natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As far as condition (d) is concerned, there is no evidence in the Commission’s possession to suggest that intra-Community trade has been affected to such an extent that the aid does not satisfy this condition.
Pokiaľ ide o podmienku d), Komisia nemá žiadnu informáciu, podľa ktorej bol ovplyvnený obchod vnútri Spoločenstva v takom veľkom rozsahu, že by pomoc nespĺňala túto podmienku.
In particular, the Decision of 10 May 2007 asked for an end to the exclusivity of the right of distribution of the Livret bleu since the special rights connected with the distribution of the Livret bleu constituted a restriction on freedom to provide services within the Community [53].
Rozhodnutie z 10. mája 2007 najmä požadovalo, aby sa zrušilo výhradné právo na vystavovanie „Livret bleu“, pretože osobitné práva spojené s vystavovaním „Livret bleu“ predstavovali obmedzenie voľného poskytovania služieb vnútri Spoločenstva [53].
Nevertheless, provided that it has not overcompensated the general interest service entrusted to Crédit Mutuel, the brokerage commission cannot be considered as affecting the development of trade to an extent contrary to the Union’s interests.
Pokiaľ by však odmena za sprostredkovanie neposkytovala nadmernú náhradu za úlohu služby všeobecného záujmu zverenú spoločnosti Crédit Mutuel, nebolo by možné domnievať sa, že ovplyvňuje rozvoj obchodu v takom rozsahu, aby to bolo v rozpore so záujmami Únie.
The Commission examines, therefore, below whether the principles of necessity and proportionality have in fact been respected, that is to say, whether the amount of the compensation which the brokerage commission constitutes has not exceeded what is necessary to cover the costs incurred in discharging the public service obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging those obligations [54].
Komisia teda ďalej skúma, či boli riadne dodržané zásady potreby a proporcionality, teda či suma náhrady, ktorú predstavuje odmena za sprostredkovanie, nie je vyššia, než je nevyhnutné na pokrytie nákladov vzniknutých pri plnení záväzkov súvisiacich so službami vo verejnom záujme, so zohľadnením relevantných príjmov a primeraného zisku z plnenia týchto záväzkov [54].
In verifying the absence of any overcompensation (see subsection 7.2.5), the Commission follows — for the period from 27 September 1991 (see subsection 7.2.1) to 31 December 2005 — a global approach (see subsection 7.2.2).
Pri overovaní neexistencie prípadnej nadmernej náhrady (pozri pododdiel 7.2.5) Komisia uplatnila – na obdobie od 27. septembra 1991 (pozri pododdiel 7.2.1) do 31. decembra 2005 – globálny prístup (pozri pododdiel 7.2.2).
Beginning of the period considered (27 September 1991)
Začiatok uvažovaného obdobia 27. septembra 1991
As stated in recitals 75 and 76, the only measure at issue in the present case is the brokerage commission, the principle of which was established on 27 September 1991, at the same time as Crédit Mutuel was tasked with centralising its deposits with the CDC with a view to financing social housing.
Ako bolo vysvetlené v odôvodneniach 75 a 76, jediným uvedeným opatrením v tejto veci je odmena za sprostredkovanie, ktorej podstata bola zavedená 27. septembra 1991 v rovnakom čase, ako bola spoločnosť Crédit Mutuel poverená centralizáciou svojich vkladov v CDC na financovanie sociálneho bývania.
Before that date, neither the brokerage commission nor the centralisation with the CDC existed.
Pred týmto dátumom neexistovala ani odmena za sprostredkovanie, ani centralizácia v CDC.
Consequently, the Commission must begin its assessment of the proportionality of the aid as from that date.
V dôsledku toho Komisia musí začať svoje hodnotenie proporcionality pomoci od tohto dátumu.
The Commission considers in conclusion that its extension Decision was inconsistent in limiting the aid measure to the brokerage commission created on 27 September 1991 while continuing to take into account the net revenue from Livret bleu accounts during the period from 1 January 1991 to 27 September 1991.
Komisia sa v dôsledku toho domnieva, že jej rozhodnutie o rozšírení obsahovalo nezrovnalosť v tom zmysle, že obmedzilo pomoc len na odmenu za sprostredkovanie zavedenú 27. septembra 1991, ale pritom naďalej bralo do úvahy čisté príjmy z vkladných knižiek „Livret bleu“ za obdobie od 1. januára 1991 do 27. septembra 1991.
In view of the fact that Crédit Mutuel is able to communicate the net results of general-interest uses and non-earmarked uses only on an annual basis, the Commission considers that, for the year 1991, account must be taken only of the net results corresponding to the period from 27 September 1991 to 31 December 1991, based on the proportion between the number of relevant days and the net results for the whole of 1991, i.e. 96/365.
Keďže spoločnosť Crédit Mutuel dokáže poskytnúť čisté hospodárske výsledky z použitia vo všeobecnom záujme a z voľného použitia len na celoročnom základe, Komisia sa domnieva, že za rok 1991 treba zohľadniť len výsledky zodpovedajúce obdobiu od 27. septembra 1991 do 31. decembra 1991 výpočtom pomernej časti za počet relevantných dní, teda 96/365, z čistých hospodárskych výsledkov za celý rok 1991.
The net results for deposits centralised with the CDC for the year 1991 can be taken into account in their entirety since, as explained in recital 101, such centralisation was in fact introduced after 27 September 1991, with the result that, by definition, no part of these results relates to the period from 1 January 1991 to 27 September 1991.
Čisté hospodárske výsledky z centralizovaných vkladov v CDC za rok 1991 možno zohľadniť v ich celistvosti, pretože ako už bolo uvedené v odôvodnení 101, táto centralizácia bola zavedená presne 27. septembra 1991, a to znamená, že žiadna časť týchto výsledkov sa nevzťahuje na obdobie od 1. januára 1991 do 27. septembra 1991.
Global approach up to the end of 2005 and each year thereafter
Globálny prístup do konca roka 2005 a následne prístup na ročnom základe
In its extension Decision, the Commission advocated the adoption of an annual approach to assessing the existence of any overcompensation.
Vo svojom rozhodnutí o rozšírení Komisia odporučila uplatniť ročný prístup na posúdenie existencie prípadnej nadmernej náhrady.
This approach stems from the 2005 Community framework and represents a change compared with its previous practice.
Tento prístup vyplýva z rámca Spoločenstva z roku 2005 a predstavuje zmenu v porovnaní s predchádzajúcou praxou.
When, prior to the adoption of the 2005 Community framework, the Commission had to assess the existence of any overcompensation, it followed an approach which may be described as ‘global’ whereby the amounts relating to the years of overcompensation could, without limit, be offset by the amounts for the years of undercompensation [56].
Totiž keď pred prijatím rámca Spoločenstva z roku 2005 Komisia mala posúdiť existenciu prípadnej nadmernej náhrady, uplatňovala prístup, ktorý možno klasifikovať ako „globálny“, podľa ktorého sumy súvisiace s rokmi nadmernej náhrady mohli byť bez obmedzenia kompenzované sumami z rokov s príliš nízkou náhradou [56].
Pursuant to point 26 of the 2005 Community framework, the Commission will apply the framework’s provisions to non-notified aid if the aid was granted after publication of the framework in the Official Journal of the European Union and the provisions in force at the time the aid was granted, in all other cases.
Podľa bodu 26 rámca Spoločenstva z roku 2005 Komisia uplatní na neoznámenú pomoc ustanovenia uvedeného rámca, ak bola pomoc poskytnutá po uverejnení rámca v Úradnom vestníku Európskej únie, a ustanovenia platné v čase poskytnutia pomoci v ostatných súvisiacich prípadoch.
The aid at issue was granted annually [57] and was not notified.
Uvedená pomoc sa poskytovala ročne [57] a nebola oznámená.
The 2005 Community framework advocates an ‘annual’ approach inasmuch as the calculation of any overcompensation has to be done annually without it being possible to carry forward the amount of any annual overcompensation to the next year, save where that amount does not exceed 10 % of the amount of annual compensation [58].
V rámci Spoločenstva z roku 2005 sa odporúča prístup „na ročnom základe“, pokiaľ výpočet prípadnej nadmernej náhrady sa má robiť ročne bez toho, aby suma ročnej nadmernej náhrady mohla byť presunutá na nasledujúci rok, okrem prípadu, keď táto suma nepresahuje 10 % sumy ročnej náhrady [58].
On the other hand, prior to the adoption of the 2005 Community framework, where the Commission checked whether the undertaking had not been overcompensated for the performance of the public-service task, it followed a ‘global’ approach (see recital 104) [59].
Naproti tomu pred prijatím rámca Spoločenstva z roku 2005, keď Komisia preverovala, či podnik nedostal nadmerné náhrady z dôvodu plnenia úlohy služby vo verejnom záujme, Komisia uplatňovala „globálny“ prístup (pozri odôvodnenie 104) [59].
In the global approach, the net results for each year, cumulated year on year, are discounted by applying the reference rate for France on 1 January of each year [60].
Čisté hospodárske výsledky za každý rok, kumulované rok po roku, sa v globálnom prístupe aktualizujú uplatnením referenčnej sadzby pre Francúzsko k 1. januáru každého roka [60].
Advantages taken into account
Zohľadnené výhody
According to the first sentence of point 17 of the 2005 Community framework, ‘The revenue to be taken into account must include at least the entire revenue earned from the service of general economic interest’.
Podľa bodu 17 prvej vety rámca Spoločenstva z roku 2005 „príjmy, ktoré sa majú zohľadniť, musia zahŕňať aspoň všetky príjmy získané zo služby všeobecného hospodárskeho záujmu“.
When checking for the absence of any overcompensation, it is necessary, therefore, to take account of the net result of general-interest uses and non-earmarked uses during the investigation period.
Pri overovaní neexistencie prípadnej nadmernej náhrady treba teda zohľadniť čistý hospodársky výsledok z použitia vo všeobecnom záujme a z voľného použitia počas skúmaného obdobia.
The Commission considers that these results are revenue introduced by France as from 27 September 1991 in favour of Crédit Mutuel for its performing the general-interest service of financing social housing through the CDC.
Komisia si totiž myslí, že tieto výsledky sú príjmami zavedenými Francúzskom od 27. septembra 1991 v prospech spoločnosti Crédit Mutuel v rámci jej plnenia služby vo všeobecnom záujme s cieľom financovať sociálne bývanie prostredníctvom CDC.
These uses are, in cost accounting, backed by a specific resource, the deposits gathered thanks to the distribution of the Livret bleu.
Toto použitie je priradené v analytickom účtovníctve k špecifickému príjmu, vkladom zhromaždeným vďaka vystavovaniu „Livret bleu“.
In competitive market conditions (without the special right to distribute a tax-free savings product), Crédit Mutuel might not have been able to procure that resource at the same cost, with the result that the corresponding uses and resources must be taken into account in the overall structure of the Livret bleu system.
V konkurenčných trhových podmienkach (bez osobitného nároku na vystavovanie sporiaceho produktu oslobodeného od dane) by spoločnosť Crédit Mutuel možno nebola schopná získať takýto príjem za rovnaké náklady, takže použitie a príslušné prostriedky sa musia zohľadniť v celkovom hospodárení systému „Livret bleu“.
Moreover, France has itself confirmed the existence of a link between these uses, the Livret bleu and the task of financing social housing by redirecting the amounts relating to these uses to the CDC as from 1991 [61].
Okrem toho samotné Francúzsko potvrdilo existenciu prepojenia medzi týmto použitím, vkladnou knižkou „Livret bleu“ a úlohou financovania sociálneho bývania tým, že od 27. septembra 1991 presunulo vklady týkajúce sa tohto použitia do CDC [61].
In other words, when on 27 September 1991 it entrusted to Crédit Mutuel the general economic interest service consisting in gathering deposits centralised with the CDC and intended for financing social housing, France confirmed the entrustment to Crédit Mutuel of the distribution of the Livret bleu.
Inými slovami, keď Francúzsko poverilo 27. septembra 1991 spoločnosť Crédit Mutuel službou všeobecného hospodárskeho záujmu spočívajúcou v zhromažďovaní vkladov centralizovaných v CDC a určených na sociálne bývanie, potvrdilo pridelenie vystavovania „Livret Bleu“ spoločnosti Crédit Mutuel.
The profit resulting from the use of funds deposited on the latter must therefore be considered as from that date to be revenue granted to Crédit Mutuel for the provision of the service of general economic interest.
Zisk vyplývajúci z využívania prostriedkov vložených na vkladné knižky „Livret bleu“ sa teda musí od tohto dátumu pokladať za výnos poskytnutý spoločnosti Crédit Mutuel za poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu.
The complainants and other authorities or bodies (the Competition Council and reports by parliamentarians or research organisations [62] consider that the exclusive right to distribute the Livret bleu has had a ‘pull effect’ by enabling Crédit Mutuel to attract and retain customers to whom it has sold banking products other than the Livret bleu.
Sťažovateľ a ďalšie orgány alebo inštitúcie (Rada pre hospodársku súťaž a správy poslancov parlamentu alebo výskumných inštitúcií [62]) si myslia, že výhradné právo na vystavovanie „Livret bleu“ malo „efekt príťažlivosti“, pretože umožnilo spoločnosti Crédit Mutuel prilákať zákazníkov a získať si ich vernosť a predávať im iné bankové produkty ako len „Livret bleu“.
In its extension Decision the Commission did not rule out the possibility that the Livret bleu may have generated indirect revenue via the pull effect [63], but it pointed out that such revenue had so far not been quantified [64].
V rozhodnutí o rozšírení Komisia nevylúčila, že vkladná knižka „Livret bleu“ mohla vyvolať nepriame príjmy v dôsledku efektu príťažlivosti [63], ale pripomenula, že takéto príjmy nemohli byť dovtedy vyčíslené [64].
Following its investigation into this case, the Commission would observe that, while the existence of a pull effect cannot be ruled out, the data it has collected do not enable it in this case to quantify the potential pull effect in a sufficiently precise manner.
Na konci zisťovania v tejto veci Komisia konštatuje, že hoci nemožno vylúčiť existenciu efektu príťažlivosti, údaje, ktoré zozbierala, jej neumožňujú v tomto osobitnom prípade dostatočne presvedčivým spôsobom kvantifikovať prípadný efekt príťažlivosti.
The documents submitted by the complainants presume the existence of pull effects but do not formally prove their existence and succeed even less in precisely determining the financial impact of such effects.
Doklady predložené sťažovateľmi predpokladajú existenciu efektu príťažlivosti, ale zjavne nepreukazujú jeho existenciu a nedokážu presne oceniť finančný vplyv tohto efektu.
As for the studies by the Glais consultancy (see recitals 52 and 53), the Commission would observe that Crédit Mutuel is right to assert that these statistical analyses provide no certain proof of a quantifiable pull effect.
Pokiaľ ide o štúdie poradenskej firmy Glais (pozri odôvodnenia 52 a 53), Komisia poznamenala, že spoločnosť Crédit Mutuel môže právom tvrdiť, že tieto štatistické analýzy neposkytujú nijaký jednoznačný dôkaz, pokiaľ ide o vyčísliteľný efekt príťažlivosti.
Three subjective evaluations have been proposed in the complainants’ comments.
V pripomienkach sťažovateľov boli navrhnuté tri subjektívne hodnotenia.
First of all, in view of the fact that other banks had offered to distribute the Livret bleu in return for a 1 % commission, the complainants proposed an approximate order of magnitude for the pull effect by calculating the difference between the level of commission charged by Crédit Mutuel and this rate of 1 %, i.e. 0,3 %, which corresponds to approximately FRF 300 million a year.
Predovšetkým vzhľadom na skutočnosť, že ostatné banky ponúkli vystavovanie vkladnej knižky „Livret bleu“ za odmenu 1 %, sťažovatelia navrhli rádovo približnú výšku efektu príťažlivosti výpočtom rozdielu medzi úrovňou odmeny, ktorú poberá spoločnosť Crédit Mutuel, a touto mierou 1 %, teda na 0,3 %, čo zodpovedá približne 300 miliónom FRF ročne.
However, there is no evidence to suggest that, during the period considered, Crédit Mutuel’s competitors could have performed this task under the same conditions at this level of remuneration of 1 %.
Nič však neumožňuje preukázať, že konkurenti spoločnosti Crédit Mutuel by mohli počas uvažovaného obdobia vykonávať túto úlohu za rovnakých podmienok na tejto úrovni výnosu 1 %.
Moreover, this first argument does not demonstrate the pull effect but seems to amount to alleging that Crédit Mutuel was overcompensated, which, as will be shown, is not the case.
Okrem toho tento hlavný argument nepreukazuje efekt príťažlivosti, ale akoby sa vracal k tvrdeniu, že spoločnosť Crédit Mutuel dostávala nadmerné náhrady, čo nie je pravda, ako sa ďalej preukáže.
There is no evidence to suggest that the pull effect corresponds to the difference between the brokerage commission and a hypothetical lower commission which Crédit Mutuel’s competitors proposed to charge in return for their distributing the Livret bleu.
Nič neumožňuje preukázať, že efekt príťažlivosti zodpovedá rozdielu medzi odmenou za sprostredkovanie a nižšou hypotetickou odmenou, ktorú konkurenti spoločnosti Crédit Mutuel navrhovali poberať ako protihodnotu za to, že by oni vystavovali „Livret bleu“.
According to the second method proposed by the complainants, the pull effect would be measured by reference to the growth in Crédit Mutuel’s market share.
Podľa druhej metódy navrhovanej sťažovateľmi by sa efekt príťažlivosti meral v závislosti od rastu podielov na trhu spoločnosti Crédit Mutuel.
Such an evaluation method cannot be adopted as it is based on the assumption that the gains in market share are due solely to the Livret bleu, whereas there is no objective basis for this assumption.
Takúto metódu nemožno vziať do úvahy, pretože sa opiera o postulát, že získavanie podielov na trhu je spôsobené len vkladnou knižkou „Livret bleu“, pričom tento postulát nie je podopretý žiadnym objektívnym údajom.
The third evaluation of the exclusive distribution right is based on the tax revenue loss due to the tax exemption allowed under the Livret bleu.
Tretie hodnotenie výhradného práva na vystavovanie sa opiera o ušlý daňový príjem spôsobený oslobodením od dane „Livret bleu“.
If Crédit Mutuel had wished to distribute a savings account without any tax exemption by offering, irrespective of the saver’s tax position, the same net yield as the Livret bleu, it would in fact have incurred an opportunity cost equal to the amount of the notional tax (potentially) payable by the saver.
Keby spoločnosť Crédit Mutuel chcela vystavovať sporiteľnú knižku bez oslobodenia od dane a pritom by ponúkala sporiteľom bez ohľadu na daňovú situáciu rovnaký čistý výnos ako „Livret bleu“, skutočne by znášala alternatívne náklady rovnajúce sa výške pomyselnej dane (potenciálne) uhrádzanej sporiteľmi.
According to the complainants, the cumulated tax advantage of the order of FRF 4,5 billion over the period 1991-97 must be considered as having accrued to Crédit Mutuel advantages worth the same amount.
Podľa sťažovateľov je nutné považovať kumulovanú daňovú výhodu rádovo vo výške 4,5 miliardy FRF za obdobie 1991 – 1997 za výhodu spoločnosti Crédit Mutuel, a to v rovnakej výške.
This reasoning cannot be accepted as Crédit Mutuel would probably not have distributed the Livret bleu under the same conditions if it had had to bear the full cost of the tax exemption, which, besides, benefits members directly.
Tento úsudok nemožno vziať do úvahy, pretože spoločnosť Crédit Mutuel by pravdepodobne nevystavovala „Livret bleu“ za rovnakých podmienok, ak by musela uhrádzať všetky náklady na oslobodenie od dane, čo inak priamo využívajú spoločníci spoločnosti.
The advantages in question, if any, are difficult to prove and to quantify.
Uvedené prípadné výhody sa ťažko preukazujú a vyčísľujú.
The direct financial advantage deriving from the operation of the Livret bleu is directly measurable from the Livret bleu’s accounts.
Priama hospodárska výhoda z prevádzkovania „Livret bleu“ je priamo merateľná z účtovníctva „Livret bleu“.
However, the financial advantage arising from the sale of other products or services to customers who remained loyal because of the Livret bleu would be observable in the cost accounts of these other products if it were possible to distinguish immediately between what was sold to customers who remained because of, or were attracted by, the Livret bleu, and what was sold to customers who came to Crédit Mutuel for other reasons, which is not the case.
Naproti tomu hospodárska výhoda vyvolaná predajom iných produktov alebo služieb zákazníkom, ktorí zostali verní vďaka „Livret bleu“, by sa mohla zaznamenať v analytickom účtovníctve týchto ostatných produktov, ak by bolo možné bezprostredne odlíšiť, čo sa predáva verným zákazníkom alebo zákazníkom prilákaným vkladnou knižkou „Livret bleu“ a čo sa predáva zákazníkom, ktorí prišli do Crédit Mutuel z iných dôvodov, čo sa však nedá.
For these reasons, the Commission’s consultant was unable to evaluate the potential pull effect using the accounting method applied to assess all the direct financial advantages deriving from the Livret bleu.
Z týchto dôvodov poradca Komisie nemohol vyhodnotiť prípadný efekt príťažlivosti použitím účtovnej metódy uplatnenej na vyčíslenie všetkých priamych hospodárskych výhod získaných z „Livret bleu“.
The more sophisticated attempts by the Commission’s consultant at evaluating the pull effect were unsuccessful.
Sofistikovanejšie pokusy poradcu Komisie o posúdenie efektu príťažlivosti neboli úspešné.
Consequently, the Commission considers that it cannot take into account the advantage, if any, due to the pull effect in the calculation of whether or not there is any overcompensation.
V dôsledku toho si Komisia myslí, že nemôže zohľadniť prípadnú výhodu spôsobenú efektom príťažlivosti vo výpočte na overenie neexistencie prípadnej nadmernej náhrady.
Calculation of a reasonable profit
Výpočet primeraného zisku
When checking for the absence of overcompensation of an undertaking entrusted with a service of general economic interest, account must be taken of a reasonable profit [65].
Pri overovaní, či podnik poverený službou všeobecného hospodárskeho záujmu nedostal nadmernú náhradu, treba zohľadniť primeraný zisk [65].
The 2005 Community framework states that ‘ “reasonable profit” should be taken to mean a rate of return on own capital that takes account of the risk, or absence of risk, incurred by the undertaking […] This rate must normally not exceed the average rate for the sector concerned in recent years’ [66].
Rámec Spoločenstva z roku 2005 spresňuje, že „ ‚primeraný zisk‘ treba chápať ako mieru návratnosti vlastného kapitálu, ktorá zohľadňuje prítomnosť alebo neprítomnosť rizika v podniku […]. Táto miera normálne neprekračuje priemernú mieru v danom sektore za posledné roky“. [66]
The Commission considered in the extension Decision [67] that there should be applied to general-interest uses and non-earmarked uses a reasonable profit amounting to on average 6 % of the capital devoted to those uses.
Komisia sa vo svojom rozhodnutí o rozšírení [67] domnieva, že je odôvodnené uplatniť na použitie vo všeobecnom záujme a na voľné použitie primeraný zisk v priemernej výške 6 % vlastného kapitálu na toto použitie.
This rate, which varies from year to year and averages 6 %, corresponds to the rate of return originally advocated by Crédit Mutuel: Crédit Mutuel had taken as the cost of capital the amount of the dividends actually distributed during the year in question.
Táto miera meniaca sa z roka na rok a dosahujúca v priemere 6 % zodpovedá miere návratnosti pôvodne odporúčanej spoločnosťou Crédit Mutuel: spoločnosť Crédit Mutuel zohľadnila ako náklady na vlastný kapitál sumu skutočne rozdeľovaných dividend počas daného roka.