natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Managing Director, Htoo Trading Co (Annex III, IV no 1); Htoo Construction Co., d.o.b 18.07.1964; ID card MYGN 006415. Owner of Yangon United Football Club.
výkonný riaditeľ Htoo Trading Co (príloha III oddiel IV ref. č. 1); Htoo Construction Co; nar. 18. 7. 1964; č. preukazu totožnosti MYGN 006415;
Former Deputy Attorney General. Union Attorney General
1948, bývalý zástupca generálneho prokurátora; generálny prokurátor zväzu
23-A, Inya Myaing Street, Bahan Tsp.
23–A, Inya Myaing Street, Bahan Tsp.
D2a
1945, Pathein M D2a
D14c
D14b
D14d
D14c
D15a
D14d
D17b
1941 v Yesagyo M D17b
D28a
D27a
D31b
1948 v Monywe M
E59b
1948 v Natogyii M E59b
E69a
E68b
J1b
1924), matka: Ohn (12.
Identifying information (inc. Ministry) Sex (M/F) D1a Thein Sein
Identifikačné údaje
Member of the Parliament (Upper House), Speaker of the Upper House. Former member of the Union Solidarity and Development Party (USDP) M
bývalý minister kultúry; poslanec parlamentu (horná snemovňa), predseda hornej snemovne, bývalý člen Strany solidarity a rozvoja zväzu (USDP)
(M/F) I1a
Meno
Shwedagon Pagoda Road
Dagon Tsp, Yangon
Rothman Of Pall Mall
K22t
Maj-Gen Hla Min Minister for Defence.
generálmajor Hla Min
Wai Wai Thar a.k.a. Wai Wai Tha Wife of Aung Min
1949 v Yangone
Aye Min Aung
Wai Wai Thar, známa tiež ako Wai Wai Tha
Htoo Char Aung
Aye Min Aung
Khin Yi
Htoo Char Aung
Wife of Kyaw Swa Khaing F D21a
manželka Kyawa Swaa Khainga
Kyin Khaing a.k.a. Kyin Khine Wife of Thein Nyunt
1948 v Maubine
(Wunna Kyaw Htin) Win Myint
Kyin Khaing, známa tiež ako Kyin Khine
Tint Hsan
D29a
Minister for Hotels & Tourism and Minister for Sports D30a
Tint Hsan
Kyaw Hsan Minister for Information and Culture, Member of the Parliament (Lower House).
minister pre hotelierstvo a cestovný ruch a minister športu
Kyi Kyi Win
D31b
D47d Wei Wei Lay
1974, v súčasnosti v Austrálii M
D47e Aung Soe Tha
1975, v súčasnosti v Austrálii Ž
Kyaukse
1937 v Kyaukse
Hone Ngaing a.k.a. Hon Ngai Chief Minister Chin State M E68b Wah Wah
Hone Ngaing, známy tiež ako Hon Ngai
FORMER UNION SOLIDARITY AND DEVELOPMENT ASSOCIATION (USDA) (senior former USDA office-holders who have not been included elsewhere) # Name
BÝVALÉ ZDRUŽENIE SOLIDARITY A ROZVOJA ZVÄZU (UNION SOLIDARITY AND DEVELOPMENT ASSOCIATION – USDA)
Identifying information (inc. function)
(ostatní členovia vedenia USDP nezahrnutí inde)
UNION SOLIDARITY AND DEVELOPMENT PARTY (USDP) (other members of USDP leadership have been included elsewhere) # Name
STRANA SOLIDARITY A ROZVOJA ZVÄZU (UNION SOLIDARITY AND DEVELOPMENT PARTY – USDP)
I16a Thura Shwe Mann
Identifikačné údaje
Owner of Global Net and Red Link Communications Co. Ltd, No. 20, Building B, Mya Yeik Nyo Royal Hotel, Pa-Le Road, Bahan Township, Yangon , Internet Service Providers M
20, Building B, Mya Yeik Nyo Royal Hotel, Pa-Le Road, Bahan Township, Yangon
24.02.1964, ID card KMYT 006865.
manželka Taya Zu; nar. 24. 2. 1964; č. preukazu totožnosti KMYT 006865; rodičia: Zaw Nyunt (zos.), Htoo (zos.)
Ei Hnin Pwint aka Christabelle Aung Daughter of “Dagon” Win Aung,
Ei Hnin Pwint, známa tiež ako Christabelle Aung
22.02.1981, Director of Palm Beach Resort Ngwe Saung
dcéra „Dagona“ Wina Aunga, nar. 22. 2. 1981, riaditeľka Palm Beach Resort Ngwe Saung
Myanmar Private Ltd. aka Rothman of Pall Mall
Rothman Of Pall Mall Myanmar Private Ltd. známa tiež ako Rothman Of Pall Mall Myanma Private Ltd.
Myanmar Nouveau Steel Co. Ltd. aka Myanma Nouveau
Myanmar Nouveau Steel Co. Ltd. známa tiež ako Myanma Nouveau Steel Co. Ltd.
Myanmar Economic Corporation (MEC) aka
Myanmar Economic Corporation (MEC) známa tiež ako Myanma Economic Corporation (MEC)
Myanma Economic Corporation (MEC)
Shwedagon Pagoda Road
Dagon Tsp, Yangon Managing Director: Brig-Gen (Retd) Thura Myint Thein
výkonný riaditeľ: brigádny generál (vo výslužbe) Thura Myint Thein
of 14 April 2011
zo 14. apríla 2011,
extending the transitional period concerning the acquisition of agricultural land in Lithuania
ktorým sa predlžuje prechodné obdobie týkajúce sa nadobúdania poľnohospodárskej pôdy v Litve
Having regard to the Act of Accession of the Czech Republic, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Hungary, Malta, Poland, Slovenia and Slovakia, and in particular Chapter 4 of Annex IX thereto,
so zreteľom na Akt o pristúpení Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska, a najmä na kapitolu 4 prílohy IX k tomuto aktu,
Having regard to the request made by Lithuania,
so zreteľom na žiadosť Litvy,
The 2003 Act of Accession provides that Lithuania may maintain in force, under the conditions laid down therein, for a 7-year period following the accession, expiring on 30 April 2011, prohibitions on the acquisition of agricultural land by natural and legal persons from other EU Member States who are neither established nor registered nor having a branch or an agency in Lithuania.
V akte o pristúpení z roku 2003 sa ustanovuje, že Litva môže na základe podmienok, ktoré sú v ňom stanovené, ponechať v období siedmich rokov odo dňa pristúpenia, ktoré sa skončí 30. apríla 2011, v platnosti zákazy týkajúce sa nadobúdania poľnohospodárskej pôdy fyzickými a právnickými osobami z ostatných členských štátov EÚ, ktoré ani nemajú sídlo, ani nie sú registrované, ani nemajú pobočku alebo sprostredkovateľa v Litve.
On 4 February 2011, Lithuania requested to extend the transitional period concerning the acquisition of agricultural land by 3 years.
Dňa 4. februára 2011 Litva požiadala o predĺženie prechodného obdobia týkajúceho sa nadobúdania poľnohospodárskej pôdy o 3 roky.
The main reason for the transitional period was the need to safeguard the socioeconomic conditions for agricultural activities following the introduction of the single market and the transition to the common agricultural policy in Lithuania.
Hlavným dôvodom prechodného obdobia bola potreba chrániť sociálno-ekonomické podmienky poľnohospodárskych činností v dôsledku zavedenia jednotného trhu a prechodu na spoločnú poľnohospodársku politiku v Litve.
In particular, it aimed to meet concerns raised about the possible impact on the agricultural sector of liberalising the acquisition of agricultural land due to initial large differences in land prices and income compared with Austria, Belgium, Denmark, Finland, France, Germany, Greece, Ireland, Italy, Luxembourg, the Netherlands, Portugal, Spain, Sweden and the United Kingdom (hereinafter the EU-15).
Jeho cieľom bolo najmä zohľadniť obavy týkajúce sa možného vplyvu liberalizácie nadobúdania poľnohospodárskej pôdy na odvetvie poľnohospodárstva v dôsledku počiatočných veľkých rozdielov v cenách pôdy a v príjmoch v porovnaní s Belgickom, Dánskom, Fínskom, Francúzskom, Gréckom, Holandskom, Írskom, Luxemburskom, Nemeckom, Portugalskom, Rakúskom, Spojeným kráľovstvom, Španielskom, Švédskom a Talianskom (ďalej len „EÚ 15“).
In its Report of 16 July 2008 on the Review of the transitional measures for the acquisition of agricultural real estate set out in the 2003 Accession Treaty (hereinafter the ‘Mid-Term Review of 2008’), the Commission has already emphasised the importance of the completion of the abovementioned agricultural reform by the end of the foreseen transitional period [1].
Komisia vo svojej správe zo 16. júla 2008 o preskúmaní prechodných opatrení týkajúcich sa získavania poľnohospodárskych nehnuteľností stanovených v zmluve o pristúpení z roku 2003 (ďalej len „strednodobé preskúmanie 2008“) už zdôraznila význam dokončenia tejto poľnohospodárskej reformy do konca plánovaného prechodného obdobia [1].
The land reform is still ongoing in Lithuania.
Pozemková reforma v Litve ešte prebieha.
According to data supplied by the Lithuanian authorities, there is a total of 429000 ha of State land for which ownership rights need to be clarified.
Podľa údajov, ktoré poskytli litovské orgány, existuje celkovo 429000 ha štátnych pozemkov, ku ktorým treba určiť vlastnícke práva.
At the moment only 77200 ha of State agricultural land have been privatised and for 351000 ha of agricultural land, which constitutes 11,42 % of the total agricultural land in Lithuania, the ownership rights still remain to be solved.
V súčasnosti bolo sprivatizovaných iba 77200 ha štátnej poľnohospodárskej pôdy a k 351000 ha poľnohospodárskej pôdy, čo predstavuje 11,42 % celkovej poľnohospodárskej pôdy v Litve, stále treba vyriešiť otázku vlastníckych práv.
In the view of the Lithuanian authorities, the lack of clarity on property rights together with the unfavourable structure of the farms inevitably hinders land transactions and consolidation of agricultural land.
Podľa názoru litovských orgánov je to práve nejasnosť vlastníckych práv spolu s nepriaznivou štruktúrou poľnohospodárskych podnikov, ktoré nevyhnutným spôsobom bránia transakciám s pôdou a konsolidácii poľnohospodárskych pozemkov.
Land fragmentation, however, leads to lower competitiveness and less market-oriented farms.
Fragmentácia pôdy však vedie k nižšej konkurencieschopnosti a vytvára poľnohospodárske podniky, ktoré sa menej orientujú na trh.
In this context, data relating to 2009 made available by the Lithuanian authorities show that, in that year, farms of a size of up to 5 ha amounted to 52,5 % of all farms.
V tomto kontexte z údajov, ktoré sprístupnili litovské orgány za rok 2009, vyplýva, že poľnohospodárske podniky s veľkosťou do 5 ha v tomto roku predstavovali 52,5 % všetkých poľnohospodárskych podnikov.
The aforementioned lower competitiveness of the Lithuanian agricultural sector compared to the agricultural sector in EU-15 is compounded by difficulties in access to financial resources and high interest rates applied to commercial credit lines for the acquisition of agricultural land (more than 10 % in 2009).
Už spomínaná nižšia konkurencieschopnosť litovského odvetvia poľnohospodárstva v porovnaní s odvetvím poľnohospodárstva v EÚ 15 je znásobená ťažkosťami v prístupe k finančným zdrojom a vysokými úrokovými sadzbami, ktoré sa uplatňujú na komerčné úverové nástroje používané na nadobúdanie poľnohospodárskej pôdy (vyše 10 % v roku 2009).
Moreover, the recent global financial and economic crisis also had a negative impact on Lithuania’s economy and in particular on the selling prices of agricultural products.
Nedávna celosvetová finančná a hospodárska kríza mala navyše negatívny vplyv aj na litovské hospodárstvo, a to najmä na predajné ceny poľnohospodárskych produktov.
According to the data of the Lithuanian Department of Statistics under the Government of the Republic of Lithuania, the total index of the purchase prices of the agricultural products in 2009, as compared to 2008, was 77,8.
Podľa údajov litovského štatistického úradu spadajúceho pod vládu Litovskej republiky bol celkový index nákupných cien poľnohospodárskych produktov v roku 2009 v porovnaní s rokom 2008 na úrovni 77,8.
The fall was especially significant in the plant growing sector, where the total index of the purchase prices of these agricultural products in 2009 compared to 2008 was equal to 69,1.
Tento prepad bol obzvlášť výrazný v sektore pestovania rastlín, kde bol celkový index nákupných cien týchto poľnohospodárskych produktov v roku 2009 v porovnaní s rokom 2008 na úrovni 69,1.
In the light of the factors mentioned above, the still considerable, although decreasing over time, gap in the agricultural income of farmers in Lithuania and of farmers in the EU-15 can be explained.
Vzhľadom na uvedené faktory možno vysvetliť stále výrazný, aj keď zmenšujúci sa rozdiel medzi poľnohospodárskymi príjmami poľnohospodárov v Litve a poľnohospodármi v EÚ 15.
According to Eurostat, in 2009 the level of the farmers’ income in Lithuania decreased by 13,6 %, while the average of the income of the EU-27 decreased by 10,7 %.
Podľa Eurostatu sa v roku 2009 úroveň príjmov poľnohospodárov v Litve znížila o 13,6 %, kým priemerné príjmy v EÚ 27 sa znížili o 10,7 %.
Similarly to the levels of agricultural income, the gap in the agricultural land sales prices between Lithuania and the other EU Member States also persists.
Podobne ako pri poľnohospodárskych príjmoch, rozdiel pretrváva aj v predajných cenách poľnohospodárskej pôdy medzi Litvou a ostatnými členskými štátmi EÚ.
According to Eurostat data, the prices of the agricultural land parcels in Lithuania remain low in comparison to the other EU Member States.
Podľa údajov Eurostatu zostávajú ceny za parcely poľnohospodárskej pôdy v Litve v porovnaní s ostatnými členskými štátmi EÚ nízke.
Nevertheless, the noticeable differences in agricultural land sales prices between Lithuania and the EU-15 are such that they may hinder smooth progress towards price convergence.
Napriek tomu sú rozdiely v predajných cenách poľnohospodárskej pôdy medzi Litvou a krajinami EÚ 15 také značné, že môžu byť prekážkou v hladkom pokroku smerom k cenovej konvergencii.
Against this background, it may be anticipated, as do the Lithuanian authorities, that the lifting of the restrictions on 1 May 2011 would exert pressure on the land prices in Lithuania.
Vzhľadom na to možno spolu s litovskými orgánmi predpokladať, že zrušenie obmedzení 1. mája 2011 by vyvolalo tlak na ceny pôdy v Litve.
Therefore, a threat of serious disturbances on the Lithuanian agricultural land market upon the expiry of the transitional period exists.
Preto existuje hrozba vážneho narušenia litovského trhu s poľnohospodárskou pôdou po skončení prechodného obdobia.
An extension by 3 years of the transitional period referred to in Chapter 4 of Annex IX to the Act of Accession should therefore be granted.
Preto by sa malo povoliť predĺženie prechodného obdobia o tri roky v zmysle kapitoly 4 prílohy IX k aktu o pristúpení.
Since an open single market has always been at the heart of the European prosperity, an increased inflow of foreign capital would bring along potential benefits also for the agricultural market in Lithuania.
Keďže otvorený jednotný trh bol vždy základom európskej prosperity, zvýšený prísun zahraničného kapitálu by znamenal potenciálne prínosy aj pre poľnohospodársky trh v Litve.
As emphasised in the Mid-Term Review of 2008, foreign investment in the agriculture sector would also have important long-term effects on the provision of capital and know-how, on the functioning of land markets and on agricultural productivity.
Ako sa zdôrazňuje v strednodobom preskúmaní 2008, zahraničné investície do odvetvia poľnohospodárstva by takisto mohli mať výrazný dlhodobý vplyv na poskytovanie kapitálu a know-how, fungovanie trhov s pôdou a poľnohospodársku produktivitu.
For the purpose of legal certainty and in order to avoid a legal vacuum in the national legal system of Lithuania after the expiry of the current transitional period, this Decision should enter into force on the day of its publication in the Official Journal of the European Union,
Z dôvodu právnej istoty a s cieľom zabrániť právnemu vákuu vo vnútroštátnom právnom systéme Litvy po skončení súčasného prechodného obdobia by toto rozhodnutie malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,
The transitional period concerning the acquisition of agricultural land in Lithuania referred to in Chapter 4 of Annex IX to the 2003 Act of Accession shall be extended until 30 April 2014.
Prechodné obdobie týkajúce sa nadobúdania poľnohospodárskej pôdy v Litve uvedené v kapitole 4 prílohy IX k aktu o pristúpení z roku 2003 sa predlžuje do 30. apríla 2014.
Done at Brussels, 14 April 2011.
V Bruseli 14. apríla 2011
COM(2008) 461 final, 16 July 2008.
KOM(2008) 461 v konečnom znení, 16. júl 2008.
extending the transitional period concerning the acquisition of agricultural land in Slovakia
ktorým sa predlžuje prechodné obdobie týkajúce sa nadobúdania poľnohospodárskej pôdy na Slovensku
Having regard to the Act of Accession of the Czech Republic, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Hungary, Malta, Poland, Slovenia and Slovakia, and in particular Chapter 3 of Annex XIV thereto,
so zreteľom na Akt o pristúpení Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska, a najmä na kapitolu 3 prílohy XIV k tomuto aktu,
Having regard to the request made by Slovakia,
so zreteľom na žiadosť Slovenska,
On 20 January 2011, Slovakia requested to extend the transitional period concerning the acquisition of agricultural land by 3 years.
Dňa 20. januára 2011 Slovensko požiadalo o predĺženie prechodného obdobia týkajúceho sa nadobúdania poľnohospodárskej pôdy o tri roky.
The main reason for the transitional period was the need to safeguard the socioeconomic conditions for agricultural activities following the introduction of the single market and the transition to the common agricultural policy in Slovakia.
Hlavným dôvodom prechodného obdobia bola potreba chrániť sociálno-ekonomické podmienky poľnohospodárskych činností v dôsledku zavedenia jednotného trhu a prechodu na spoločnú poľnohospodársku politiku na Slovensku.
The transitional period was also designed to ease the process of restitution and privatisation of agricultural land.
Cieľom prechodného obdobia bolo aj uľahčiť poľnohospodárom proces reštitúcií a privatizácie poľnohospodárskej pôdy.
In its Report of 16 July 2008 on the Review of the transitional measures for the acquisition of agricultural real estate set out in the 2003 Accession Treaty (hereinafter the ‘Mid-Term Review’), the Commission has already emphasised the importance of the completion of the abovementioned agricultural reform by the end of the foreseen transitional period [1].
Komisia vo svojej správe zo 16. júla 2008 o preskúmaní prechodných opatrení týkajúcich sa získavania poľnohospodárskych nehnuteľností stanovených v zmluve o pristúpení z roku 2003 (ďalej len „strednodobé preskúmanie“) už zdôraznila význam dokončenia tejto poľnohospodárskej reformy do konca plánovaného prechodného obdobia [1].
According to data available to Eurostat, agricultural land prices in Slovakia are lower than the agricultural land prices in the EU.
Na základe údajov, ktoré sú k dispozícii Eurostatu, sú ceny poľnohospodárskej pôdy na Slovensku nižšie ako ceny poľnohospodárskej pôdy v EÚ.
Nevertheless, the noticeable differences in agricultural land prices between Slovakia and the EU-15 are such that they can hinder smooth progress towards price convergence.
Napriek tomu sú rozdiely v cenách poľnohospodárskej pôdy medzi Slovenskom a krajinami EÚ 15 také značné, že môžu byť prekážkou v hladkom pokroku smerom k cenovej konvergencii.
The risk of speculative activity on low value lands is also important.
Významné je aj riziko špekulatívnych činností s pôdou, ktorá má nízku hodnotu.
Similarly to the levels of agricultural land prices, the data from Eurostat show that the gap in per capita GDP in Purchasing Power Standards in Slovakia and the EU-15 still persists.
Podobne ako je to pri úrovniach cien poľnohospodárskej pôdy, z údajov Eurostatu vyplýva aj to, že rozdiel v HDP na obyvateľa v štandardoch kúpnej sily medzi Slovenskom a EÚ 15 stále pretrváva.
Thus, existing agricultural land prices are high relative to the purchasing power in Slovakia.
V pomere ku kúpnej sile na Slovensku sú teda existujúce ceny poľnohospodárskej pôdy vysoké.
According to Eurostat, the structure of land property in Slovakia is characterised by the predominance of small family farms of less than 2 ha which are mostly not market oriented.
Podľa Eurostatu je štruktúra vlastníctva pôdy na Slovensku charakteristická prevahou malých rodinných poľnohospodárskych podnikov s rozlohou menej ako 2 ha, ktoré zväčša nie sú trhovo zamerané.
The consolidation process of these small farms is very slow and the average exploited agricultural area per holding of less than 2 ha increased from 0,5 ha to 0,6 ha between 2001 and 2007.
Proces konsolidácie týchto malých poľnohospodárskych podnikov je veľmi pomalý a priemerný podiel využívanej poľnohospodárskej plochy v poľnohospodárskom podniku menšom ako 2 ha sa v období rokov 2001 až 2007 zvýšil z 0,5 ha na 0,6 ha.
Even though only 4,56 % of the total number of workers works in agriculture, almost half of the population lives in rural areas.
Aj keď iba 4,56 % z celkového počtu pracovníkov pracuje v poľnohospodárstve, takmer polovica obyvateľstva žije na vidieku.
According to the Slovak authorities many agricultural lands which are in private hands are not farmed.
Podľa slovenských orgánov mnohé poľnohospodárske pozemky, ktoré sú v súkromnom vlastníctve, sa neobrábajú.
Consolidation of agricultural land is also impeded by the unfinished process of restitution of ownership rights due to unsettled outstanding claims.
Konsolidácii poľnohospodárskej pôdy zároveň bráni nedokončený proces reštitúcií vlastníckych práv v dôsledku neurovnaných prebiehajúcich sporov.
Also, more than 360000 ha of agricultural private lands are administrated by the Slovak Land Fund pending the identification of their legal owners.
Vyše 360000 ha súkromnej poľnohospodárskej pôdy zároveň spravuje Slovenský pozemkový fond, a to až do identifikácie zákonných vlastníkov.
Approximately 130000 ha of State-owned agricultural land remain under the administration of the Slovak Land Fund.
Približne 130000 ha štátom vlastnenej poľnohospodárskej pôdy ostáva v správe Slovenského pozemkového fondu.
These lands together with those which have uncertain legal situation represent almost one quarter of the total area of agricultural lands in the Slovak Republic.
Tieto pozemky spolu s pozemkami, okolo ktorých existuje neistá právna situácia, predstavujú takmer štvrtinu celkovej plochy poľnohospodárskej pôdy v Slovenskej republike.
Against this background, it may be anticipated, as do the Slovak authorities, that the lifting of the restrictions on 1 May 2011 would exert pressure on the land prices in Slovakia.
Vzhľadom na to možno spolu so slovenskými orgánmi predpokladať, že zrušenie obmedzení 1. mája 2011 by vyvolalo tlak na ceny pôdy na Slovensku.
Therefore, a threat of serious disturbances on the Slovak agricultural land market upon the expiry of the transitional period exists.
Preto existuje hrozba vážneho narušenia slovenského trhu s poľnohospodárskou pôdou po skončení prechodného obdobia.
An extension of 3 years to the transitional period referred to in Chapter 3 of Annex XIV to the 2003 Act of Accession should therefore be granted.
Preto by sa malo povoliť predĺženie prechodného obdobia o tri roky v zmysle kapitoly 3 prílohy XIV k aktu o pristúpení z roku 2003.
In order to fully prepare the market for liberalisation, it continues to be of utmost importance, even amid adverse economic circumstances, to foster the improvement of factors such as credit and insurance facilities for farmers, and the completion of the agricultural reform during the transitional period, as already emphasised in the Mid-Term Review.
Aby sa trh úplne pripravil na liberalizáciu, je aj v nepriaznivej hospodárskej situácii naďalej nanajvýš dôležité podporovať zlepšovanie faktorov, ako sú možnosti získania úverov a poistenia pre poľnohospodárov a dokončenie reformy poľnohospodárstva počas prechodného obdobia, ako už bolo zdôraznené v strednodobom preskúmaní.
Since an open single market has always been at the heart of European prosperity, an increased inflow of foreign capital would also bring along potential benefits for the agricultural market in Slovakia.
Keďže otvorený jednotný trh bol vždy základom európskej prosperity, zvýšený prísun zahraničného kapitálu by znamenal potenciálne prínosy aj pre poľnohospodársky trh na Slovensku.
As emphasised in the Mid-Term Review of 2008, foreign investment in the agricultural sector would also have important long-term effects on the provision of capital and know-how, on the functioning of land markets and on agricultural productivity.
Ako sa zdôrazňuje v strednodobom preskúmaní z roku 2008, zahraničné investície do odvetvia poľnohospodárstva by takisto mohli mať výrazný dlhodobý vplyv na poskytovanie kapitálu a know-how, fungovanie trhov s pôdou a poľnohospodársku produktivitu.