natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Liquids with a flash point of more than 35 °C and not more than 60 °C need not be classified in Category 3 if negative results have been obtained in the sustained combustibility test L.2, Part III, section 32 of the UN RTDG, Manual of Tests and Criteria.’;
Kvapaliny s teplotou vzplanutia vyššou ako 35 °C a nie vyššou ako 60 °C sa nemusia klasifikovať v kategórii 3, ak sa dosiahli negatívne výsledky v teste neprerušenej horľavosti L.2 podľa RTDG OSN: Príručka testov a kritérií, časť III oddiel 32.“
the following new section 2.6.4.6 is inserted:
Vkladá sa tento nový oddiel 2.6.4.6:
Possible test methods for determining the initial boiling point of flammable liquids are listed in Table 2.6.4.
Možné testovacie metódy stanovenia počiatočnej teploty varu horľavých kvapalín sú uvedené v tabuľke 2.6.4.
Table 2.6.4
Tabuľka 2.6.4
Methods for determining the initial boiling point of flammable liquids
Metódy stanovenia počiatočnej teploty varu horľavých kvapalín
European standards:
Európske normy:
EN ISO 3405 as amended
EN ISO 3405 v znení zmien a doplnení
Petroleum products — Determination of distillation characteristics at atmospheric pressure
Ropné výrobky – stanovenie destilačných vlastností pri atmosférickom tlaku
EN ISO 3924 as amended
EN ISO 3924 v znení zmien a doplnení
Petroleum products — Determination of boiling range distribution — Gas chromatography method
Ropné výrobky – stanovenie distribúcie rozmedzia varu – metóda plynovej chromatografie
EN ISO 4626 as amended
EN ISO 4626 v znení zmien a doplnení
Volatile organic liquids — Determination of boiling range of organic solvents used as raw materials
Prchavé organické kvapaliny – stanovenie rozmedzia varu organických rozpúšťadiel používaných ako suroviny
Regulation (EC) No 440/2008 [3]
Nariadenie (ES) č. 440/2008 [3]
Method A.2 as described in Part A of the Annex to Regulation (EC) No 440/2008
Metóda A.2, ako je opísaná v časti A prílohy k nariadeniu (ES) č. 440/2008
in section 2.7.2.3, the Note under Table 2.7.1 is replaced by the following:
V oddiele 2.7.2.3 sa poznámka pod tabuľkou 2.7.1 nahrádza takto:
The test shall be performed on the substance or mixture in its physical form as presented.
Test sa vykoná s látkou alebo zmesou vo fyzikálnom skupenstve, v ktorom sa poskytuje.
If, for example, for the purposes of supply or transport, the same chemical is to be presented in a physical form different from that which was tested and which is considered likely to materially alter its performance in a classification test, the substance shall also be tested in the new form.
Ak sa napríklad na účely dodávky alebo prepravy má tá istá chemická látka poskytovať vo fyzikálnom skupenstve, ktoré sa odlišuje od skupenstva, v ktorom bola testovaná, a považuje sa za pravdepodobné, že značným spôsobom zmení jej vlastnosti v klasifikačnom teste, táto látka sa testuje aj v novom skupenstve.
Aerosols shall not be classified as flammable solids; see section 2.3.’;
Aerosóly sa neklasifikujú ako horľavé tuhé látky; pozri oddiel 2.3.“
in section 2.8.4.2, Figure 2.8.1, points 7.4, 8.4 and 9.4, the word ‘No’ is replaced by ‘None’;
V oddiele 2.8.4.2, obrázku 2.8.1, bodoch 7.4, 8.4 a 9.4 sa slovo „Nie“ nahrádza slovom „Žiadny“.
section 2.11.1.2 is replaced by the following:
Oddiel 2.11.1.2 sa nahrádza takto:
Self-heating of a substance or a mixture is a process where the gradual reaction of that substance or mixture with oxygen (in the air) generates heat.
Samovoľné zahrievanie látky alebo zmesi je proces, pri ktorom postupná reakcia uvedenej látky alebo zmesi s kyslíkom (vo vzduchu) vytvára teplo.
If the rate of heat production exceeds the rate of heat loss, then the temperature of the substance or mixture will rise which, after an induction time, may lead to self-ignition and combustion.’;
Ak je rýchlosť vytvárania tepla vyššia ako rýchlosť straty tepla, teplota látky alebo zmesi sa zvýši, čo po latentnej perióde môže viesť k samovznieteniu a horeniu.“
in section 2.15.4.2, Figure 2.15.1, points 7.4, 8.4 and 9.4, the word ‘No’ is replaced by ‘None’.
V oddiele 2.15.4.2, obrázku 2.15.1, bodoch 7.4, 8.4 a 9.4 sa slovo „Nie“ nahrádza slovom „Žiadny“.
Part 3 of Annex I to Regulation (EC) No 1272/2008 is amended as follows:
Časť 3 prílohy I k nariadeniu (ES) č. 1272/2008 sa mení a dopĺňa takto
section 3.1.2.1 is replaced by the following:
Oddiel 3.1.2.1 sa nahrádza takto:
Substances can be allocated to one of four toxicity categories based on acute toxicity by the oral, dermal or inhalation route according to the numeric criteria shown in Table 3.1.1.
Látky sa môžu zaradiť do jednej zo štyroch kategórií toxicity na základe akútnej orálnej, dermálnej alebo inhalačnej toxicity podľa numerických kritérií uvedených v tabuľke 3.1.1.
Acute toxicity values are expressed as (approximate) LD50 (oral, dermal) or LC50 (inhalation) values or as acute toxicity estimates (ATE).
Hodnoty akútnej toxicity sú vyjadrené ako (približné) hodnoty LD50 (orálne, dermálne) alebo LC50 (inhalačne), alebo ako odhady akútnej toxicity (ATE).
Explanatory notes are shown following Table 3.1.1.
Vysvetlivky sú uvedené za tabuľkou 3.1.1.
Table 3.1.1
Tabuľka 3.1.1
Acute toxicity hazard categories and acute toxicity estimates (ATE) defining the respective categories
Kategórie nebezpečnosti akútnej toxicity a odhady akútnej toxicity (ATE), ktoré definujú príslušné kategórie
Exposure route
Spôsob expozície
Oral (mg/kg bodyweight)
Orálne (mg/kg telesnej hmotnosti)
Note (a)
poznámku a)
Note (b)
poznámku b)
Dermal (mg/kg bodyweight)
Dermálne (mg/kg telesnej hmotnosti)
Gases (ppmV [4])
Plyny (ppmV [4]
Note (c)
poznámku c)
Vapours (mg/l)
Pary (mg/l)
Note (d)
poznámku d)
Dusts and mists (mg/l)
Prachy a hmly (mg/l)
Notes to Table 3.1.1:
Poznámky k tabuľke 3.1.1:
The acute toxicity estimate (ATE) for the classification of a substance is derived using the LD50/LC50 where available.
Odhad akútnej toxicity (ATE) na klasifikáciu látky sa získava pomocou LD50/LC50, ak je k dispozícii.
The acute toxicity estimate (ATE) for the classification of a substance in a mixture is derived using:
Odhad akútnej toxicity (ATE) pre klasifikáciu látky v zmesi sa získava pomocou:
the LD50/LC50 where available,
LD50/LC50, ak je k dispozícii,
the appropriate conversion value from Table 3.1.2 that relates to the results of a range test, or
vhodnej prepočítanej hodnoty z tabuľky 3.1.2, ktorá sa vzťahuje na výsledky testovania rozsahu, alebo
the appropriate conversion value from Table 3.1.2 that relates to a classification category.
vhodnej prepočítanej hodnoty z tabuľky 3.1.2, ktorá sa vzťahuje na klasifikačnú kategóriu.
Generic concentration limits for inhalation toxicity in the table are based on 4-hour testing exposures.
Generické koncentračné limity inhalačnej toxicity v tabuľke vychádzajú zo 4-hodinového expozičného testovacieho času.
Conversion of existing inhalation toxicity data which have been generated using a 1-hour exposure can be carried out by dividing by a factor of 2 for gases and vapours and 4 for dusts and mists.
Prepočítanie existujúcich údajov inhalačnej toxicity, ktoré sa stanovili pri 1-hodinovej expozícii, možno vykonať ich vydelením faktorom 2 pre plyny a pary a 4 pre prachy a hmly.
For some substances the test atmosphere will not just be a vapour but will consist of a mixture of liquid and vapour phases.
Pri niektorých látkach testovacie prostredie nie je čistá para, ale tvorí ho zmes kvapalnej a parnej fázy.
For other substances the test atmosphere may consist of a vapour which is near the gaseous phase.
Pri iných látkach testovacie prostredie môže tvoriť para, ktorá je takmer plynnou fázou.
In these latter cases, classification shall be based on ppmV as follows: Category 1 (100 ppmV), Category 2 (500 ppmV), Category 3 (2500 ppmV), Category 4 (20000 ppmV).
V týchto prípadoch sa klasifikuje na základe ppmV takto: kategória 1 (100 ppmV), kategória 2 (500 ppmV), kategória 3 (2500 ppmV), kategória 4 (20000 ppmV).
The terms “dust”, “mist” and “vapour” are defined as follows:
Termíny ‚prach‘, ‚hmla‘ a ‚para‘ sa definujú takto:
dust: solid particles of a substance or mixture suspended in a gas (usually air),
prach: tuhé častice látky alebo zmesi suspendované v plyne (obvykle vo vzduchu),
mist: liquid droplets of a substance or mixture suspended in a gas (usually air),
hmla: kvapôčky kvapalnej látky alebo zmesi suspendované v plyne (obvykle vo vzduchu),
vapour: the gaseous form of a substance or mixture released from its liquid or solid state.
para: plynná forma látky alebo zmesi uvoľnená z jej kvapalného alebo tuhého stavu.
Dust is generally formed by mechanical processes.
Prach sa vo všeobecnosti vytvára mechanickými procesmi.
Mist is generally formed by condensation of supersaturated vapours or by physical shearing of liquids.
Hmla sa vo všeobecnosti vytvára kondenzáciou presýtených pár alebo fyzikálnym oddeľovaním kvapalín.
Dusts and mists generally have sizes ranging from less than 1 to about 100 µm.’;
Prachy a hmly majú vo všeobecnosti veľkosť v rozsahu od menej ako 1 µm do približne 100 µm.“
section 3.1.3.2 is replaced by the following:
Oddiel 3.1.3.2 sa nahrádza takto:
For acute toxicity each route of exposure shall be considered for the classification of mixtures, but only one route of exposure is needed as long as this route is followed (estimated or tested) for all components and there is no relevant evidence to suggest acute toxicity by multiple routes.
Pri akútnej toxicite sa berie do úvahy každý spôsob expozície na účely klasifikácie zmesí, ale potrebný je len jeden spôsob expozície, pokiaľ sa tento spôsob sleduje (odhadom alebo testami) pre všetky zložky a neexistuje relevantný dôkaz, ktorý by naznačoval akútnu toxicitu zapríčinenú viacerými spôsobmi expozície.
When there is relevant evidence of toxicity by multiple routes of exposure, classification is to be conducted for all appropriate routes of exposure.
Ak existuje relevantný dôkaz o toxicite zapríčinenej viacerými spôsobmi expozície, klasifikácia sa má vykonať v prípade všetkých vhodných spôsobov expozície.
All available information shall be considered.
Zohľadňujú sa všetky dostupné informácie.
The pictogram and signal word used shall reflect the most severe hazard category and all relevant hazard statements shall be used.’;
Používa sa piktogram a signálne slovo, ktoré odrážajú najzávažnejšiu kategóriu nebezpečnosti, a všetky príslušné výstražné upozornenia.“
If the converted acute toxicity point estimates for all components of a mixture are within the same category, then the mixture should be classified in that category.
Ak prepočítané odhady akútnej toxicity všetkých zložiek zmesi sú v tej istej kategórii, potom by sa mala zmes klasifikovať do uvedenej kategórie.
When only range data (or acute toxicity hazard category information) are available for components in a mixture, they may be converted to point estimates in accordance with Table 3.1.2 when calculating the classification of the new mixture using the formulas in sections 3.1.3.6.1 and 3.1.3.6.2.3.’;
Ak sú k dispozícii iba údaje o rozsahu zložiek v zmesi (alebo informácie o kategórii nebezpečenstva akútnej toxicity), možno ich pri výpočte klasifikácie novej zmesi pomocou vzorcov v oddieloch 3.1.3.6.1 a 3.1.3.6.2.3 prepočítať na bodové odhady v súlade s tabuľkou 3.1.2.
section 3.1.3.5.2 is replaced by the following:
Oddiel 3.1.3.5.2 sa nahrádza takto:
If a tested mixture is diluted with a diluent that has an equivalent or lower toxicity classification than the least toxic original components, and which is not expected to affect the toxicity of other components, then the new diluted mixture may be classified as equivalent to the original tested mixture.
Ak sa testovaná zmes zriedi riedidlom, ktorého toxicita je klasifikovaná ako rovnaká alebo nižšia ako toxicita tých najmenej toxických pôvodných zložiek a od ktorého sa neočakáva, že ovplyvní toxicitu iných zložiek, potom sa nová zriedená zmes môže klasifikovať ako rovnajúca sa pôvodnej testovanej zmesi.
Alternatively, the formula explained in section 3.1.3.6.1 can be applied.’;
Prípadne sa môže použiť vzorec vysvetlený v oddiele 3.1.3.6.1.“
section 3.1.3.6.1, is amended as follows:
Oddiel 3.1.3.6.1 sa mení a dopĺňa takto:
ignore components if the data available are from a limit dose test (at the upper threshold for Category 4 for the appropriate route of exposure as provided in Table 3.1.1) and do not show acute toxicity.’;
do úvahy sa neberú zložky, ak sú dostupné údaje získané z testu limitnej dávky (pri hornej hranici kategórie 4 v prípade vhodného spôsobu expozície uvedeného v tabuľke 3.1.1) a nevyplýva z nich akútna toxicita.“
the first sentence beneath point (c) is replaced by the following:
Prvá veta pod písmenom c) sa nahrádza takto:
‘Components that fall within the scope of this section are considered to be components with a known acute toxicity estimate (ATE).
„Zložky, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto oddielu, sa posudzujú ako zložky so známym odhadom akútnej toxicity (ATE).
See note (b) to Table 3.1.1 and section 3.1.3.3 for appropriate application of available data to the equation below, and section 3.1.3.6.2.3.’;
Pozri poznámku v písmene b) k tabuľke 3.1.1 a oddiel 3.1.3.3 na vhodné uplatnenie dostupných údajov v tejto rovnici, ako aj oddiel 3.1.3.6.2.3.“
in section 3.1.3.6.2.1, point (a), the footnote is replaced by the following:
V oddiele 3.1.3.6.2.1 písm. a) sa poznámka pod čiarou nahrádza takto:
When mixtures contain components that do not have acute toxicity data for each route of exposure, acute toxicity estimates may be extrapolated from the available data and applied to the appropriate routes (see section 3.1.3.2).
Ak zmesi obsahujú zložky bez údajov o akútnej toxicite pri každom spôsobe expozície, môžu sa odhady o akútnej toxicite extrapolovať z dostupných údajov a použiť pri vhodných spôsoboch expozície (pozri oddiel 3.1.3.2).
However, specific legislation may require testing for a specific route.
V osobitných právnych predpisoch sa však môže vyžadovať testovanie pri konkrétnom spôsobe expozície.
In those cases, classification shall be performed for that route based upon the legal requirements.’;
V takýchto prípadoch sa klasifikácia uvedeného spôsobu expozície vykoná na základe právnych požiadaviek.“
section 3.1.3.6.2.2 is replaced by the following:
Oddiel 3.1.3.6.2.2 sa nahrádza takto:
In the event that a component without any useable information for classification is used in a mixture at a concentration of 1 % or greater, it is concluded that the mixture cannot be attributed a definitive acute toxicity estimate.
V prípade, že zložka bez akýchkoľvek informácií použiteľných pri klasifikácii sa použije v zmesi v koncentrácii 1 % alebo viac, konštatuje sa, že tejto zmesi sa nemôže priznať žiadny definitívny odhad akútnej toxicity.
In this situation the mixture shall be classified based on the known components only, with the additional statement on the label and in the SDS that: “× percent of the mixture consists of component(s) of unknown toxicity”.’;
V tomto prípade sa zmes klasifikuje len na základe známych zložiek a na označení a karte bezpečnostných údajov sa doplní informácia, že ‚x percent zmesi sa skladá zo zložky(zložiek), ktorých toxicita nie je známa‘.“
in section 3.1.3.6.2.3, the title of Table 3.1.2 is replaced by the following:
V oddiele 3.1.3.6.2.3 sa názov tabuľky 3.1.2 nahrádza takto:
‘Conversion from experimentally obtained acute toxicity range values (or acute toxicity hazard categories) to acute toxicity point estimates for use in the formulas for the classification of mixtures’;
„Prepočítanie experimentálne získaných hodnôt rozsahu akútnej toxicity (alebo kategórií nebezpečnosti akútnej toxicity) na bodové odhady akútnej toxicity určené na použitie vo vzorcoch na klasifikáciu zmesí“.
the following sentence is added to section 3.1.4.1:
Oddiel 3.1.4.1 sa dopĺňa touto vetou:
‘Without prejudice to Article 27, combined hazard statements may be used in accordance with Annex III.’;
„Bez toho, aby tým bol dotknutý článok 27, sa kombinované výstražné upozornenia môžu používať v súlade s prílohou III.“
in Tables 3.1.3, 3.2.5, 3.3.5, 3.4.4 and 3.8.4, the pictogram with the exclamation mark is replaced by the following pictogram:
V tabuľkách 3.1.3, 3.2.5, 3.3.5, 3.4.4 a 3.8.4 sa piktogram s výkričníkom nahrádza týmto piktogramom:
in section 3.4.1.5 the words ‘at section 3.4.4.’ are replaced by ‘in Annex II, section 2.8.’;
V oddiele 3.4.1.5 sa slová „v oddiele 3.4.4“ nahrádzajú slovami „v prílohe II oddiele 2.8“.
in section 3.4.1.6 the word ‘and’ is inserted after ‘Respiratory Sensitisation’;
V oddiele 3.4.1.6 sa vkladá spojka „a“ po slovách „respiračná senzibilizácia“.
sections from 3.4.2 to 3.4.2.2.4.1 are replaced by the following:
Oddiely 3.4.2 až 3.4.2.2.4.1 sa nahrádzajú takto:
Classification criteria for substances
Kritériá klasifikácie látok
Respiratory sensitisers
Respiračné senzibilizátory
Hazard categories
Kategórie nebezpečnosti
Respiratory sensitisers shall be classified in Category 1 where data are not sufficient for sub-categorisation.
Respiračné senzibilizátory sa zaraďujú do kategórie 1, ak neexistujú dostatočné údaje na vytvorenie podkategórií.
Where data are sufficient a refined evaluation according to 3.4.2.1.1.3 shall allow the allocation of respiratory sensitisers into sub-category 1A, strong sensitisers, or sub-category 1B for other respiratory sensitisers.
Ak existujú dostatočné údaje, presnejšie hodnotenie podľa 3.4.2.1.1.3 umožní zaradiť respiračné senzibilizátory do podkategórie 1A – silné senzibilizátory alebo podkategórie 1B určenej pre iné respiračné senzibilizátory.
Effects seen in either humans or animals will normally justify classification in a weight of evidence approach for respiratory sensitisers.
Nebezpečné účinky zistené u ľudí alebo zvierat za normálnych okolností oprávňujú klasifikáciu respiračných senzibilizátorov prístupom založeným na závažnosti dôkazov.
Substances may be allocated to one of the two sub-categories 1A or 1B using a weight of evidence approach in accordance with the criteria given in Table 3.4.1 and on the basis of reliable and good quality evidence from human cases or epidemiological studies and/or observations from appropriate studies in experimental animals.
Látky sa môžu zaradiť do jednej z dvoch podkategórií 1A alebo 1B pri použití prístupu založeného na závažnosti dôkazov v súlade s kritériami uvedenými v tabuľke 3.4.1 a na základe spoľahlivých a kvalitných dôkazov získaných z prípadov expozície u ľudí alebo epidemiologických štúdií a/alebo z pozorovaní vyplývajúcich z vhodných štúdií uskutočnených na experimentálnych zvieratách.
Substances shall be classified as respiratory sensitisers in accordance with the criteria in Table 3.4.1:
Látky sa klasifikujú ako respiračné senzibilizátory v súlade s kritériami uvedenými v tabuľke 3.4.1:
Table 3.4.1
Tabuľka 3.4.1
Hazard category and sub-categories for respiratory sensitisers
Kategória nebezpečnosti a podkategórie respiračných senzibilizátorov
Substances shall be classified as respiratory sensitisers (Category 1) where data are not sufficient for sub-categorisation in accordance with the following criteria:
Látky sa klasifikujú ako respiračné senzibilizátory (kategória 1), ak neexistujú dostatočné údaje na vytvorenie podkategórií v súlade s týmito kritériami:
if there is evidence in humans that the substance can lead to specific respiratory hypersensitivity; and/or
ak existujú dôkazy u ľudí, že látka môže vyvolať špecifickú respiračnú precitlivenosť, a/alebo
if there are positive results from an appropriate animal test.
ak existujú pozitívne výsledky z vhodného testu na zvieratách.
Sub-category 1A:
Podkategória 1A:
Substances showing a high frequency of occurrence in humans; or a probability of occurrence of a high sensitisation rate in humans based on animal or other tests [5].
Látky s vysokou frekvenciou výskytu u ľudí alebo pravdepodobnosťou výskytu vysokej miery senzibilizácie u ľudí založenej na testoch na zvieratách alebo iných testoch [5].
Severity of reaction may also be considered.
Závažnosť reakcie možno takisto brať do úvahy.
Sub-category 1B:
Podkategória 1B:
Substances showing a low to moderate frequency of occurrence in humans; or a probability of occurrence of a low to moderate sensitisation rate in humans based on animal or other tests [5].
Látky s nízkou až mierne vysokou frekvenciou výskytu u ľudí alebo pravdepodobnosťou výskytu nízkej až mierne vysokej miery senzibilizácie u ľudí založenej na testoch na zvieratách alebo iných testoch [5].
Human evidence
Dôkazy u ľudí
Evidence that a substance can lead to specific respiratory hypersensitivity will normally be based on human experience.
Dôkazy, že nejaká látka môže viesť k špecifickej respiračnej precitlivenosti, obvykle vychádzajú zo skúseností u ľudí.
In this context, hypersensitivity is normally seen as asthma, but other hypersensitivity reactions such as rhinitis/conjunctivitis and alveolitis are also considered.
V tejto súvislosti sa precitlivenosť obvykle prejavuje ako astma, ale posudzujú sa aj iné hypersenzibilné reakcie, ako je zápal nosovej sliznice/zápal očnej spojivky a alveolitída.
The condition will have the clinical character of an allergic reaction.
Stav má klinický charakter alergickej reakcie.
However, immunological mechanisms do not have to be demonstrated.
Imunologické mechanizmy sa však nemusia dokazovať.
When considering the human evidence, it is necessary for a decision on classification to take into account, in addition to the evidence from the cases:
Pri posudzovaní dôkazov u ľudí je potrebné na rozhodnutie o klasifikácii okrem dôkazov z jednotlivých prípadov zohľadniť:
the size of the population exposed;
veľkosť exponovanej populácie;
the extent of exposure.
rozsah expozície.
The use of human data is discussed in sections 1.1.1.3, 1.1.1.4 and 1.1.1.5.
Použitím údajov o ľuďoch sa zaoberajú oddiely 1.1.1.3, 1.1.1.4 a 1.1.1.5.
The evidence referred to above could be:
Uvedenými dôkazmi môžu byť:
clinical history and data from appropriate lung function tests related to exposure to the substance, confirmed by other supportive evidence which may include:
klinická anamnéza a údaje z vhodných testov funkcie pľúc vo vzťahu k expozícii látke potvrdené inými podpornými dôkazmi, ku ktorým môže patriť:
in vivo immunological test (e.g. skin prick test);
imunologický test in vivo (napr. test vpichovaním do kože);
in vitro immunological test (e.g. serological analysis);
imunologický test in vitro (napr. sérologické analýzy);
studies that indicate other specific hypersensitivity reactions where immunological mechanisms of action have not been proven, e.g. repeated low-level irritation, pharmacologically mediated effects;
štúdie, ktoré naznačujú ďalšie špecifické reakcie súvisiace s precitlivenosťou, kde neboli preukázané imunologické mechanizmy účinku, napr. opakované podráždenie pri nízkych hladinách, farmakologicky vyvolané účinky;
a chemical structure related to substances known to cause respiratory hypersensitivity;
chemická štruktúra týkajúca sa látok, o ktorých je známe, že spôsobujú respiračnú precitlivenosť;
data from one or more positive bronchial challenge tests with the substance conducted according to accepted guidelines for the determination of a specific hypersensitivity reaction.
údaje z jedného alebo viacerých pozitívnych bronchoprovokačných testov s látkou vykonané podľa akceptovaných návodov na stanovenie špecifickej hypersenzitívnej reakcie.
Clinical history shall include both medical and occupational history to determine a relationship between exposure to a specific substance and development of respiratory hypersensitivity.
Klinická anamnéza zahŕňa chorobopisy i pracovné záznamy na stanovenie vzťahu medzi expozíciou určitej látke a vznikom respiračnej precitlivenosti.
Relevant information includes aggravating factors both in the home and workplace, the onset and progress of the disease, family history and medical history of the patient in question.
Medzi dôležité informácie patria priťažujúce faktory doma i na pracovisku, začiatok a priebeh ochorenia, rodinná anamnéza a chorobopis príslušného pacienta.
The medical history shall also include a note of other allergic or airway disorders from childhood, and smoking history.
Chorobopis obsahuje aj poznámky o iných alergických problémoch alebo ochoreniach horných dýchacích ciest od detstva a záznamy o fajčení.