natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Unlike the 2002, 2007 and 2011 price cap decisions where those burdens are explicitly acknowledged and approved by the Postal regulator, that earlier de facto coverage could have been due to considerations of the competent pricing authorities as regards the evolution of other cost components or the development of other business variables.
Na rozdiel od rozhodnutí o cenových stropoch z rokov 2002, 2007 a 2011, v ktorých tieto finančné bremená výslovne potvrdil a schválil poštový regulačný úrad, toto skoršie de facto pokrytie bolo možné vyvodiť z úvah orgánov zodpovedných za stanovenie poplatku, ktoré súvisia s vývojom iných nákladových zložiek alebo iných ukazovateľov.
That earlier de facto coverage is therefore in this case not sufficient to quantify exactly and with certainty to which extent the competent authorities have increased the regulated price to take account of the claimed burdens for the non-price regulated services.
V tomto prípade toto skoršie de facto pokrytie teda nepostačuje na presné a bezpečné stanovenie, do akej miery príslušné orgány zohľadnili pri zvyšovaní regulovaného poplatku uvedené finančné bremená cenovo neregulovaných služieb.
Deutsche Post's contribution since 2003
Príspevok Deutsche Post od roku 2003
The PostG 1997 allows Deutsche Post to request that, when the regulator is setting the allowed level of revenues from the exclusive right and the regulated services, the regulator includes into the costs to be recovered from consumers, inter alia, the ‘excess social burden’ as well as the costs for the efficient provision of the universal service.
Podľa PostG 1997 môže Deutsche Post od regulačného orgánu požadovať, aby pri stanovení prípustnej výšky výnosov z výlučného práva a cenovo regulovaných služieb zahrnul do nákladov presúvaných na používateľov okrem iného „nekonkurenčné sociálne náklady“ a náklady na efektívne poskytovanie univerzálnej služby.
Deutsche Post was still authorised to recover the entire burden by making use of its dominant position.
Deutsche Post bola stále oprávnená využiť svoje dominantné postavenie na presunutie celého finančného bremena.
In that regard, it does not make a difference whether the regulator exercises control ex ante or ex post.
Z tohto hľadiska nie je dôležité, či regulačný orgán vykonáva svoju kontrolu ex ante alebo ex post.
The Postal regulator has consistently approved Deutsche Post's claim that the burden #2 on incurred social costs in excess of the regulatory contribution rate should be refinanced by the price-regulated revenues.
Žiadosť Deutsche Post, aby sa finančné bremeno 2 (vzniknuté sociálne náklady prevyšujúce sadzbu príspevku REK) refinancovalo výnosmi z cenovo regulovanej oblasti, poštový regulačný úrad vždy schválil.
Thus for 2001, to determine the excess social costs (burden #2), the incurred social contributions of Deutsche Post for its civil servants of [40 to 45 %] of the incurred wages [88] were compared to the regulatory benchmark.
Pri určovaní nekonkurenčných sociálnych nákladov (finančné bremeno 2) v roku 2001 sa teda porovnali príspevky na sociálne zabezpečenie vo výške [40 % až 45 %] splatných miezd [88], ktoré odviedla Deutsche Post za svojich štátnych zamestnancov, s referenčnou hodnotou REK.
That benchmark consists of the employers' share of social contribution, accident insurance and supplementary pension insurance, which together total [20 to 25 %] of the incurred wages.
Táto referenčná hodnota sa skladá z podielu zamestnávateľa na príspevkoch na sociálne zabezpečenie, úrazové poistenie a doplnkové dôchodkové poistenie, ktoré spolu tvoria [20 % až 25 %] splatných miezd.
That difference between the two rates of [15 to 20 %] of the incurred civil servant wage was included in burden #2 and covered by the price-regulated revenues (see Table 2).
Tento rozdiel medzi dvomi sadzbami [15 % až 20 %] splatnej mzdy štátneho zamestnanca sa zahrnul do finančného bremena 2 a uhradil sa z výnosov z cenovo regulovanej oblasti (pozri tabuľku 2).
From an economic point of view, Deutsche Post therefore does not bear a rate of 33 % of the incurred wages as wage-based social security contributions, but only a rate of [20 to 25 %].
Deutsche Post preto z ekonomického hľadiska neplatí sadzbu príspevku na sociálne zabezpečenie vo výške 33 % splatných miezd, ale len sadzbu príspevku v rozpätí [20 % až 25 %].
Since 2003, the remainder has been borne by captive consumers, who pay tariffs calculated to cover Deutsche Post's social costs for the services for which Deutsche Post had an exclusive right until 2007, respectively for the universal services for which Deutsche Post enjoys a dominant position.
Od roku 2003 hradia zostávajúcu časť závislí spotrebitelia, ktorí musia platiť poplatky pokrývajúce sociálne náklady Deutsche Post na služby, na ktoré mala Deutsche Post výlučné právo do roku 2007, resp. za univerzálne služby, v prípade ktorých mala Deutsche Post dominantné postavenie.
In order to compare the rate applied to the incurred wages to the level of social security contributions of a competitor, it is then still necessary to convert the incurred wage into the gross wage of the civil servants.
Na porovnanie sadzby príspevku, ktorá sa uplatňuje na splatné mzdy, s výškou príspevkov na sociálne zabezpečenie, ktoré odvádza konkurent, sa musí príslušná mzda previesť na hrubú mzdu štátnych zamestnancov.
As a result of the limitation of Deutsche Post's contribution to the Pension Fund at 33 % and the approval, by the Postal regulator, of burden #2, Deutsche Post thus pays a level of wage-based social security contributions of [17,5 to 22,5 %] of the gross wage of the civil servants.
V dôsledku obmedzenia príspevku do dôchodkového fondu na 33 % a schválenia finančného bremena 2 poštovým regulačným úradom platí Deutsche Post príspevky na sociálne zabezpečenie vo výške [17,5 % až 22,5 %] hrubej mzdy štátnych zamestnancov.
The period 1995-2002
Obdobie 1995 – 2002
In the period 1995-2002 the revenues from the tariffs applied by Deutsche Post in the reserved sector considerably reduced the actual economic burden of the contribution made by it to cover its social costs.
V období 1995 – 2002 výnosy z poplatkov, ktoré Deutsche Post uplatňovala vo vyhradenej oblasti, výrazne znížili skutočné ekonomické bremeno jej príspevku na pokrytie vlastných sociálnych nákladov.
However, in the absence of an earmarked element of the tariff, the Commission can only establish that the level of Deutsche Post's contribution remained below the benchmark rate.
Keďže nie sú k dispozícii samostatne vykazované prvky poplatkov, Komisia môže len konštatovať, že výška príspevku Deutsche Post bola nižšia ako referenčná sadzba.
The Commission is unable to calculate the exact difference between those two levels, nor to devise a method that would enable the Member State to do so.
Komisia nie je schopná vypočítať presný rozdiel medzi týmito dvomi úrovňami ani stanoviť metódu, ktorá by to členskému štátu umožnila.
The period since 2003
Obdobie od roku 2003
In order to compare the regulatory contribution rate to the benchmark rate, it must be noted that the regulatory contribution rate is based on the incurred civil servants' wages that are a too low wage base compared to the private employees' gross wage.
Vzhľadom na porovnanie sadzby príspevku REK s referenčnou sadzbou možno konštatovať, že referenčná sadzba REK sa zakladá na splatných mzdách štátnych zamestnancov, ktoré v porovnaní s hrubou mzdou súkromných zamestnancov predstavujú nízky mzdový základ.
The regulatory contribution rate needs therefore to be recalculated as a percentage of civil servants' gross wage.
Sadzba príspevku REK sa preto musí znovu prepočítať ako percentuálna sadzba hrubých miezd štátnych zamestnancov.
Carrying out the comparison for 2006, the non-price regulated services have effectively carried social contributions of [17,5 to 22,5 %] of the civil servants' gross wage (respectively [20 to 25 %] of the incurred civil servants' wage) compared to the benchmark rate of 33,5 %.
Z porovnania za rok 2006 vyplýva, že z cenovo neregulovaných služieb sa skutočne hradili príspevky na sociálne zabezpečenie vo výške [17,5 až 22,5] % hrubej mzdy štátnych zamestnancov (resp. [20 až 25] % splatných miezd štátnych zamestnancov) – v porovnaní s referenčnou sadzbou 33,5 %.
In terms of social contribution rates, Deutsche Post has therefore benefited from a comparative advantage of [10 to 15 %] of the civil servants' gross wages in 2006.
Vzhľadom na príspevky na sociálne zabezpečenie získala preto Deutsche Post v roku 2006 komparatívnu výhodu vo výške [10 až 15] % hrubých miezd štátnych zamestnancov.
Comparison of the regulatory contribution rate and the benchmark rate for DP's social contribution in 2006
Porovnanie sadzby príspevku REK s referenčnou sadzbou príspevku Deutsche Post na sociálne zabezpečenie v roku 2006
Social contribution rate
Sadzba príspevku na povinné sociálne zabezpečenie
Benchmark rate for DP's social contribution charge
Referenčná sadzba pre sociálne príspevky – finančné bremeno Deutsche Post
in percentage of
ako percentuálny podiel z
Private employee's gross wage
hrubej mzdy súkromných zamestnancov
Civil servant's gross wage
hrubej mzdy štátnych zamestnancov
Employer's share
Podiel zamestnávateľa
Nursing insurance
Poistenie pre prípad odkázanosti na starostlivosť
Unemployment insurance
Poistenie v nezamestnanosti
Employee's share
Podiel zamestnanca
Contribution rate
Sadzba príspevku
Table 7 shows that the benchmark level for Deutsche Post amounts to 33,5 % of the civil servants' gross wage and is [10 to 15] percentage points higher than the level which Deutsche Post has de facto borne.
Podľa tabuľky 7 predstavuje referenčná sadzba pre Deutsche Post 33,5 % hrubej mzdy štátnych zamestnancov a je o [10 až 15] percentuálnych bodov vyššia ako sadzba, ktorú Deutsche Post skutočne platí.
The difference of [10 to 15] percentage points for 2006 goes beyond the nominal difference of [8 to 13]% between the benchmark rate of 33,5 % and the regulatory contribution rate of [20 to 25]%.
Rozdiel [10 až 15] percentuálnych bodov zaznamenaný v roku 2006 je väčší ako nominálny rozdiel v hodnote [8 až 13] % medzi referenčnou sadzbou 33,5 % a sadzbou príspevku REK [20 až 25] %.
The difference includes a top-up of [2 to 3] percentage points that accounts for fact that the nominal regulatory contribution rate of [20 to 25]% has been inappropriately based on the incurred civil servants' wage and not on the civil servants' gross wage that is equivalent to the private employees' gross wage.
Tento rozdiel zahŕňa dodatočnú platbu vo výške [2 až 3] percentuálnych bodov, ktorou sa zohľadňuje okolnosť, že nominálna sadzba príspevku REK [20 až 25] % sa neoprávnene zakladá na splatnej mzde štátnych zamestnancov a nie na hrubej mzde štátnych zamestnancov, ktorá zodpovedá hrubej mzde súkromných zamestnancov.
Preliminary conclusion on necessity and proportionality
Predbežný záver o nevyhnutnosti a primeranosti
The pension subsidy, which covers the funding need of the Pension fund that goes beyond the contribution of 33 % of incurred wages of Deutsche Post's civil servants, is neither necessary nor proportionate, for the following reasons:
Dotácie dôchodkov, ktorými sa pokrýva potreba financovania dôchodkového fondu prevyšujúca príspevky na sociálne zabezpečenie predstavujúce 33 % splatných miezd štátnych zamestnancov Deutsche Post, nie sú nevyhnutné ani primerané z týchto dôvodov:
Between 1995 and 2002 Deutsche Post actually bore costs below the benchmark level, but the exact difference cannot be determined.
Skutočné náklady, ktoré Deutsche Post vznikli v období od roku 1995 do roku 2002, boli nižšie ako referenčná hodnota, presný rozdiel sa však nedá zistiť.
Since 2003 Deutsche Post has on average only borne costs of about [17,5 to 22,5]% of the civil servants' gross compared to the average benchmark rate of 32 % of the civil servants' gross wage; the remainder has been born by the consumer, because the revenues authorised under the price cap include the burden on excess social costs which cover the remaining [10 to 15 %] of civil servants' gross wage.
Od roku 2003 hradila Deutsche Post náklady dosahujúce v priemere približne [17,5 až 22,5] % hrubej mzdy svojich štátnych zamestnancov, pričom priemerná referenčná hodnota predstavuje 32 % hrubej mzdy štátnych zamestnancov, zvyšné náklady hradili používatelia, pretože výnosy schválené podľa regulácie metódou cenového stropu zahŕňajú finančné bremeno nekonkurenčných sociálnych nákladov, ktoré pokrývajú zostávajúcich [10 až 15] % hrubej mzdy štátnych zamestnancov.
The difference in the rates since 2003 comes from two effects:
Odlišné sadzby od roku 2003 sa dajú vysvetliť dvomi spôsobmi:
The level of wage-based social security charges which is borne by undertakings in the mail/parcel sector is 41 % of gross wages.
Povinné príspevky na sociálne zabezpečenie, ktoré platia spoločnosti v odvetví doručovania listových a balíkových zásielok, predstavujú 41 % hrubej mzdy.
In order to compare it to the level that Deutsche Post pays for its civil servants, it is necessary to make a correction taking into account the fact that the civil servants bear 30 % to 50 % of their health and nursing care expenditures.
Na to, aby sa tieto príspevky mohli porovnať so sociálnymi príspevkami, ktoré platí za svojich štátnych zamestnancov Deutsche Post, je potrebná korektúra, ktorá zohľadňuje, že štátni zamestnanci uhrádzajú 30 % až 50 % svojich výdavkov na zdravotnú starostlivosť a na ošetrovanie sami.
That contribution by the civil servants is equivalent to the employees' share of health and nursing care expenditures of 7,5 % of gross wages.
Tento podiel, ktorý uhrádzajú štátni zamestnanci, je potrebné postaviť na rovnakú úroveň s podielom zamestnanca na zdravotné poistenie a na poistenie pre prípad odkázanosti na starostlivosť vo výške 7,5 % hrubých miezd.
The contribution of Deutsche Post is calculated based on the incurred wage, not on the gross wage of the civil servants.
Príspevok Deutsche Post sa nevypočíta z hrubej mzdy štátneho zamestnanca, ale na základe jeho splatnej mzdy.
The benchmark rate for Deutsche Post's civil servants is therefore 33,5 % of gross wages.
Referenčná hodnota pre štátnych zamestnancov Deutsche Post preto predstavuje 33,5 % hrubej mzdy.
The relief that goes beyond that level is in principle neither necessary nor proportionate.
Odbremenenie, ktoré túto úroveň prekračuje, nie je v zásade nevyhnutné ani primerané.
For the period 1995-2002 it is impossible to determine the exact part of the relief that goes beyond what can be accepted as necessary and proportionate.
V období 1995 – 2002 sa nedá presne zistiť, aká časť odbremenenia prevyšuje nevyhnutnú a primeranú mieru.
Since 2003 that part corresponds to [10 to 15 %] of gross wages.
Od roku 2003 predstavuje táto časť [10 až 15] % hrubej mzdy.
Impact of the particular competitive and regulatory environment on necessity and proportionality
Vplyv osobitného konkurenčného a regulačného prostredia na kritériá nevyhnutnosti a primeranosti
The assessment of the necessity and the proportionality of the pension subsidy has, however, to take into consideration the particular competitive and regulatory environment.
Pri hodnotení nevyhnutnosti a primeranosti dotácie dôchodkov sa však musí zohľadniť, že ide o osobitné konkurenčné a regulačné prostredie.
As explained in Section II.2.1, Deutsche Post enjoyed until 31 December 2007 an exclusive right for certain letter services.
Ako sa uvádza v odseku II.2.1, Deutsche Post mala do 31. decembra 2007 výlučné právo na doručovanie určitých listových zásielok.
As long as and to the extent that Deutsche Post enjoyed an exclusive right for certain letter services, its competitors could not compete for that part of the postal market.
Pokiaľ mala Deutsche Post výlučné právo na určité listové služby, jej konkurenti nemohli v tejto časti poštového trhu ponúkať svoje služby.
Therefore, the fact that for the civil servants who were in charge of the services falling under the exclusive right the Postal regulator allowed Deutsche Post to fully refinance all incurred social costs beyond the level of wage-based social security contributions of its competitors through increased regulated prices was unlikely to affect trade to an extent contrary to the common interest.
Skutočnosť, že poštový regulačný úrad povolil Deutsche Post, aby prostredníctvom vyšších poplatkov za cenovo regulované služby refinancovala v plnom rozsahu a vo výške presahujúcej sociálne príspevky jej konkurentov tú časť sociálnych nákladov štátnych zamestnancov, ktorá vznikla z poskytovania služieb, na ktoré sa vzťahuje výlučné právo, nesmela ovplyvniť obchod v takom rozsahu, aby to bolo v rozpore so spoločným záujmom.
The rationale for the universal service obligation is that in a competitive market, postal operators will not offer certain services in rural and remote areas, or only at prices that are not affordable.
Povinnosť poskytovať univerzálne služby sa zakladá na tom, že poskytovatelia poštových služieb v prípade konkurenčného trhu určité služby vo vidieckych alebo vzdialených oblastiach buď neponúkajú vôbec, alebo len za neprimerane vysoké ceny.
Therefore, Article 4 of Directive 97/67/EC obliges Member States to ensure that users enjoy the right to a universal service involving the permanent provision of a postal service of specified quality at all points in their territory at affordable prices for all users.
Podľa článku 4 smernice 97/67/ES musia preto všetky členské štáty zabezpečiť, aby mali užívatelia právo na univerzálne služby, medzi ktoré patrí trvalé poskytovanie poštových služieb stanovenej kvality na všetkých miestach na ich území za prijateľné ceny pre všetkých užívateľov.
The German national legislation places in that regard a particular burden on any postal operator which enjoys a dominant position on a market which falls within the remit of the universal services.
Nemecká legislatíva v tejto súvislosti ukladá všetkým poskytovateľom poštových služieb, ktorí majú dominantné postavenie na trhu a ktorých sa týka záväzok univerzálnej služby, osobitnú povinnosť.
Pursuant to § 2 PDLV [91], such an operator has to offer its services on the same conditions to all users.
Podľa § 2 PDLV [91] musia títo poskytovatelia poštových služieb poskytovať služby na tomto trhu všetkým užívateľom za rovnakých podmienok.
Up to now, only Deutsche Post has enjoyed such a dominant position and has been subject to that obligation.
Doteraz má takéto dominantné postavenie na trhu, a teda aj túto povinnosť len Deutsche Post.
Since its incorporation, Deutsche Post has not received any State aid as compensation for universal service obligations.
Od privatizácie nedostala Deutsche Post nijakú štátnu pomoc ako kompenzáciu za poskytovanie univerzálnych služieb.
For the services for which it enjoys a dominant position, the Postal regulator has, however, approved increased regulated prices to finance the costs of ensuring the universal service.
Dostáva však kompenzáciu za náklady vznikajúce zabezpečovaním univerzálnej služby z výnosov cenovo regulovaných služieb, pri ktorých má dominantné postavenie na trhu.
When assessing the proportionality and necessity of the pension subsidy, the Commission considers it appropriate to take that fact into account.
Podľa názoru Komisie treba pri hodnotení nevyhnutnosti a primeranosti dotácie dôchodkov túto okolnosť primerane zohľadniť.
The Commission concludes therefore that for the civil servants' social costs that have been incurred for the provision of the price-regulated services, which fall under the universal service obligation and for which Deutsche Post has enjoyed a dominant position, the fact that the Postal regulator has approved a full pass-on of those social costs through higher regulated prices — even if those social costs go beyond the level that is normally assumed by competitors — does not affect trade to an extent contrary to the common interest.
Komisia preto dospela k záveru, že v prípade sociálnych nákladov na štátnych zamestnancov, vzniknutých z poskytovania cenovo regulovaných služieb, na ktoré sa vzťahuje povinnosť poskytovať univerzálne služby a pri ktorých má Deutsche Post dominantné postavenie na trhu, okolnosť, že poštový regulačný úrad schválil, aby sa sociálne náklady vznikajúce pri poskytovaní cenovo regulovaných služieb v plnej miere financovali vyššími poplatkami, a to dokonca aj vtedy, keď tieto sociálne náklady presahujú úroveň, ktorú spravidla hradia jej konkurenti, neovplyvňuje obchod v takom rozsahu, aby to bolo v rozpore so spoločným záujmom.
That conclusion is based on the particular competitive and regulatory environment in which those services are performed.
Tento záver vychádza z osobitného konkurenčného a regulačného prostredia, v ktorom sa tieto služby poskytovali.
Therefore, it cannot be extended to cover other sectors.
Nemôže sa preto prenášať na iné oblasti.
It can therefore be concluded that, from 2003 onwards, Deutsche Post has assumed for the civil servants working for its non-price regulated services a level of wage-based social security contributions that has been 11 to 14 percentage points below the level that competitors have paid.
Vzhľadom na uvedené sa môže prijať záver, že Deutsche Post od roku 2003 za svojich štátnych zamestnancov, ktorí pracovali v oblastiach cenovo neregulovaných služieb, odvádzala sociálne príspevky, ktoré boli o 11 až 14 percentuálnych bodov nižšie ako sadzby príspevkov jej konkurentov.
Comparative advantage in social contribution rate with non-price regulated services (contribution rates in percentage of civil servants' gross wage)
Komparatívna výhoda vzhľadom na sadzbu príspevku na sociálne zabezpečenie v porovnaní s cenovo neregulovanými službami (sadzby poistného ako percentuálny podiel hrubých miezd štátnych zamestnancov)
That lower level of contributions is neither necessary nor proportionate to attain the objective of a gradual market opening in postal services.
Nízke sociálne príspevky nie sú nevyhnutné ani primerané na dosiahnutie cieľa postupného otvorenia trhu s poštovými službami.
On the markets concerned, Deutsche Post is in fierce competition with other undertakings.
Na uvedených trhoch je Deutsche Post vystavená tvrdej konkurencii ostatných poskytovateľov.
The Commission therefore considers that the lower level of contributions affects trade to an extent contrary to the common interest and cannot be declared compatible with the internal market.
Komisia preto zastáva názor, že menšie objemy sociálnych príspevkov ovplyvnili obchod v takej miere, že sú v rozpore so spoločným záujmom, a preto ich nemožno vyhlásiť za zlučiteľné s vnútorným trhom.
The incompatible share of the pension subsidy for the period since 1 January 2003 is calculated as the difference between the benchmark rate and regulatory contribution rate based on the civil servants' gross wage sum in the non-price regulated services according to the formula below:
Časť dotácie dôchodkov v období od 1. januára 2003, ktorá nie je zlučiteľná s vnútorným trhom, sa vypočíta podľa tohto vzorca: rozdiel medzi referenčnou sadzbou a sadzbou príspevku REK vynásobený súčtom hrubých miezd štátnych zamestnancov pracujúcich v cenovo neregulovaných službách.
Calculation formula for incompatible aid for period since 1 January 2003
Vzorec na výpočet pomoci nezlučiteľnej s vnútorným trhom v období od 1. januára 2003
Incompatible aid =
Pomoc nezlučiteľná s vnútorným trhom =
(Benchmark rate — regulatory contribution rate)
(referenčná sadzba – regulačná sadzba príspevku)
Civil servants' gross wage sum in non-price regulated services
Súčet hrubých miezd štátnych zamestnancov v cenovo neregulovaných službách
Based on the available data, the calculations estimate a cumulated comparative advantage of EUR [500 to 1000] million for the period 2003-2010 (see annex).
Na základe dostupných údajov vychádza za obdobie 2003 – 2010 celková komparatívna výhoda vo výške [500 až 1000] mil. EUR (pozri prílohu).
The annual amount of the incompatible aid has decreased over time from EUR […] million in 2003 to EUR […] million in 2010 due to the shrinking workforce of civil servants.
Ročný príspevok pomoci nezlučiteľnej s vnútorným trhom klesol počas tohto obdobia z dôvodu klesajúceho počtu štátnych zamestnancov z […] mil. EUR (2003) na […] mil. EUR (2010).