natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The undertakings listed in Annex II to this Regulation may, however, continue to use that name for a period of five years from the date of entry into force of this Regulation.
Podniky uvedené v zozname v prílohe II k tomuto nariadeniu však môžu počas obdobia piatich rokov, ktoré sa začína dátumom nadobudnutia tohto nariadenia, tento názov aj naďalej používať.
OJ C 189, 29.6.2011, p. 42.
Ú. v. EÚ C 189, 29.6.2011, s. 42.
Sel de Guérande / Fleur de sel de Guérande (PGI)
Sel de Guérande / Fleur de sel de Guérande (CHZO)
Undertakings allowed to continue to use the registered name ‘Sel de Guérande/Fleur de sel de Guérande’ (PGI) during a transitional period of five years from the entry into force of this Regulation
Podniky, ktoré môžu počas prechodného obdobia piatich rokov, ktoré sa začína nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia, naďalej používať zapísaný názov „Sel de Guérande/Fleur de sel de Guérande“ (CHZO)
GRIVAUD Franck & Emmanuelle
GRIVAUD Franck a Emmanuelle
RIVRON J. & E.
RIVRON J. a E.
Commission Implementing Regulation (EU) No 239/2012
Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 239/2012
Commission Implementing Regulation (EU) No 240/2012
Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 240/2012
of 19 March 2012
z 19. marca 2012
on the issue of import licences for applications lodged during the first seven days of March 2012 under the tariff quotas opened by Regulation (EC) No 533/2007 for poultrymeat
o vydávaní dovozných povolení pre žiadosti podané v priebehu prvých siedmich dní mesiaca marca 2012 v rámci colných kvót otvorených nariadením (ES) č. 533/2007 pre hydinové mäso
The applications for import licences lodged during the first seven days of March 2012 for the subperiod from 1 April to 30 June 2012 relate, for some quotas, to quantities exceeding those available.
Žiadosti o dovozné povolenia podané v priebehu prvých siedmich dní mesiaca marca 2012 na čiastkové obdobie od 1. apríla do 30. júna 2012 pri niektorých kvótach prevyšujú množstvá, ktoré sú k dispozícii.
The quantities for which import licence applications have been lodged under Regulation (EC) No 533/2007 for the subperiod from 1 April to 30 June 2012 shall be multiplied by the allocation coefficients set out in the Annex to this Regulation.
Na žiadosti o dovozné povolenia podané podľa nariadenia (ES) č. 533/2007 na čiastkové obdobie od 1. apríla do 30. júna 2012 sa uplatňujú koeficienty pridelenia uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu.
This Regulation shall enter into force on 20 March 2012.
Toto nariadenie nadobúda účinnosť 20. marca 2012.
Allocation coefficient for import licence applications lodged for the subperiod from 1.4.2012-30.6.2012
Koeficient pridelenia pre žiadosti o dovozné povolenia podané na čiastkové obdobie 1.4.2012-30.6.2012
Commission Implementing Regulation (EU) No 241/2012
Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 241/2012
on the issue of import licences for applications lodged during the first seven days of March 2012 under the tariff quotas opened by Regulation (EC) No 539/2007 for certain products in the egg sector and for egg albumin
o vydávaní dovozných povolení pre žiadosti podané v priebehu prvých siedmich dní mesiaca marca 2012 v rámci colných kvót otvorených nariadením (ES) č. 539/2007 pre niektoré výrobky v odvetví vajec a vaječného albumínu
The quantities for which import licence applications have been lodged under Regulation (EC) No 539/2007 for the subperiod from 1 April to 30 June 2012 shall be multiplied by the allocation coefficients set out in the Annex hereto.
Na žiadosti o dovozné povolenia podané podľa nariadenia (ES) č. 539/2007 na čiastkové obdobie od 1. apríla do 30. júna 2012 sa uplatňujú koeficienty pridelenia uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu.
Allocation coefficient for import licence applications lodged for the subperiod from 1.4.2012-30.6.2012
Koeficient pridelenia pre žiadosti o dovozné povolenia podané na čiastkové obdobie od 1.4.2012-30.6.2012
Commission Implementing Regulation (EU) No 242/2012
Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 242/2012
on the issue of import licences for applications lodged during the first seven days of March 2012 under the tariff quota opened by Regulation (EC) No 1385/2007 for poultrymeat
o vydávaní dovozných povolení pre žiadosti podané v priebehu prvých siedmich dní mesiaca marca 2012 v rámci colných kvót otvorených nariadením (ES) č. 1385/2007 pre hydinové mäso
The applications for import licences lodged during the first seven days of March 2012 for the subperiod from 1 April to 30 June 2012 relate, for some quotas, to quantities exceeding those available.
Žiadosti o dovozné povolenia podané počas prvých siedmich dní mesiaca marca 2012 na čiastkové obdobie od 1. apríla do 30. júna 2012 pri niektorých kvótach prevyšujú množstvá, ktoré sú k dispozícii.
The quantities for which import licence applications have been lodged for the subperiod from 1 April to 30 June 2012 under Regulation (EC) No 1385/2007 shall be multiplied by the allocation coefficients set out in the Annex hereto.
Na žiadosti o dovozné povolenia podané na čiastkové obdobie od 1. apríla do 30. júna 2012 podľa nariadenia (ES) č. 1385/2007 sa uplatnia koeficienty pridelenia uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu.
Commission Delegated Regulation (EU) No 244/2012
Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 244/2012
supplementing Directive 2010/31/EU of the European Parliament and of the Council on the energy performance of buildings by establishing a comparative methodology framework for calculating cost-optimal levels of minimum energy performance requirements for buildings and building elements
ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov vytvorením rámca porovnávacej metodiky na výpočet nákladovo optimálnych úrovní minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť budov a prvkov budov
Having regard to Directive 2010/31/EU of the European Parliament and of the Council of 19 May 2010 on the energy performance of buildings [1], and in particular Article 5(1) thereof,
so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov [1], a najmä na jej článok 5 ods. 1,
Directive 2010/31/EU requires the Commission to establish by means of a delegated act a comparative methodology framework for calculating cost-optimal levels of minimum energy performance requirements for buildings and building elements.
V smernici 2010/31/EÚ sa od Komisie požaduje, aby zriadila prostredníctvom delegovaného aktu rámec porovnávacej metodiky na výpočet nákladovo optimálnych úrovní minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť budov a prvkov budov.
It is the responsibility of Member States to set minimum energy performance requirements for buildings and building elements.
Za stanovenie minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť budov a prvkov budov sú zodpovedné členské štáty.
The requirements must be set with a view to achieving cost-optimal levels.
Požiadavky sa musia stanoviť s cieľom dosiahnuť nákladovo optimálne úrovne.
It is up to the Member States to decide whether the national benchmark used as the final outcome of the cost-optimal calculations is the one calculated for a macroeconomic perspective (looking at the costs and benefits of energy efficiency investments for the society as a whole) or a strictly financial viewpoint (looking only at the investment itself).
Je na členských štátoch, aby rozhodli, či vnútroštátnou referenčnou hodnotou, na určenie ktorej sa použije konečný výsledok výpočtov optimálnych nákladov, bude výsledok vypočítaný v súvislosti s makroekonomickým výhľadom (v rámci ktorého sa vnímajú náklady na investície do energetickej efektívnosti a ich prínosy pre spoločnosť ako celok), alebo v súvislosti s prísne finančným hľadiskom (zohľadňujúcim len samotné investície).
National minimum energy performance requirements should not be more than 15 % lower than the outcome of the cost-optimal results of the calculation taken as the national benchmark.
Vnútroštátne minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť by mali byť najviac o 15 % nižšie než výsledky výpočtov nákladovej optimálnosti, ktoré sa prijmú ako vnútroštátna referenčná hodnota.
The cost-optimal level shall lie within the range of performance levels where the cost-benefit analysis over the lifecycle is positive.
Nákladovo optimálna úroveň sa nachádza v rozsahu úrovní hospodárnosti, pre ktoré je analýza nákladov a výnosov pre životný cyklus pozitívna.
Directive 2010/31/EU promotes the reduction of energy use in the built environment, but also emphasises that the building sector is a leading source of carbon dioxide emissions.
Smernica 2010/31/EÚ podporuje zníženie spotreby energie v zastavanom prostredí, ale tiež zdôrazňuje, že sektor stavebníctva predstavuje hlavný zdroj emisií oxidu uhličitého.
Directive 2009/125/EC of the European Parliament and of the Council of 21 October 2009 establishing a framework for the setting of ecodesign requirements for energy-related products [2] provides for the establishment of minimum energy performance requirements for such products.
V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES z 21. októbra 2009 o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na ekodizajn energeticky významných výrobkov [2] sa upravuje ustanovenie minimálnych požiadaviek na energetickú účinnosť takýchto výrobkov.
When setting national requirements for technical building systems, Member States must take into account the implementing measures established under this Directive.
Pri určovaní vnútroštátnych požiadaviek na technické systémy budov musia členské štáty brať do úvahy vykonávacie opatrenia stanovené podľa tejto smernice.
The performances of construction products to be used for the calculations under this Regulation should be determined in accordance with the provisions of Regulation (EU) No 305/2011 of the European Parliament and of the Council of 9 March 2011 laying down harmonised conditions for the marketing of construction products and repealing Council Directive 89/106/EEC [3].
Hospodárnosť stavebných výrobkov, ktoré sa majú použiť na výpočty podľa tohto nariadenia, by sa mala zisťovať v súlade s ustanoveniami nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 305/2011 z 9. marca 2011, ktorým sa ustanovujú harmonizované podmienky uvádzania stavebných výrobkov na trh a ktorým sa zrušuje smernica Rady 89/106/EHS [3].
The objective of cost-effective or cost-optimal energy efficiency levels may, in certain circumstances, justify the setting by Member States of cost-effective or cost-optimal requirements for building elements that would in practice raise obstacles for some building design or technical options as well as stimulate the use of energy-related products with better energy performance.
Cieľ nákladovo efektívnych alebo nákladovo optimálnych úrovní energetickej efektívnosti môže za určitých okolností oprávňovať členské štáty na stanovenie nákladovo efektívnych alebo nákladovo optimálnych požiadaviek na prvky budov, ktoré by v praxi vytvorili prekážky pre niektoré návrhy budov alebo technické možnosti a zároveň podporili využívanie energeticky významných výrobkov s lepšou energetickou účinnosťou.
The steps that comprise the comparative methodology framework have been set out in Annex III to Directive 2010/31/EU and include the establishment of reference buildings, the definition of energy efficiency measures to be applied to these reference buildings, the assessment of the primary energy demand of these measures and the calculation of the costs (i.e. net present value) of these measures.
Kroky, ktoré tvoria rámec porovnávacej metodiky, sa uvádzajú v prílohe III k smernici 2010/31/EÚ a patrí medzi ne stanovenie referenčných budov, definícia opatrení na zvyšovanie energetickej účinnosti, ktoré sa majú uplatniť na tieto referenčné budovy, posúdenie požiadaviek na primárnu energiu vyplývajúcich z týchto opatrení a výpočet nákladov na tieto opatrenia (t. j. ich čistej súčasnej hodnoty).
The common framework for the calculation of the energy performance as established in Annex I to Directive 2010/31/EU applies also to the cost-optimal framework methodology for all its steps, in particular the step of the calculation of the energy performance of buildings and building elements.
Spoločný rámec pre výpočet energetickej hospodárnosti, ako sa stanovuje v prílohe I k smernici 2010/31/EÚ, sa uplatňuje aj na rámcovú metodiku optimalizácie nákladov pri všetkých jej krokoch, najmä pri kroku výpočtu energetickej hospodárnosti budov a prvkov budov.
For the purpose of adapting the comparative methodology framework to national circumstances, Member States should determine the estimated economic lifecycle of a building and/or building element, the appropriate cost for energy carriers, products, systems, maintenance, operational and labour costs, primary energy conversion factors, and the energy price developments on this point to be assumed for fuels used in their national context for energy used in buildings, taking into account the information provided by the Commission.
Na účely prispôsobenia rámca porovnávacej metodiky vnútroštátnym okolnostiam by členské štáty mali určiť odhadovaný ekonomický životný cyklus budovy a/alebo prvku budovy, príslušné náklady na nosiče energie, výrobky, systémy, údržbu, prevádzkové a mzdové náklady, faktory týkajúce sa konverzie primárnej energie, ako aj vývoj cien energie, ktorý sa dá momentálne predpokladať v príslušnom vnútroštátnom kontexte v oblasti palív používaných na výrobu energie pre budovy, pričom by mali zohľadniť informácie poskytnuté Komisiou.
Member States should also establish the discount rate to be used in both macroeconomic and financial calculations after having undertaken a sensitivity analysis for at least two interest rates for each calculation.
Členské štáty by tiež mali určiť diskontnú sadzbu, ktorá sa použije tak na makroekonomické, ako aj na finančné výpočty, po vykonaní analýzy citlivosti týkajúcej sa aspoň dvoch úrokových mier pre každý výpočet.
To ensure a common approach to the application of the comparative methodology framework by the Member States, it is appropriate for the Commission to establish the key framework conditions needed for net present value calculations such as the starting year for calculations, the cost categories to be considered and the calculation period to be used.
Na zabezpečenie jednotného prístupu k uplatneniu rámca porovnávacej metodiky členskými štátmi je vhodné, aby Komisia stanovila kľúčové rámcové podmienky potrebné na výpočet čistej súčasnej hodnoty, ako je počiatočný rok pre výpočty, kategórie nákladov, ktoré sa majú vziať do úvahy, a výpočtové obdobie, ktoré sa má použiť.
Establishing a common calculation period does not conflict with Member States’ right to fix the estimated economic lifecycle of buildings and/or building elements since the latter could both be longer or shorter than the calculation period fixed.
Určenie spoločného výpočtového obdobia nie je v rozpore s právom členských štátov stanoviť odhadovaný ekonomický životný cyklus budov a/alebo prvkov budov, pretože ten by mohol byť aj dlhší alebo kratší než stanovené výpočtové obdobie.
The estimated economic lifecycle of a building or building element has only limited influence on the calculation period since the latter is determined rather by the refurbishment cycle of a building, which is the period of time after which a building undergoes a major refurbishment.
Odhadovaný ekonomický životný cyklus budovy alebo prvku budovy má len obmedzený účinok na výpočtové obdobie, pretože to je určené skôr renovačným cyklom budovy, ktorým je čas, po ktorom budova prechádza zásadnou rekonštrukciou.
Cost calculations and projections with many assumptions and uncertainties, including for example energy price developments over time, are generally accompanied by a sensitivity analysis to evaluate the robustness of the key input parameters.
Výpočty nákladov a výhľady s mnohými predpokladmi a neistotami, vrátane napríklad vývoja cien energie za istý čas, sa vo všeobecnosti dopĺňajú analýzou citlivosti s cieľom zhodnotiť spoľahlivosť kľúčových vstupných parametrov.
For the purpose of the cost-optimal calculations, the sensitivity analysis should at least address the energy price developments and the discount rate; ideally the sensitivity analysis should also comprise future technology price developments as input for the review of the calculations.
Na účely výpočtov nákladovej optimálnosti by sa analýza citlivosti mala zaoberať aspoň vývojom cien energie a diskontnou sadzbou a v ideálnom prípade by ako vstup pre preskúmanie výpočtov mala obsahovať aj budúci vývoj cien technológií.
The comparative methodology framework should enable Member States to compare the results of the cost-optimal calculations with the minimum energy performance requirements in force and to use the result of the comparison to ensure that minimum energy performance requirements are set with a view to achieving cost-optimal levels.
Rámec porovnávacej metodiky by mal členským štátom umožniť porovnanie výsledkov výpočtov nákladovej optimálnosti s platnými minimálnymi požiadavkami na energetickú hospodárnosť a použitie výsledku tohto porovnania na zabezpečenie toho, aby sa minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť stanovovali s cieľom dosiahnuť nákladovo optimálne úrovne.
Member States should also consider setting minimum energy performance requirements at cost-optimal level for those building categories where so far no minimum energy performance requirements exist.
Členské štáty by taktiež mali zvážiť stanovenie minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť na nákladovo optimálnej úrovni pre kategórie tých budov, pre ktoré zatiaľ nijaké minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť neexistujú.
The cost-optimal methodology is technologically neutral and does not favour one technological solution over another.
Metodika optimalizácie nákladov je technologicky neutrálna a nezvýhodňuje jedno technologické riešenie na úkor iného.
It ensures a competition of measures/packages/variants over the estimated lifetime of a building or building element.
Zabezpečuje konkurenciu v oblasti opatrení/balíkov/variantov počas odhadovanej životnosti budovy alebo prvku budovy.
The results of the calculations and the input data and assumptions used are to be reported to the Commission as stipulated in Article 5(2) of Directive 2010/31/EU.
Výsledky výpočtov a vstupné údaje a použité predpoklady sa musia oznamovať Komisii, ako sa stanovuje v článku 5 ods. 2 smernice 2010/31/EÚ.
These reports should enable the Commission to assess and report on the progress made by Member States towards reaching cost-optimal levels of minimum energy performance requirements.
Tieto správy by mali umožniť Komisii posúdiť pokrok dosiahnutý členskými štátmi na ceste k dosiahnutiu nákladovo optimálnych úrovní minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť a informovať o ňom.
To limit their administrative burden, it should be possible for Member States to reduce the number of calculations by establishing reference buildings that are representative of more than one building category, without affecting Member States’ duty under Directive 2010/31/EU to set minimum energy performance requirements for certain building categories,
Na zníženie svojej administratívnej záťaže by členské štáty mali mať možnosť znížiť počet výpočtov stanovením referenčných budov, ktoré reprezentujú viac ako jednu kategóriu budov, bez toho, aby boli dotknuté povinnosti členských štátov podľa smernice 2010/31/EÚ týkajúce sa stanovovania minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť určitých kategórií budov,
In accordance with Article 5 of, and Annexes I and III to, Directive 2010/31/EU, this Regulation establishes a comparative methodology framework to be used by Member States for calculating cost-optimal levels of minimum energy performance requirements for new and existing buildings and building elements.
V súlade s článkom 5, prílohou I a prílohou III k smernici 2010/31/EÚ sa v tomto nariadení stanovuje rámec porovnávacej metodiky na výpočet nákladovo optimálnych úrovní minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť nových a existujúcich budov a prvkov budov, ktorý majú používať členské štáty.
The methodology framework specifies rules for comparing energy efficiency measures, measures incorporating renewable energy sources and packages and variants of such measures, based on the primary energy performance and the cost attributed to their implementation.
V tomto rámci metodiky sú stanovené pravidlá na porovnávanie opatrení na zvýšenie energetickej efektívnosti, opatrení zahŕňajúcich obnoviteľné zdroje energie a balíkov a variantov takýchto opatrení, ktoré sú založené na primárnej energetickej hospodárnosti a nákladoch súvisiacich s ich vykonávaním.
It also lays down how to apply these rules to selected reference buildings with the aim of identifying cost-optimal levels of minimum energy performance requirements.
Stanovuje sa aj spôsob, akým sa tieto pravidlá majú uplatňovať na vybrané referenčné budovy s cieľom identifikovať nákladovo optimálne úrovne minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť.
In addition to the definitions in Article 2 of Directive 2010/31/EU, the following definitions shall apply noting that for the calculation at macroeconomic level applicable charges and taxes are to be excluded:
Popri vymedzeniach pojmov v článku 2 smernice 2010/31/EÚ sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov, pričom treba poznamenať, že pri výpočte na makroekonomickej úrovni sa majú vylúčiť uplatniteľné poplatky a dane:
Global cost means the sum of the present value of the initial investment costs, sum of running costs, and replacement costs (referred to the starting year), as well as disposal costs if applicable.
Celkové náklady znamenajú súčet súčasnej hodnoty počiatočných investičných nákladov, súčtu bežných nákladov a nákladov na náhradu (s odkazom na počiatočný rok), ako aj prípadných nákladov na zneškodnenie.
For the calculation at macroeconomic level, an additional cost category costs of greenhouse gas emissions is introduced;
Pri výpočte na makroekonomickej úrovni sa zavádza dodatočná kategória nákladov, náklady na emisie skleníkových plynov.
Initial investment costs mean all costs incurred up to the point when the building or the building element is delivered to the customer, ready to use.
Počiatočné investičné náklady znamenajú všetky náklady, ktoré vznikli do okamihu, keď sa budova alebo prvok budovy dodá zákazníkovi tak, že je pripravený na použitie.
These costs include design, purchase of building elements, connection to suppliers, installation and commissioning processes;
Tieto náklady zahŕňajú konštrukčný návrh, nákup stavebných prvkov, prepojenie na dodávateľov, inštaláciu a postupy uvedenia do prevádzky.
Energy costs mean annual costs and fixed and peak charges for energy including national taxes;
Náklady na energiu znamenajú ročné náklady a poplatky za energiu, pevné i uplatňované v čase zvýšeného odberu, vrátane vnútroštátnych daní.
Operational costs mean all costs linked to the operation of the building including annual costs for insurance, utility charges and other standing charges and taxes;
Prevádzkové náklady znamenajú všetky náklady spojené s prevádzkou budovy vrátane ročných nákladov na poistenie, nákladov na služby poskytované vo verejnom záujme a ostatných stálych poplatkov a daní.
Maintenance costs mean annual costs for measures for preserving and restoring the desired quality of the building or building element.
Náklady na údržbu znamenajú ročné náklady na opatrenia na zachovanie a obnovenie požadovanej kvality budovy alebo prvku budovy.
This includes annual costs for inspection, cleaning, adjustments, repair and consumable items;
Patria sem ročné náklady na inšpekciu, čistenie, úpravy, opravy a spotrebný materiál.
Running costs mean annual maintenance costs, operational costs and energy costs;
Bežné náklady znamenajú ročné náklady na údržbu, prevádzkové náklady a náklady na energiu.