natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In relation to paragraph 34 of the opening decision, which sets out the action the Commission has taken with respect to the French system, Germany stresses that the German system differs from the French system, which is limited to certain sectors of the economy and provides a complete exemption from corporate income tax.
Pokiaľ ide o bod 34 rozhodnutia o začatí konania, v ktorom sú uvedené opatrenia Komisie týkajúce sa francúzskeho daňového systému, Nemecko zdôrazňuje, že nemecký systém sa líši od francúzskeho systému, ktorý je obmedzený na určité odvetvia hospodárstva a počíta sa v ňom s úplným oslobodením od dane z príjmu právnických osôb.
Article 107(1) TFEU lays down that any aid granted by a Member State through State resources in any form whatsoever, which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods and affects trade among Members States, is incompatible with the internal market.
V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa uvádza, že každá pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.
State resources and imputability
Štátne zdroje a pripísateľnosť štátu
A measure must be financed through State resources, and the use of State resources must be imputable to the State.
Opatrenie musí byť financované zo štátnych zdrojov a využitie štátnych prostriedkov musí byť pripísateľné štátu.
A loss of tax revenue is equivalent to consumption of State resources in the form of fiscal expenditure.
Strata daňových príjmov sa rovná spotrebe štátnych prostriedkov vo forme fiškálnych výdavkov.
By allowing companies to reduce their corporate tax burden through loss carry-forward, Germany is foregoing revenue, which constitutes State aid.
Tým, že spolková vláda podnikom umožňuje, aby znížili svoje zaťaženie daňou z príjmu právnických osôb prevodom strát, prichádza Nemecko o príjmy, čo predstavuje štátnu pomoc.
Germany has informed the Commission that implementation of the measure could lead to a tax revenue shortfall of EUR 900 million every year.
Nemecko informovalo Komisiu, že uplatnenie opatrenia by mohlo viesť k zníženiu príjmov z daní vo výške 900 miliónov EUR ročne.
Since the measure implies a loss of State resources, it is therefore granted through State resources.
Keďže je opatrenie spojené so stratou štátnych prostriedkov, poskytuje sa zo štátnych zdrojov.
The aid is granted by a law, and is therefore imputable to the State.
Pomoc sa poskytuje na základe zákona, a preto je pripísateľná štátu.
Selective advantage
Existencia selektívnej výhody
In addition, the measure must confer a selective advantage on the beneficiary.
Opatrenie musí príjemcovi navyše poskytovať selektívnu výhodu.
It is settled case-law that the concept of aid covers not only positive benefits, but also action which, in various forms, mitigates the charges which are normally included in the budget of an undertaking [20].
Podľa ustálenej judikatúry zahŕňa pomoc nielen pozitívne výhody, ale aj opatrenia, ktoré v rôznych formách zmierňujú záťaž, ktorú by za bežných okolností podnik musel znášať [20].
Pursuant to §8c(1) KStG, certain changes in the ownership structure of an undertaking mean the partial or complete forfeiture of the possibility of carrying forward past losses for tax purposes.
Podľa § 8c ods. 1 KStG majú niektoré zmeny vlastníckej štruktúry podniku za následok čiastočnú alebo úplnú stratu možnosti prevodu minulých strát na daňové účely.
§8c(1a) KStG creates an exception to that rule where the change in ownership concerns an undertaking in difficulty and takes place for the purpose of restructuring.
V § 8c ods. 1a KStG sa stanovuje výnimka z tohto pravidla pre prípad, že sa nákup podielov týka podniku v ťažkostiach a uskutočňuje sa na účely reštrukturalizácie.
§8c(1a) KStG could therefore grant a selective advantage to companies fulfilling those conditions, since it enables them to set off past losses against future profits for the purpose of calculating their taxable income.
§ 8c ods. 1a KStG teda môže poskytnúť selektívnu výhodu podnikom, ktoré spĺňajú tieto podmienky, keďže im umožňuje pri výpočte ich zdaniteľného príjmu započítať v minulosti zaznamenané straty voči budúcim ziskom.
As explained in recital 28, Germany argues that §8c(1a) KStG does not constitute such a selective advantage, for three reasons:
Nemecko tvrdí, ako sa uvádza v odôvodnení 28, že § 8c ods. 1a KStG nepredstavuje takúto selektívnu výhodu, a to z troch dôvodov:
§8c(1a) KStG complies with the private market creditor principle (5.2.1);
§ 8c ods. 1a KStG je v súlade so zásadou súkromného veriteľa v trhovom hospodárstve (5.2.1);
§8c(1a) KStG is not prima facie selective (5.2.2);
§ 8c ods. 1a KStG nie je prima facie selektívny (5.2.2);
§8c(1a) KStG is justified by the nature and the overall structure of the German tax system (5.2.3).
§ 8c ods. 1a KStG je opodstatnený povahou a vnútornou štruktúrou nemeckého daňového systému (5.2.3).
Germany also points out the similarities between §8c(1a) KStG and its predecessor, §8(4) KStG (see 5.2.4) and that other Member States have similar rules (see 5.2.5).
Nemecko poukazuje aj na podobnosti medzi § 8c ods. 1a KStG a predchádzajúcim § 8 ods. 4 KStG (pozri 5.2.4), ako aj na skutočnosť, že iné členské štáty majú podobné pravidlá (pozri 5.2.5).
Possible application of the private market creditor principle
Možné uplatnenie zásady súkromného veriteľa v trhovom hospodárstve
Germany argues that §8c(1a) KStG complies with the private market creditor principle, because it corresponds to the behaviour of a private market creditor engaged in a long-term contract with a debtor.
Nemecko tvrdí, že § 8c ods. 1a KStG zodpovedá zásade súkromného veriteľa v trhovom hospodárstve, pretože korešponduje so správaním súkromného veriteľa v trhovom hospodárstve v dlhodobom záväzkovom vzťahu s dlžníkom.
The Commission considers that this claim is ill-founded, for several reasons.
Komisia sa domnieva, že tento názor nie je podložený, a to z niekoľkých dôvodov.
According to the case-law of the Court and the General Court, the private market creditor principle is applicable only if the State acts like an economic operator, but not when it exercises its prerogatives as a public authority [21].
Podľa judikatúry Súdneho dvora a Všeobecného súdu možno zásadu súkromného veriteľa v trhovom hospodárstve uplatniť, iba ak štát vystupuje ako hospodársky subjekt, ale nie pri výkone jeho výsadných úloh ako verejného orgánu [21].
In this case, the State exercises its monopoly of taxation in its capacity as a public authority.
V tomto prípade prináleží štátu ako vykonávateľovi verejnej moci monopol v oblasti zdaňovania.
The Commission takes the view that the case-law cited by Germany does not alter this assessment.
Komisia sa domnieva, že judikatúra, na ktorú sa odvoláva Nemecko, na tomto posúdení nič nemení.
§8c(1a) KStG concerns the establishment of a tax debt, whereas the facts that gave rise to the judgments of the Court in Spain v Commission [22] and DMT [23] concerned situations where the administration had the possibility to waive existing tax debts.
§ 8c ods. 1a KStG sa týka vzniku daňového dlhu, zatiaľ čo v prípade skutočností, ktoré viedli k rozsudkom vo veci Španielsko/Komisia [22] a vo veci DMT [23] išlo o situácie, v ktorých mala správa možnosť odpustiť existujúce daňové dlhy.
Therefore, the private market creditor principle is not applicable in this case.
Z tohto dôvodu nie je v tomto prípade možné uplatniť zásadu súkromného veriteľa v trhovom hospodárstve.
Secondly, even if it were applicable, which the Commission disputes, the Commission notes that the tax advantage is granted automatically, without a prior assessment of the total losses (which determine the maximum amount of the future tax reductions), the prospects of the beneficiary returning to viability, or whether the debtor has strategic importance.
Po druhé, aj keby bolo možné uplatniť túto zásadu, čo Komisia popiera, Komisia uvádza, že daňové zvýhodnenie sa poskytuje automaticky bez toho, aby sa vopred posúdila výška celkových strát (čo určuje maximálnu výšku budúceho zníženia daní), vyhliadky na návrat príjemcu k schopnosti dosahovať zisk alebo otázka, či je dlžník strategicky významným podnikom.
A private market creditor would not provide, in their general terms and conditions, such an automatic waiver of future debts, without knowing in advance the possible amount of the waiver, the debtor’s financial prospects and its strategic importance.
Súkromný veriteľ v trhovom hospodárstve by v rámci jeho všeobecných podmienok neposkytol takéto automatické odpustenie budúcich pohľadávok bez toho, aby si vopred neurobil obraz o objeme odpustených pohľadávok, finančných vyhliadkach dlžníka a jeho strategickom význame.
Thirdly, the Commission notes that, contrary to a long-term contractual relationship, §8c(1a) KStG does not concern a waiver for existing debts, but a reduction of possible future debts, which might arise once the debtor’s financial health has been restored.
Po tretie, Komisia uvádza, že na rozdiel od dlhodobého záväzkového vzťahu sa § 8c ods. 1a KStG netýka odpustenia existujúcich dlhov, ale zníženia možných budúcich dlhov, ktoré môžu vzniknúť po finančnom ozdravení dlžníka.
In other words, when the State allows the loss carry-forward, there are no outstanding debts.
Inými slovami, vo chvíli, keď štát povolí prevedenie strát, neexistujú žiadne nezaplatené dlhy.
Therefore, a debtor that exits the market will be replaced by another debtor.
Dlžník, ktorý odchádza z trhu, bude teda nahradený iným dlžníkom.
Contrary to a private market creditor, the concept of an existing customer’s loyalty has no bearing on the decision of the State.
Na rozdiel od zásady veriteľa v trhovom hospodárstve nie je koncept vernosti existujúceho zákazníka pri rozhodovaní štátu dôležitý.
The Commission concludes that the private market creditor principle is not applicable in this case because the State has acted using its prerogatives in the public policy remit, and not as an economic operator.
Komisia dospela k záveru, že zásada súkromného veriteľa v trhovom hospodárstve nie je v tomto prípade uplatniteľná, pretože štát uplatňuje svoju verejnú moc a nekoná ako hospodársky subjekt.
Even if the private market creditor principle were applicable in this case, the Commission has shown that a private creditor in a long-term contractual relationship, placed in the same position as the State, would not have adopted a measure comparable to §8c(1a) KStG.
Ak by sa aj zásada súkromného veriteľa v trhovom hospodárstve mohla v tomto prípade uplatniť, Komisia preukázala, že v prípade dlhodobého záväzkového vzťahu by súkromný veriteľ, ktorý by sa nachádzal v rovnakej situácii ako štát, neprijal opatrenie porovnateľné s § 8c ods. 1a KStG.
Prima facie selectivity
Selektívnosť prima facie
According to the case-law of the ECJ concerning the selectivity of a tax measure, Article 107(1) TFEU requires assessment of whether, under a particular statutory scheme, a national measure is such as to favour ‘certain undertakings or the production of certain goods’ in comparison with others which, in the light of the objective pursued by the scheme, are in a comparable factual and legal situation [24].
Podľa judikatúry Európskeho súdneho dvora týkajúcej sa selektívnosti daňových opatrení, je na základe 107 ods. 1 ZFEÚ potrebné posúdiť, či vnútroštátne opatrenie je podľa konkrétnej právnej schémy vhodné na to, aby „určitým podnikateľom alebo výrobe určitých druhov tovarov“ poskytlo zvýhodnenie voči iným podnikom alebo odvetviam, ktoré sú vzhľadom na účel, ktorý schéma sleduje, v porovnateľnej faktickej a právnej situácii [24].
Consequently, when assessing the selectivity of a tax provision, the Commission must first determine the general or ‘usual’ rules applicable to the field of taxation concerned under the existing tax system (‘system of reference’).
Následne musí Komisia pri posudzovaní selektivity daňového opatrenia z hľadiska právnych predpisov týkajúcich sa štátnej pomoci najprv určiť, ako predmetná daňová oblasť v rámci platného daňového systému (ďalej len „referenčný systém“) vo všeobecnosti alebo „zvyčajne“ funguje.
It must then determine whether the measure is an exception to the system of reference by differentiating between economic operators who, in the light of the objective pursued by the tax system of the Member State concerned, are in a comparable factual and legal situation.
Potom musí zistiť, či opatrenie tvorí výnimku z referenčného systému v tom zmysle, že rozlišuje medzi hospodárskymi subjektmi, ktoré sa vzhľadom na účel sledovaný daňovým systémom príslušného členského štátu nachádzajú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii.
System of reference
Referenčný systém
The Commission is of the opinion that the system of reference is the German corporate income tax system in its present form, and in particular the rules on tax loss carry-forward for companies subject to change in their shareholding, which are laid down in §8c(1) KStG.
Komisia pokladá nemecký systém dane z príjmu právnických osôb v súčasnej podobe, najmä § 8c ods. 1 KStG o prevode strát pri právnických osobách, v prípade ktorých došlo k nákupu podielov, za referenčný systém.
The Commission notes that it had already used §8c(1) KStG as a system of reference in a previous case [25].
Komisia poukazuje na to, že § 8c ods. 1 KStG použila ako referenčný systém už v inom prípade [25].
There, the Commission declared incompatible with the internal market an exception to §8c(1) KStG allowing companies acquired by venture capital companies to carry forward losses despite the change in ownership.
Komisia vtedy vyhlásila výnimku z § 8c ods. 1 KStG, ktorá umožňovala podnikom prevzatým spoločnosťami rizikového kapitálu previesť straty napriek zmene vlastníctva podielov, za nezlučiteľnú s vnútorným trhom.
The reasoning developed in that decision also applies to this case.
Zdôvodnenie vypracované v tom rozhodnutí sa vzťahuje aj na tento prípad.
Differentiation between companies in a comparable factual and legal situation in the light of the objective of the tax system
Rozlišovanie medzi podnikmi, ktoré sa z hľadiska účelu daňového systému nachádzajú v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii
By way of departure from the reference scenario, §8c(1a) KStG enables companies that are, or are at risk of being, insolvent or over-indebted at the time of their acquisition for the purpose of restructuring to carry forward their losses, provided that certain conditions are met (see recital 14).
Odchylne od referenčného scenára umožňuje § 8c ods. 1a KStG podnikom, ktoré sa v čase nákupu podielov na účely reštrukturalizácie nachádzajú v platobnej neschopnosti alebo sú nadmerne zadlžené alebo existuje riziko, že sa v takejto situácii ocitnú, previesť straty, ak sú splnené určité podmienky (pozri odôvodnenie 14).
Germany argues that the objective of §8c(1a) KStG is to remove a tax obstacle to the restructuring of undertakings in difficulty.
Nemecko tvrdí, že cieľom § 8c ods. 1a KStG je odstrániť daňovú prekážku pri reštrukturalizácii podniku v ťažkostiach.
In the light of the objective of the tax system, only undertakings in difficulty are in a comparable factual and legal situation.
Z hľadiska cieľa daňového systému sú preto iba podniky v ťažkostiach v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii.
Since §8c(1a) KStG applies to all undertakings in difficulty, it is not selective.
Keďže § 8c ods. 1a KStG je uplatniteľný pri všetkých podnikoch v ťažkostiach, nie je selektívny.
Germany takes the view that the judgments in DMT [26] and HAMSA [27] support this position.
Nemecko sa tiež domnieva, že rozsudky vo veciach DMT [26] a HAMSA [27] toto stanovisko podporujú.
Germany contends that the Court and the General Court concluded that the measures in these cases were selective because they required discretionary decisions by the public authorities.
Súdny dvor a Všeobecný súd dospeli v týchto prípadoch k názoru, že opatrenia sú selektívne, pretože sa odvíjali od rozhodnutí orgánov založených na ich voľnom uvážení.
It follows a contrario from these judgments that a measure applicable to all undertakings in difficulty, and which does not leave any discretion to the public authorities, is not selective.
Z týchto rozsudkov možno teda odvodiť, že opatrenie uplatniteľné na všetky podniky v ťažkostiach, pri ktorom nemajú orgány priestor pre voľné uváženie, nie je selektívne.
The Commission would point out first that the objective of the tax system must be established at the level of the system of reference rather than at the level of the exception [28].
Komisia poukazuje v prvom rade na to, že cieľ daňového systému treba definovať skôr na úrovni referenčného systému a nie na úrovni výnimky [28].
The objective of the corporate income tax system is to generate revenue for the budget.
Zmyslom a účelom systému dane z príjmu právnických osôb je vytvorenie rozpočtového príjmu.
The question arises whether this objective is taken into account where companies unduly reduce their tax base by using loss carry-forwards from shell companies.
Vzniká otázka, či sa tento účel dosahuje, keď spoločnosti nenáležite znižujú svoj daňový základ prevodom strát z prázdnych schránok.
§8c(1) KStG is intended to prevent companies which change ownership from carrying forward their losses.
Úlohou § 8c ods. 1 KStG je zabrániť spoločnostiam, v ktorých dochádza k zmene vlastníctva podielov, aby prevádzali straty.
This is clear from the explanatory memorandum to the law which introduced §8c(1) KStG and repealed §8(4) KStG [29].
Toto jednoznačne vyplýva z dôvodovej správy zákona, ktorým sa zaviedol § 8c ods. 1 KStG a zrušil § 8 ods. 4 KStG [29].
Therefore, all companies which change ownership are, in the light of the objective of the tax system, in a comparable factual and legal situation.
Vyplýva z toho teda, že všetky podniky, pri ktorých sa mení vlastníctvo podielov, sú z hľadiska cieľa daňového systému v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii.
The Commission points out that only companies in difficulty are eligible for the exception provided for by §8c(1a) KStG.
Komisia poukazuje na to, že iba podniky v ťažkostiach sú oprávnené na uplatnenie výnimky ustanovenej v § 8c ods. 1a KStG.
However, companies which are not insolvent or over-indebted, or at risk thereof at the time of acquisition, might also be loss-making, but are not eligible for loss carry-forward.
Podniky, ktoré v čase nákupu podielov nie sú v platobnej neschopnosti alebo nadmerne zadlžené, alebo im takáto situácia nehrozí, môžu takisto zaznamenať straty, avšak nemôžu ich previesť.
The Commission therefore concludes that §8c(1a) KStG differentiates between loss-making companies that are otherwise healthy and those that are insolvent or over-indebted, or at risk thereof, by benefiting the latter.
Komisia preto dospela k záveru, že § 8c ods. 1a KStG rozlišuje medzi podnikmi, ktoré zaznamenali straty, ale inak sú zdravé, a podnikmi, ktoré sú v platobnej neschopnosti alebo nadmerne zadlžené, alebo im takáto situácia hrozí, pričom tieto druhé podniky zvýhodňuje.
§8c(1a) KStG thus differentiates between companies that are, with regard to the objective of the tax system, in a comparable factual and legal situation.
§ 8c ods. 1a KStG takto rozlišuje medzi podnikmi, ktoré sa, z hľadiska účelu daňového systému, nachádzajú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii.
Secondly, the Commission stresses that, contrary to the German view, the case-law of the Court and the General Court has never regarded a measure applicable to all undertakings in difficulty and which does not leave any discretion to the public authorities as, by definition, not selective.
Po druhé, Komisia zdôrazňuje, že na rozdiel od názoru Nemecka judikatúra Súdneho dvora a Všeobecného súdu nikdy nepovažovala opatrenie, ktoré je uplatniteľné na všetky podniky v ťažkostiach a ktoré neponecháva verejným orgánom priestor na voľné uváženie, za neselektívne v zmysle definície.
With regard to DMT, it should be noted that, in response to the observation by the French government, which corresponds to the view held by Germany in this case, the Court concludes in recital 28 that even if the national authorities enjoyed no discretion, it was still for the national court to determine whether the national measure in question was general in nature or selective.
Pokiaľ ide o vec DMT, je potrebné uviesť, že Súdny dvor v súvislosti s tvrdením francúzskej vlády, ktoré zodpovedá názoru Nemecka v tomto prípade, dospel v bode 28 k záveru, že dokonca aj vtedy, keď vnútroštátne orgány nemali možnosť rozhodovať podľa voľného uváženia, je úlohou vnútroštátneho súdu preskúmať, či dané vnútroštátne opatrenie je svojou povahou všeobecné alebo selektívne.
Thus, the Court recognises implicitly that a national measures open to all undertakings in difficulty, and which does not leave any discretion to the public authorities, may still be selective.
Súdny dvor takto implicitne uznáva, že vnútroštátne opatrenia, ktoré sa vzťahujú na všetky podniky v ťažkostiach a pri ktorých nie je možnosť, aby verejné orgány rozhodovali podľa voľného uváženia, môžu byť tiež selektívne.
With regard to HAMSA, the Commission observes that the obiter dictum in paragraph 157 refers to the general Spanish insolvency legislation.
Pokiaľ ide o vec HAMSA, Komisia uvádza, že obiter dictum Súdneho dvora v bode 157 sa týka všeobecných španielskych právnych predpisov o platobnej neschopnosti.
The measure at issue in HAMSA, however, was not a measure under insolvency law, but a debt waiver granted by the Spanish authorities on a voluntary basis, without there being any legal obligation, and which was much higher than the debt waivers agreed by private investors.
Predmetným opatrením vo veci HAMSA však nebolo opatrenie podľa zákona o platobnej neschopnosti, ale odpustenie pohľadávok zo strany španielskych orgánov na dobrovoľnom základe, čiže orgány neboli povinné tak urobiť na základe zákona, pričom výška odpustených pohľadávok bola oveľa vyššia než v prípade odpustenia pohľadávok zo strany súkromných investorov.
The case is therefore not relevant to the assessment of the measure in question.
Prípad preto nie je relevantný pre posúdenie sporného opatrenia.
Advocate General Fennelly, in his opinion in Ecotrade, confirms that rules which are applicable to all undertakings in difficulty may be selective and constitute State aid [30].
Generálny advokát Fennelly vo svojich záveroch k veci Ecotrade potvrdzuje, že predpisy, ktoré sú uplatniteľné na všetky podniky v ťažkostiach, môžu byť selektívne a predstavovať štátnu pomoc [30].
Therefore, contrary to the position of Germany, the Commission’s analysis of the measure in question is in line with the case-law of the Court and the General Court.
Preto je posúdenie predmetného opatrenia zo strany Komisie na rozdiel od stanoviska Nemecka v súlade s judikatúrou Súdneho dvora a Všeobecného súdu.
The Commission therefore considers §8c (1a) KStG to be prima facie selective.
Komisia preto považuje § 8c ods. 1a KStG za prima facie selektívny.
Justification on the basis of the nature or the general scheme of the tax system of which it is part
Opodstatnenie na základe povahy alebo vnútornej štruktúry daňového systému, ktorého je opatrenie súčasťou
According to the case-law of the Court, a measure which, although conferring an advantage on its recipient, is justified by the nature or general scheme of the system of which it is part, does not fulfil that condition of selectivity [31].
Podľa judikatúry Súdneho dvora opatrenie, ktoré síce poskytuje príjemcovi výhodu, ale je opodstatnené povahou alebo vnútornou štruktúrou systému, ktorého je súčasťou, nespĺňa podmienku selektivity [31].