natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In total, the incurred social contributions amount to [40 to 45 %] of the incurred civil servants' wages in 2001.
V roku 2001 predstavovali príspevky vynaložené na sociálne zabezpečenie celkovo [40 % až 45 %] splatných miezd štátnych zamestnancov.
Although the social contribution rate is defined in percentage of the private employee's gross wage (net wage + employee's share of social contribution), Deutsche Post multiplies the regulatory contribution rate of [20 to 25 %] by the incurred civil servant wage to calculate the regulatory benchmark.
Aj keď je sadzba príspevku na sociálne zabezpečenie definovaná ako percentuálny podiel hrubej mzdy súkromných zamestnancov (čistá mzda + podiel zamestnanca na príspevku na sociálne zabezpečenie), Deutsche Post počíta referenčnú hodnotu REK tak, že sadzbu príspevku REK vo výške [20 % až 25 %] vynásobí splatnými mzdami štátnych zamestnancov.
Supplementary pension insurance for private employees (burden #4)
Doplnkové dôchodkové poistenie súkromných zamestnancov (finančné bremeno 4)
Burden #4 is to compensate for the build-up of the provision for the pre-1997 liabilities from the supplementary pension insurance scheme VAP for Deutsche Post's private employee.
Finančné bremeno 4 má vytvoriť kompenzáciu za tvorbu rezerv na záväzky vzniknuté pred rokom 1997 z doplnkového dôchodkového poistenia VAP súkromných zamestnancov Deutsche Post.
As explained in Section II.1.4, Deutsche Post's private employees — who had been hired before 1997 — were offered supplementary pension insurance to guarantee them a pension similar to civil servants.
Ako je vysvetlené v oddiele II.1.4, súkromným zamestnancom Deutsche Post prijatým do zamestnania pred rokom 1997 sa ponúklo doplnkové dôchodkové poistenie s cieľom zaručiť im dôchodok porovnateľný s dôchodkom štátnych zamestnancov.
However, POSTDIENST did not build up a corresponding provision for the future pension payments.
POSTDIENST však nevytvorila zodpovedajúce rezervy pre budúce výplaty dôchodkov.
It was only after the incorporation of DPAG that provisions of EUR 8153 million were made in the balance sheet.
Bilančné rezervy vo výške 8,153 mld. EUR boli vytvorené až po založení DPAG.
Miscellaneous excess social costs (burdens #6, 7, 8)
Ostatné nekonkurenčné sociálne náklady (finančné bremená 6, 7 a 8)
Burden #6 contains the contribution of Deutsche Post to the Bundesanstalt für Post und Telekommunikation (BAnstPT) that provides certain social benefits (e.g. social housing) to civil servants and private employees who were taken over from POSTDIENST.
Finančné bremeno 6 zahŕňa príspevok spoločnosti Deutsche Post Spolkovému úradu pre pošty a telekomunikácie (BanstPT), ktorý poskytuje určité sociálne služby (napríklad sociálne byty) štátnym zamestnancom a súkromným zamestnancom prevedeným zo spoločnosti POSTDIENST.
Burden #7 includes the contributions by Deutsche Post to the deficit of the civil servant's health insurance.
Finančné bremeno 7 sa vzťahuje na príspevky Deutsche Post na pokrytie deficitu zdravotného poistenia štátnych zamestnancov.
Burden #8 on personnel restructuring concerns both civil servants and private employees.
Finančné bremeno 8 (personálna reštrukturalizácia) sa týka štátnych aj súkromných zamestnancov.
Universal service burdens (#3 and 5)
Finančné bremená súvisiace s univerzálnou službou (3 a 5)
Those burdens shall show the cost savings that Deutsche Post could have achieved if it had been able to design its shop and parcel network only based on commercial considerations.
Tieto finančné bremená odzrkadľujú úspory nákladov, ktoré Deutsche Post mohla dosiahnuť, keby činnosť svojej siete pobočiek a siete doručovania balíkov usmernila na základe komerčných úvah.
The cost savings are calculated based on e.g. the counterfactual number of post shops that Deutsche Post would run without the universal service obligation.
Úspory nákladov sa napr. vypočítajú na základe počtu pobočiek, ktoré by Deutsche Post prevádzkovala, keby nemusela poskytovať univerzálne služby.
2007 and 2011 Price cap decisions
Rozhodnutia o cenových stropoch z rokov 2007a 2011
On 7 November 2007, the Postal regulator approved the price cap for the period from 1 January 2008 until 31 December 2011 (hereinafter referred to as 2007 Price cap decision).
Poštový regulačný úrad schválil 7. novembra 2007 cenový strop na obdobie od 1. januára 2008 do 31. decembra 2011 (ďalej len „rozhodnutie o cenových stropoch z roku 2007“).
On 14 November 2011, the Postal regulator approved the price cap for the period from 1 January 2012 until 31 December 2013 (hereinafter referred to as 2011 Price cap decision).
Dňa 14. novembra 2011 schválil poštový regulačný úrad cenový strop platný na obdobie od 1. januára 2012 do 31. decembra 2013 (ďalej len „rozhodnutie o cenových stropoch z roku 2011“).
Since the 2007 Price cap decision, the prices for the posting of more than 50 letters are no longer controlled ex ante but are subject to an ex post price control pursuant to Article 25 PostG 1997 [37].
Od rozhodnutia o cenových stropoch z roku 2007 sa už ceny za zaslanie viac ako 50 listov nekontrolujú ex ante, ale sú predmetom cenovej kontroly ex post podľa § 25 PostG 1997 [37].
The prices for all other postal services for which Deutsche Post holds a dominant position continue to be approved ex ante in line with Article 19 PostG 1997.
Ceny všetkých ostatných poštových služieb, v prípade ktorých zaujíma Deutsche Post dominantné postavenie na trhu, sa naďalej schvaľujú ex ante podľa § 19 PostG 1997.
Deutsche Post continued to claim the burdens for excess wages and social costs from the takeover of personnel from POSTDIENST (e.g. average burden #2 on excess social costs of EUR […] million from 2008 onwards) as well burdens from the universal service obligation.
Deutsche Post okrem toho uviedla finančné bremená, ktoré jej vznikli na základe nekonkurenčných mzdových a sociálnych nákladov v dôsledku prevzatia zamestnancov POSTDIENST (napríklad v prípade finančného bremena 2 – nekonkurenčné sociálne náklady – v priemernej výške […] miliónov EUR od roku 2008), ako aj finančné bremená vyplývajúce z povinnosti poskytovať univerzálne služby.
As with the 2002 Price cap decision, the Postal regulator approved the financing of those burdens out of the price-regulated revenues and set the price cap at an accordingly higher level.
Poštový regulačný úrad, rovnako ako predtým v prípade rozhodnutia o cenových stropoch z roku 2002, opäť schválil, aby sa tieto finančné bremená hradili z regulovaných výnosov, a preto stanovil zodpovedajúci vyšší cenový strop.
The Postal regulator's recognition of those burdens in the 2002, 2007, and 2009 Price cap decisions has therefore remained unchanged with regard to the non-price regulated services.
Uznanie týchto finančných bremien poštovým regulačným úradom v rozhodnutiach o cenových stropoch z rokov 2002, 2007 a 2009 zostáva preto v súvislosti s cenovo neregulovanými službami nezmenené.
Financial results of DPAG
Výsledky finančného hospodárenia DPAG
For the years 2007 until 2010, DPAG has realised the following net profits: EUR 1,8 billion (2007); – EUR 2,0 billion (2008); EUR 0,7 billion (2009); EUR 2,6 billion (2010).
V rokoch 2007 – 2010 dosiahla DPAG tieto čisté zisky: 1,8 mld. EUR (2007), 2,0 mld. EUR (2008), 0,7 mld. EUR (2009) a 2,6 mld. EUR (2010).
The published accounts of DPAG do not allow for an allocation of the profits to the different services.
Zverejnené súvahy DPAG neumožňujú priradiť zisky rôznym službám.
Therefore, it is not possible on the basis of the published accounts to see whether the price-regulated universal services were loss- or profit-making overall.
Na základe zverejnených súvah sa preto nedá zistiť, či cenovo regulované univerzálne služby boli celkovo v strate alebo dosiahli zisky.
GROUNDS FOR INITIATION OF PROCEDURE
DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA
As the General Court confirmed in its ruling in Case T-421/07 [38], all measures under investigation have been part of the proceedings since the 1999 Opening decision, which has been continued by the 2007 Extension decision.
Ako potvrdil súd vo svojom rozsudku vo veci T-421/07 [38], všetky prešetrované opatrenia od rozhodnutia o začatí konania z roku 1999 sú predmetom konania, ktoré pokračovalo rozhodnutím o rozšírení z roku 2007.
Pension subsidy
Dotácie dôchodkov
The 2011 Extension decision considered that the pension subsidy constituted a new aid measure because Deutsche Post had, before the 1995 pension reform, been fully liable to finance the pensions costs out of own resources.
V rozhodnutí o rozšírení z roku 2011 sa konštatovalo, že dotácie dôchodkov predstavujú novú štátnu pomoc, pretože Deutsche Post pred dôchodkovou reformou v roku 1995 musela dôchodkové náklady v plnom rozsahu financovať z vlastných prostriedkov.
Furthermore, the 2011 Extension decision rejected Germany's claim based on the Combus judgment [39] that the pension subsidy did not constitute aid.
Okrem toho sa v rozhodnutí o rozšírení z roku 2011 zamietlo tvrdenie Nemecka, ktoré sa zakladalo na rozsudku vo veci Combus [39], že dotácie dôchodkov nepredstavujú štátnu pomoc.
For the compatibility assessment of the pension subsidy as compensation for ‘legacy’ pension costs (e.g. following the Commission decision on French La Poste (hereafter La Poste decision) [40], the 2011 Extension decision took into account that the claimed excess social costs have not only been compensated by the pension subsidy but also from the price-regulated revenues (e.g. burden #2 on excess social contributions).
Pri zisťovaní, či sú dotácie dôchodkov ako kompenzácia za dôchodkové náklady zlučiteľné s vnútorným trhom (napríklad v súlade s rozhodnutím Komisie o francúzskej La Poste [40] (ďalej len „rozhodnutie La Poste“), sa v rozhodnutí o rozšírení z roku 2011 zohľadnilo, že uvedené nekonkurenčné sociálne náklady boli kompenzované nielen dotáciou dôchodkov, ale aj z regulovaných výnosov (napríklad finančné bremeno 2 – nekonkurenčné príspevky na sociálne poistenie).
When taking into account both sources of compensation, the 2011 Extension decision's calculations showed that Deutsche Post has effectively benefited from social contribution rates that have been 10 to 14 percentage points below the total compulsory social contribution rates (including employer's and employee's share) that private competitors have had to carry.
Z výpočtov vykonaných v rozhodnutí o rozšírení z roku 2011, v ktorých sa zohľadnili obidva kompenzačné prvky, vyplýva, že Deutsche Post skutočne mohla použiť sadzby príspevkov na sociálne zabezpečenie, ktoré sú o 10 až 14 percentuálnych bodov nižšie ako celkové sadzby príspevkov na povinné sociálne zabezpečenie (podiel zamestnávateľa + podiel zamestnanca), ktoré platia súkromní konkurenti.
The 2011 Extension decision therefore expressed doubts about the compatibility of the pension subsidy as compensation for ‘legacy’ pension costs pursuant to Article 107(3)(c) TFEU.
V rozhodnutí o rozšírení z roku 2011 sa teda vyjadrili pochybnosti o tom, že dotácie dôchodkov ako kompenzácia za dôchodkové náklady sú v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ zlučiteľné s vnútorným trhom.
Universal service compensation
Kompenzácia za poskytovanie univerzálnych služieb
Germany has evoked Article 106(2) TFEU as a justification for the compatibility of the public transfers and the public guarantee as compensation for the universal service obligation.
Nemecko sa pri zdôvodňovaní zlučiteľnosti štátnych kompenzácií a štátnej záruky ako kompenzácie za povinnosť poskytovať univerzálne služby odvoláva na článok 106 ods. 2 ZFEÚ.
Based on the Altmark judgment [41], the Commission considered in the 2007 Extension decision that the public transfers and guarantee constitute aid within the meaning of Article 107(1) TFEU.
Komisia na základe rozsudku vo veci Altmark [41] zastávala v rozhodnutí o začatí konania z roku 2007 názor, že štátne kompenzácie a štátna záruka predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
The Commission expressed doubts in the 2007 Extension decision whether the public transfers and guarantee were necessary for the fulfilment of the universal service obligations, and proportional to that end.
V rozhodnutí o rozšírení z roku 2007 Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či štátne kompenzácie a záruky boli potrebné a primerané na plnenie povinností poskytovať univerzálne služby.
WIK STUDY
ZNALECKÝ POSUDOK WIK
The WIK study was commissioned to assist the Commission in the review of Deutsche Post's accounts for the period 1990-2007 with a view to establish whether Deutsche Post had been overcompensated for its universal service obligations.
Vypracovanie znaleckého posudku WIK bolo zadané so zámerom podporiť Komisiu pri preskúmaní účtovníctva Deutsche Post za obdobie 1990 – 2007 s cieľom zistiť, či Deutsche Post bola nadmerne kompenzovaná za plnenie povinnosti poskytovania univerzálnych služieb.
More specifically, WIK was assigned the following tasks:
Spoločnosti WIK Consult GmbH sa pridelili najmä tieto úlohy:
Benchmarking of reasonable profit;
stanovenie referenčnej hodnoty pre primeraný zisk,
Review of internal cost allocation and transfer pricing arrangements; and
preskúmanie rozdelenia interných nákladov a dohôd o transferových cenách a
Calculation of overcompensation for the net costs of the universal service obligation.
výpočet nadmernej kompenzácie za čisté náklady na plnenie povinnosti poskytovať univerzálne služby.
Description of the 2009 regulatory accounts
Opis regulačnej kalkulácie výnosov a nákladov z roku 2009
As sought by the Commission in the information injunction of 30 October 2008, Germany eventually submitted in 2009 a complete set of regulatory accounts for the period 1990-2007 (hereafter 2009 regulatory accounts).
V nadväznosti na príkaz na poskytnutie informácií, ktorý Komisia vydala 30. októbra 2008, Nemecko napokon v roku 2009 predložilo kompletný súbor REK na obdobie 1990 – 2007 (ďalej len „REK 2009“).
The revenues
Výnosy
Deutsche Post's revenues can be classified in three broad categories:
Výnosy Deutsche Post možno rozčleniť podľa týchto troch širokých kategórií:
Price-regulated universal letter services (62 % of total revenue in the period 1990-2007)
Regulované univerzálne listové služby (62 % celkových výnosov v období 1990 – 2007)
The price-regulated letter services include all universal services that are provided on markets on which Deutsche Post has enjoyed a dominant market position, including those services that benefited from the grant of the exclusive right.
Cenovo regulované listové služby zahŕňajú všetky univerzálne služby poskytované na trhoch, na ktorých mala Deutsche Post dominantné postavenie, vrátane služieb, pri ktorých profitovala z poskytnutia výlučného práva.
Those services earned 62 % of Deutsche Post's total revenues in the period 1990-2007 [42].
V období 1990 – 2007 dosiahla Deutsche Post na základe týchto služieb 62 % celkových výnosov [42].
Non-price regulated universal services (26 % of total revenue in the period 1990-2007)
Neregulované univerzálne služby (26 % celkových výnosov v období 1990 – 2007)
The universal parcel services have always been provided on markets open to competition, in which Deutsche Post has only held an average market share of 30 %.
Univerzálne balíkové služby sa vždy poskytovali na trhoch otvorených hospodárskej súťaži, na ktorých mala Deutsche Post len priemerný podiel na trhu predstavujúci 30 %.
In the period 1990-2007, the universal parcel services raised 15 % of Deutsche Post's total revenue.
V období 1990 – 2007 sa univerzálne balíkové služby podieľali na 15 % celkových výnosov Deutsche Post.
The non-price regulated universal letter services (e.g. catalogues, cross-border mail) achieved about 11 % of Deutsche Post's total revenue.
Cenovo neregulovanými službami (napríklad katalógy, cezhraničná pošta) dosiahla Deutsche Post približne 11 % celkových výnosov.
Non-price regulated commercial services (12 % of total revenue in the period 1990-2007)
Neregulované komerčné služby (12 % celkových výnosov v období 1990 – 2007)
Deutsche Post has used its post shop network not only for the distribution of postal services but also to sell products and services for Postbank AG and — to a lesser degree — for Deutsche Telekom.
Deutsche Post využívala svoju sieť pobočiek nielen na poskytovanie poštových služieb, ale aj na predaj produktov a služieb Postbank AG a – v menšom meradle – Deutsche Telekom.
Those commercial sales services achieved about 6 % of Deutsche Post's total revenues.
Týmito komerčnými distribučnými službami dosiahla Deutsche Post približne 6 % celkových výnosov.
The commercial parcel and letter services (e.g. addressed publications) account for about 4 % of Deutsche Post's total revenues.
Komerčné balíkové a listové služby (napríklad reklamné adresované zásielky) predstavovali približne 4 % celkových výnosov Deutsche Post.
Finally, Deutsche Post provided a number of miscellaneous services, e.g. in its function as holding for international subsidiaries active in other businesses (e.g. DANZAS, DHL).
Deutsche Post poskytovala okrem toho celý rad rôznych služieb, napríklad vo funkcii holdingovej spoločnosti pre medzinárodné dcérske spoločnosti pôsobiace v iných oblastiach obchodnej činnosti (napríklad DANZAS, DHL).
Those other commercial services achieved about 2 % of Deutsche Post's total revenues.
Týmito ostatnými komerčnými distribučnými službami Deutsche Post dosiahla približne 2 % celkových výnosov.
Average revenue shares in the period 1990-2007 (based on nominal values)
Priemerný podiel na výnosoch v období 1990 – 2007 (na základe nominálnych hodnôt)
Deutsche Post Revenues 1990 - 2007(total 256 billion)
Výnosy Deutsche Post v období 1990 - 2007 (spolu 256 mld. EUR)
Commercial sales services 6 %
komerčné distribučné služby 6 %
Other commercial services 2 %
ostatné komerčné služby 2 %
Universal regulated letter services 62 %
regulované univerzálne listové služby 62 %
Commercial parcel services 1 %
komerčné balíkové služby 1 %
Commercial letter services 3 %
komerčné listové služby 3 %
Universal parcel services 15 %
univerzálne balíkové služby 15 %
Universal non-regulated letter services 11 %
neregulované univerzálne listové služby 11 %
The WIK study only covers commercial services that were provided together with universal services by the legal entity DPAG and its predecessor POSTDIENST.
Predmetom posudku WIK sú len komerčné služby, ktoré právnická osoba DPAG a predchodca POSTDIENST poskytovali spolu s univerzálnou službou.
Commercial services (e.g. the worldwide express operations of DHL) — which were provided by different legal entities within Deutsche Post World Net (hereafter referred to as DPWN) — were not investigated.
Komerčné služby (napríklad celosvetové expresné služby DHL), ktoré poskytovali iné právnické osoby v rámci Deutsche Post World Net (ďalej len „DPWN“), neboli predmetom znaleckého posudku.
The calculation of burdens in the 2009 regulatory accounts
Výpočet finančných bremien v REK 2009
Unlike the regulatory accounts that Deutsche Post submitted to the regulator for the 2002, 2007 and 2011 Price cap decisions, the 2009 regulatory accounts — which have never been submitted to the Postal regulator — contain a significantly higher amount of burdens that Deutsche Post allocates to the price-regulated services.
Na rozdiel od REK, ktoré Deutsche Post predložila regulačnému úradu ako podklady pre rozhodnutia o cenových stropoch v rokoch 2002, 2007 a 2011, obsahujú REK 2009, ktoré neboli nikdy odovzdané poštovému regulačnému úradu, podstatne vyššiu sumu finančných bremien, ktoré Deutsche Post pripisuje regulovaným službám.
Deutsche Post claims, based on the 2009 regulatory accounts, an average burden of EUR […] million for the period 1990-2006 compared to EUR […] million based on the 2002 regulatory accounts.
Na základe REK 2009 uvádza Deutsche Post priemerné finančné bremeno na obdobie 1990 – 2006 vo výške […] mld. EUR; v REK 2002 bolo uvedené finančné bremeno […] mld. EUR.
Claimed universal service burdens with 2009 regulatory accounts compared to approved burdens with 2002 Price cap decision (annual average, million EUR nominal value)
Porovnanie finančných bremien podľa REK 2009 súvisiacich s povinnosťou poskytovať univerzálnu službu s finančnými bremenami schválenými v rámci rozhodnutia o cenových stropoch z roku 2002 (ročný priemer, nominálna hodnota v miliónoch EUR)
While burden #2 on excess social costs and burden #4 on supplementary pension insurance do not differ significantly between the 2002 and 2009 regulatory accounts, burden #1 on excess wages has almost […].
Kým v prípade finančného bremena 2 (nekonkurenčné sociálne náklady) a finančného bremena 4 (doplnkové dôchodkové poistenie) medzi REK 2002 a REK 2009 neexistujú podstatné rozdiely, pri finančnom bremene 1 (nekonkurenčné základné mzdy) je to takmer […].
However, it has to be noted that that regulation was finally declared illegal by the Federal Administrative Court and never became legally effective.
Spolkový správny súd však toto nariadenie vyhlásil za protiprávne, a preto nikdy nenadobudlo právnu účinnosť.
Furthermore, Deutsche Post claims with the 2009 regulatory accounts a new ‘infrastructure mail’ burden that shows the incremental costs of the sixth delivery day (e.g. on average EUR […] million per year).
Deutsche Post okrem toho v REK 2009 uvádza „Infrastruktur Brief“ ako nové finančné bremeno, ktoré zahŕňa diferenčné náklady spojené so 6. doručovacím dňom (v priemere […] mil. EUR ročne).
The calculation is based on the counterfactual scenario that, without the universal service obligation, Deutsche Post would since 1990 have delivered mail on only five instead of six days.
Výpočet vychádza z hypotetického predpokladu, že keby Deutsche Post nemala povinnosť poskytovať univerzálnu službu, nedoručovala by poštu šesť dní, ale len päť.
It is calculated based on the remuneration that Deutsche Post paid to third-party agents for sales services in 2007.
Finančné bremeno 3 sa vypočíta na základe finančnej úhrady, ktorú Deutsche Post v roku 2007 zaplatila tretím subjektom za distribučné služby.
The profit margins in the 2009 regulatory accounts
Ziskové rozpätia v REK 2009
The allocation of the burdens to the price-regulated universal letter services provides a significant relief for the non-price regulated services from costs that were incurred for them (e.g. wage and social costs).
Rozdelenie finančných bremien medzi cenovo regulované univerzálne listové služby značne odbremeňuje neregulované služby od nákladov, ako sú napríklad mzdové a sociálne náklady.
That reallocation leads to significantly positive profit margins of [15 to 25 %] on sales for the commercial services and losses of almost [0 to 10 %] on sales for the price-regulated letter services.
Toto prerozdelenie vedie v prípade komerčných služieb k jednoznačne pozitívnym ziskovým rozpätiam v rozsahu približne [15 % až 25 %] a v prípade cenovo regulovaných poštových služieb k stratám vo výške takmer [0 % až 10 %].
While Deutsche Post shows in its annual accounts very high profits for its letter division (see also Section V.3), those profits are more than eaten up by the burdens that have been shifted from the non-price regulated to the price regulated services.
Deutsche Post vykazuje vo svojich ročných účtovných závierkach veľmi vysoké zisky v odvetví listových zásielok (pozri aj oddiel V.3), ktoré však významne pohltia finančné bremená prenesené z cenovo neregulovaných služieb na cenovo regulované služby.
Figure 5
Obrázok č. 5
Average returns on sales based on 2009 regulatory accounts
Priemerné rentability tržieb na základe REK 2009
Profit benchmarking
Referenčné porovnanie (benchmarking) na stanovenie primeraného zisku
Deutsche Post's value chain: low-tech operations and low level of business risk
Hodnotový reťazec Deutsche Post: obchodné činnosti s nízkou technickou náročnosťou a malé obchodné riziko
An analysis of the value chain and the assumed business risks is indispensable to prepare the profit benchmarking and the evaluation of the cost allocation.
Pri príprave referenčného porovnania na stanovenie „primeraného“ zisku a na posúdenie rozdelenia nákladov je potrebná analýza hodnotového reťazca a príslušných obchodných rizík.