a umožňujú skúmanie predpokladanej budúcnosti.
Europe has a huge shared history of both co-operation and conflict.
Európa má obrovskú spoločnú históriu spolupráce i konfliktu.
Its dynamic cultural interactions provide inspiration and opportunities.
Jej dynamické kultúrne interakcie prinášajú inšpiráciu a príležitosti.
Research is needed to understand identity and belonging across communities, regions and nations.
V záujme pochopenia identity a pocitu príslušnosti vo vzťahu ku komunitám, regiónom a národom je potrebný výskum.
Research will support policymakers in designing policies that foster employment, combat poverty and prevent the development of various forms of divisions, conflict and political and social exclusion, discrimination and inequalities, such as gender and intergenerational inequalities, discrimination due to disability or ethnic origin, or digital or innovation divides, in European societies and in other regions of the world.
Výskum bude podporovať tvorcov politík pri ich zostavovaní tak, aby sa nimi podporovala zamestnanosť, boj proti chudobe a predchádzanie rozvoja rôznych foriem rozdelení, konfliktov a politického a sociálneho vyčlenenia, diskriminácie a rozdiely, ako sú napríklad rodové a medzigeneračné rozdiely, diskriminácia na základe zdravotného postihnutia alebo etnického pôvodu alebo rozdiely v digitálnej alebo inovačnej oblasti, v európskych spoločnostiach a v ostatných svetových regiónmi.
It shall in particular feed into the implementation and the adaptation of the Europe 2020 strategy and the broad external action of the Union.
Predovšetkým prispieva k vykonávaniu a prispôsobovaniu stratégie Európa 2020 a širokého vonkajšieho pôsobenia Únie.
The focus of activities shall be to understand and foster or implement:
Zámerom činností je pochopiť a posilniť alebo realizovať:
the mechanisms to promote smart, sustainable and inclusive growth;
mechanizmy na podporu inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu;
trusted organisations, practices, services and policies that are necessary to build resilient, inclusive, participatory, open and creative societies in Europe, in particular taking into account migration, integration and demographic change;
dôveryhodné organizácie, postupy, služby a politiky, ktoré sú potrebné na vybudovanie odolných, inkluzívnych, participačných, otvorených a tvorivých spoločností v Európe, v ktorých sa zohľadní najmä migrácia, začlenenie a demografická zmena;
Europe's role as a global actor, notably regarding human rights and global justice;
úlohu Európy ako svetového aktéra, a to najmä pokiaľ ide o ľudské práva a globálnu spravodlivosť;
the promotion of sustainable and inclusive environments through innovative spatial and urban planning and design.
podporu udržateľných a inkluzívnych prostredí prostredníctvom inovačného priestorového a mestského plánovania a navrhovania.
The aim is to foster the development of innovative societies and policies in Europe through the engagement of citizens, civil society organisations, enterprises and users in research and innovation and the promotion of coordinated research and innovation policies in the context of globalisation and the need to promote the highest ethical standards.
Cieľom je podporiť rozvoj inovačných spoločností a politík v Európe prostredníctvom zapojenia občanov, organizácií občianskej spoločnosti, podnikov a používateľov do výskumu a inovácií a podpora koordinovaných výskumných a inovačných politík v kontexte globalizácie, ako aj potrebu podporovať najvyššie etické štandardy.
Particular support will be provided for the development of the ERA and the development of framework conditions for innovation.
Osobitne sa bude podporovať rozvoj Európskeho výskumného priestoru a rozvoj rámcových podmienok pre inováciu.
Cultural and societal knowledge is a major source of creativity and innovation, including business, public sector and social innovation.
Kultúrne a spoločenské znalosti sú jedným z hlavných zdrojov tvorivosti a inovácie, a to vrátane inovácie v podnikaní, verejnom sektore a sociálnej oblasti.
In many cases social and user-led innovations also precede the development of innovative technologies, services and economic processes.
Sociálna inovácia a inovácia vychádzajúca z potrieb používateľov v mnohých prípadoch tiež predchádza rozvoju inovačných technológií, služieb a hospodárskych postupov.
The creative industries are a major resource to tackle societal challenges and for competitiveness.
Tvorivé priemyselné odvetvia sú jedným z hlavných zdrojov pre riešenie spoločenských výziev, ako aj pre konkurencieschopnosť.
As interrelations between social and technological innovation are complex, and rarely linear, further research, including cross-sectoral and multidisciplinary research, is needed into the development of all types of innovation and activities funded to encourage its effective development into the future.
Vzhľadom na to, že vzájomný vzťah medzi sociálnou a technologickou inováciou je zložitý a zriedka lineárny, je potrebný ďalší výskum rozvoja všetkých druhov inovácie a činností, ktoré sa financujú na podnietenie takéhoto účinného rozvoja do budúcnosti, a to vrátane medzisektorového a multidisciplinárneho rozvoja.
The focus of activities shall be to:
Zámerom činností je:
strengthen the evidence base and support for the flagship initiative "Innovation Union" and ERA;
posilniť základňu dôkazov a podporu hlavnej iniciatívy „Inovácia v Únii“ a EVP;
explore new forms of innovation, with special emphasis on social innovation and creativity, and understand how all forms of innovation are developed, succeed or fail;
preskúmať nové formy inovácie s osobitným dôrazom na sociálnu inováciu a tvorivosť a pochopiť, ako sa jednotlivé druhy inovácie rozvíjajú, sú úspešné alebo zlyhávajú;
make use of the innovative, creative and productive potential of all generations;
využívať inovačný, tvorivý a produktívny potenciál všetkých generácií;
promote coherent and effective cooperation with third countries.
podporovať súdržnú a účinnú spoluprácu s tretími krajinami.
Reflective societies - cultural heritage and European identity
Reflexívne spoločnosti – kultúrne dedičstvo a európska identita
The aim is to contribute to an understanding of Europe's intellectual basis – its history and the many European and non-European influences – as an inspiration for our lives today.
Cieľom je prispieť k chápaniu intelektuálneho základu Európy: jej histórie a mnohých európskych a neeurópskych vplyvov, ktoré sú inšpiráciou nášho dnešného života.
Europe is characterized by a variety of different peoples (including minorities and indigenous people), traditions and regional and national identities as well as by different levels of economic and societal development.
Pre Európu sú charakteristické rôzne skupiny ľudí (vrátane menšín a pôvodného obyvateľstva), tradície a regionálne a národné identity, ako aj rôzne úrovne hospodárskeho a spoločenského rozvoja.
Migration and mobility, the media, industry and transport contribute to the diversity of views and lifestyles.
Migrácia a mobilita, média, priemysel a doprava prispievajú k rozmanitosti názorov a životných štýlov.
This diversity and its opportunities should be recognized and considered.
Je potrebné uznať a zohľadniť túto rozmanitosť a príležitosti, ktoré prináša.