natgillin/translations-raw huggingface dataset:
That reduction in the rate of tax resulted in an unforeseen gain of DKK 43 million over the period.
Toto zníženie sadzby dane prinieslo neočakávaný zisk za príslušné obdobie 43 miliónov DKK.
Without that gain, there would have been a negative impact on the equity capital of DKK 178 million;
Bez tohto zníženia by bol pozorovaný negatívny vplyv na vlastné imanie, ktoré by kleslo o 178 miliónov DKK.
The downwards revision of the equity capital on the initial balance sheet by an amount of DKK 36 million,
Úprava vlastného imania smerom dole v počiatočnej súvahe za rok 1999 o 36 miliónov DKK.
According to Denmark, those facts show that the increase in DSB’s equity capital was not due to high operating grants paid by the State and that it must be seen in relation to the financial, accounting and tax information referred to above.
Podľa Dánska svedčia tieto údaje o tom, že zvýšenie vlastného imania DSB nie je spôsobené vysokými dotáciami na prevádzku vyplatenými štátom a treba ho relativizovať na základe uvedených finančných, účtovných a daňových skutočností.
DSB did not therefore use the aid received from the State to increase its equity capital to an extent greater than the amount provided for in the founding budget.
DSB teda nepoužil dotácie prijaté od štátu na zvýšenie svojho vlastného imania nad rámec sumy plánovanej v zriaďovacom rozpočte.
Operating Results
Prevádzkový výsledok
With regard to the projected operating results before distribution of profits, the Danish authorities point out that the observed improvements in results are not an indication of DSB receiving overcompensation.
Pokiaľ ide o prevádzkový výsledok uvedený v rozpočte pred vyplatením dividend, dánske orgány zdôrazňujú, že pozorované zlepšenia výsledkov neznamenajú, že DSB dostal nadmernú úhradu.
Rather, the improvements are due to a range of factors – having both positive and negative effects – which could not be taken into consideration when the level of compensation was established.
Tieto zlepšenia boli skôr dôsledkom mnohých faktorov – majúcich kladný alebo záporný vplyv –, ktoré nebolo možné zohľadniť v čase, keď sa stanovovala výška úhrady.
Denmark considers that such variations with respect to the initial budget are inevitable in the case of multiannual contracts relating to the discharging of a public service obligation.
Dánsko sa domnieva, že takýmto zmenám oproti počiatočnému rozpočtu nemožno zabrániť v prípade, že ide o viacročné zmluvy týkajúce sa plnenia úloh vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme.
In such cases, it is not possible to fix the amount of compensation in a way which makes it possible to confirm, following an ex post examination, that it corresponded exactly to the real costs, minus the receipts and a reasonable profit.
V týchto prípadoch nemožno stanoviť výšku úhrady tak, aby po následnom preskúmaní bolo možné tvrdiť, že presne zodpovedala skutočným nákladom po odpočítaní výnosov a primeraného zisku.
According to the Danish authorities, even in cases where a public service obligation results from the award of a tender, changes may occur in the market and in the situation of the undertaking concerned, such that the results actually obtained do not correspond to the results predicted by the successful bidder when the contract was concluded.
Podľa dánskych orgánov aj v prípade udelenia úlohy služieb vo verejnom záujme formou verejnej súťaže môže dôjsť k takým zmenám na trhu a v situácii príslušného podniku, že výsledok, ktorý skutočne dosiahol, nezodpovedá tomu, čo ako úspešný uchádzač predpokladal pri uzatváraní zmluvy.
Denmark therefore takes the view that improvements or deteriorations in results attributable to such unforeseen factors cannot be used as an argument to claim that the compensation was fixed in a way such as to involve overcompensation or under-compensation.
Dánsko preto usudzuje, že argument neočakávaných zhoršení alebo zlepšení výsledkov, ktoré možno pripísať tomuto typu nepredvídaných faktorov, nemožno použiť na podporu tvrdenia, že úhrada bola stanovená spôsobom, ktorá má za následok poskytnutie nadmernej alebo nedostatočnej úhrady.
In this case, the observed improvements in results are due to the combined effects of several factors such as general economic trends, developments in the market concerned, productivity gains (for example, reductions in the cost of labour or of access to infrastructure following the sale of the cargo branch, reductions in depreciation or improvements in financial management).
V tomto prípade sú zistené zlepšenia výsledkov spôsobené súbežným pôsobením viacerých faktorov, akými sú celkový vývoj konjunktúry, vývoj na príslušnom trhu, väčšia produktivita (napríklad v dôsledku zníženia nákladov na prácu alebo na prístup k infraštruktúre následkom postúpenia činnosti v odvetví železničnej nákladnej dopravy, nižších odpisov alebo zlepšenia finančného hospodárenia).
Denmark adds that the contracts concluded with DSB are characterised by the fact that the contracting partners agreed on payment on the basis of the usual considerations in a market economy, the level of payment having been determined in such a way as to cover DSB’s costs, taking account of the expected revenues and a reasonable profit.
Dánsko dodáva, že pre zmluvy uzavreté s DSB je príznačné, že sa zmluvní partneri dohodli na platbe na základe úvah obvyklých v trhovom hospodárstve, pričom výška platby sa určila tak, aby pokryla náklady DSB vzhľadom na očakávané výnosy a primeraný zisk.
The fact that DSB ultimately achieved better results than budgeted for does not mean that the amounts of compensation fixed in the contracts was too high.
Skutočnosť, že DSB napokon dosiahol lepšie výsledky než sa plánovalo v rozpočte, neznamená, že je výška úhrady stanovená v zmluvách príliš vysoká.
Reduction in compensation and distribution of dividends
Zníženie úhrady a vyplatenie dividend
The Danish authorities point out that, even though, in their opinion, there was no overcompensation, the risk of overcompensation is in any case ruled out by the Danish Government’s dividend policy as set out in Finance Act No 249/1999 and by the subsequent reduction in compensation in the agreement concluded with DSB.
Dánske orgány poznamenávajú, že aj keď podľa nich nedošlo k nadmernej úhrade, riziko nadmernej úhrady bolo v každom prípade odstránené prostredníctvom dividendovej politiky dánskej vlády stanovenej vo finančnom zákone č. 249/1999 a následného zníženia úhrady stanovenej v dohode uzatvorenej s DSB.
Denmark takes the view that it has made sure, with its dividend policy, that DSB will not increase its equity capital beyond the level provided for and hence beyond the level that is necessary.
Dánsko sa v skutočnosti domnieva, že svojou politikou v oblasti dividend zaistilo, že DSB nezvýši svoje vlastné imanie nad rámec stanovenej, a teda nevyhnutnej výšky.
Although no binding legal rule was laid down, the dividend policy was designed to reconcile two considerations:
Napriek tomu, že sa nestanovilo žiadne záväzné právne pravidlo, táto dividendová politika sa snaží zosúladiť dva aspekty:
the usual considerations in a market economy regarding what is economically justifiable taking account of the economic situation of the undertaking,
úvahy bežné v trhovom hospodárstve smerujúce k zisteniu, čo je ekonomicky odôvodniteľné vzhľadom na hospodársku situáciu podniku,
socioeconomic considerations and considerations relating to competition having regard to the size of DSB’s equity capital and its operating grants,
sociálno-ekonomické úvahy alebo úvahy súvisiace s hospodárskou súťažou so zreteľom na veľkosť vlastného imania a dotácie na prevádzku DSB.
The Danish authorities state that dividend payments to the State are to be used as a means of correcting the size of DSB’s equity capital in the years following its founding, and as a means of restoring the operating surplus if it were subsequently to emerge that DSB did indeed achieve better results than expected.
Dánske orgány spresňujú, že platby dividend štátu sa musia použiť ako prostriedok úpravy výšky vlastného imania DSB v rokoch nasledujúcich po jeho založení a ako prostriedok vrátenia prevádzkového prebytku, pokiaľ sa následne ukáže, že DSB skutočne dosiahol lepšie výsledky, než očakával.
That principle follows from Finance Act No 249/1999.
Táto zásada vyplýva z finančného zákona č. 249/1999.
The payment of dividends is to be used to regulate on an ongoing basis the structure of DSB’s capital and, hence, the real net operating grant.
Platba dividend sa musí použiť na stálu reguláciu kapitálovej štruktúry DSB, a tým aj skutočnej čistej prevádzkovej dotácie.
The dividend policy also meant that DSB had an incentive to improve its efficiency because the starting point was that the dividends should amount to half of DSB’s surplus after tax.
Dividendovou politikou sa DSB tiež podnecuje k zlepšovaniu svojej efektívnosti, podľa zásady, že dividendy musia zodpovedať polovici prebytku DSB po zdanení.
Efficiency improvements would therefore benefit DSB to a certain extent and not solely result in a subsequent refund of the operating grant.
Tieto zlepšenia efektívnosti budú do istej miery pre DSB prospešné a neprejavia sa iba následným vrátením dotácie na prevádzku.
The Danish authorities consider that it is wholly in line with the general considerations of a market economy to be able to use incentives in determining what constitutes a reasonable profit, as advocated by the Commission [19].
Dánske orgány sa domnievajú, že je to v súlade so všeobecnými úvahami o trhovom hospodárstve, podľa ktorých je možné použiť nástroje na určenie toho, o čom sa dohodlo, že sa bude nazývať primeraným ziskom, ako odporúča Komisia [19].
Denmark points out that the application of this dividend policy led, for the period 1999-2006, in relation to the activities undertaken to fulfil the contracts, to the State being paid almost DKK 3 billion more than the figure initially predicted.
Dánsko zdôrazňuje, že uplatňovanie tejto politiky v oblasti dividend viedlo v období rokov 1999 – 2006 v spojitosti s poslaním vykonávaným v rámci plnenia zmlúv k vyplateniu štátu takmer 3 dodatočných miliárd DKK oproti pôvodne plánovanej sume.
According to the Danish authorities, the dividend policy therefore functioned de facto as a ‘refund mechanism’ making it possible to offset any overcompensation.
Podľa dánskych orgánov preto politika v oblasti dividend v skutočnosti fungovala ako „mechanizmus náhrady“, ktorým sa kompenzovala prípadná nadmerná úhrada.
They emphasise that the part of DSB’s compensation which was repaid to the State in the form of dividends is, moreover, much greater than the difference between the surplus anticipated in DSB’s budget and that which was actually achieved.
Zdôrazňujú, že časť úhrady podniku DSB, ktorá sa vrátila štátu v podobe dividend, je okrem toho oveľa väčšia ako rozdiel medzi prebytkom naplánovaným v rozpočte DSB a skutočným prebytkom.
As such, the dividend policy therefore helped to guarantee that DSB was not able to profit from the State operating grant in order to obtain a competitive advantage – for example, by increasing its equity capital beyond the specified level or by using annual surpluses.
Politika dividend takto prispela k tomu, že sa zaistilo, že DSB nemôže ťažiť zo štátnej dotácie na prevádzku, a tým získať konkurenčnú výhodu – napríklad prostredníctvom zvýšenia svojho vlastného imania nad stanovený rámec alebo použitia ročného prebytku – a že DSB nedostáva nadmernú úhradu.
Moreover, the Danish authorities consider that it is very difficult to establish rules relating to an a posteriori correction of the operating grant.
Dánske orgány sa okrem toho nazdávajú, že je veľmi ťažké stanoviť zmluvné pravidlá týkajúce sa úpravy a posteriori prevádzkovej dotácie.
However, the State is able – as a result of the dividend policy, in accordance with Danish company law – to ensure that the net operating grant is effectively corrected, if the profits for the year exceed the level which was expected or anticipated when the contract was concluded.
Naproti tomu je štát schopný – vďaka dividendovej politike v súlade s dánskym právom spoločností – overiť si, či je čistá dotácia na prevádzku skutočne upravená, pokiaľ je ročný výsledok hospodárenia vyšší, než sa čakalo alebo plánovalo v čase uzatvárania zmluvy.
According to the Danish authorities, distributions of dividends are therefore, in practice, an extraordinarily effective tool to guard against overcompensation.
Podľa nich sú teda výplaty dividend v praxi mimoriadne účinným nástrojom na ochranu pred nadmernou úhradou.
Moreover, the Danish authorities state that the Court of First Instance also established that Member States could have a wide discretion as to the determination of compensation where that compensation depends on an assessment of complex economic facts [20].
Dánske orgány okrem toho uvádzajú, že Súd prvého stupňa tiež rozhodol, že členské štáty môžu disponovať širokou mierou voľnej úvahy, pokiaľ ide o určenie náhrady v prípade, že táto náhrada závisí od posúdenia zložitých ekonomických skutočností [20].
They also point out that Community law does not contain any obligation providing that a downwards revision of the net operating grant should always be carried out in a certain way, for example by applying contractual rules or in an equivalent manner.
Zároveň pripomínajú, že v práve Spoločenstva neexistuje žiadna povinnosť uskutočňovať úpravu čistej prevádzkovej dotácie smerom dole určitým spôsobom, napríklad uplatnením zmluvných pravidiel alebo ekvivalentným spôsobom.
What is important, according to the criteria laid down in the judgment in Altmark, is that the State truly ensures that there is no overcompensation.
Podľa kritérií stanovených v rozsudku vo veci Altmark je dôležité, aby sa štát skutočne presvedčil, že nedošlo k nadmernej úhrade.
However, it is for the Member States to decide how to proceed in practice.
Rozhodnutie o postupe v praxi však prislúcha členským štátom.
Delays in the delivery of rolling stock
Omeškania s dodávkami železničných vozidiel
According to the Danish authorities, the late delivery of the IC4 and IC2 trains did not lead to an economic advantage for DSB.
Podľa dánskych orgánov omeškania s dodávkami vlakov IC4 a IC2 nepriniesli DSB hospodársku výhodu.
They confirm that the delivery of the new IC4 and IC2 trains, which were ordered before the conclusion of the transport contract for 2005-14 and should have been delivered from 2003, was affected by delays attributable to the manufacturer (Ansaldo Breda).
Dánske orgány potvrdzujú, že došlo k omeškaniam s dodávkami nových vlakov IC4 a IC2 objednaných pred uzavretím zmluvy o doprave na obdobie rokov 2005 – 2014, ktoré mali byť dodávané počínajúc rokom 2003, čo možno pripísať výrobcovi (Ansaldo Breda).
The Danish authorities state that, if delivery had taken place as scheduled, DSB would have borne the net costs corresponding to the depreciation of the trains and to the interest, which were covered by the contractual payments.
Dánske orgány uvádzajú, že keby sa dodávka uskutočnila podľa stanoveného časového harmonogramu, DSB by znášal náklady na odpisy a úroky, ktoré sa uhrádzali zmluvnými platbami.
2005-14 transport contract
Zmluva o doprave na obdobie rokov 2005 – 2014
Since DSB did not bear those costs, the contractual payments were subject to a reduction under the transport contract for 2005-14.
Nakoľko DSB neniesol tieto náklady, zmluvné platby boli predmetom zníženia v rámci zmluvy o doprave na obdobie rokov 2005 – 2014.
The exact amount of the costs avoided is calculated on the basis of the loans actually entered into by DSB and a depreciation period of 20 years, in accordance with DSB’s accounting practices (that is to say DKK 4 million saved on account of a 1-year delay on the IC4 train and DKK 2,7 million saved on account of a 1-year delay on the IC2 train).
Presná výška nákladov, ku ktorým nedošlo, sa vyratúva na základe pôžičiek, ktoré si DSB skutočne vzalo, a 20-ročného obdobia odpisovania v súlade s účtovnými postupmi DSB (t. j. usporené 4 milióny DKK z dôvodu ročného omeškania s dodávkou vlaku IC4 a usporených 2,7 milióna DKK z dôvodu ročného omeškania s dodávkou vlaku IC2).
The payments to DSB were therefore reduced under the contract by DKK 645 million (DKK 252 million in 2005 and DKK 393 million in 2006).
Následkom toho sa platby podniku DSB znížili v rámci zmluvy o 645 miliónov DKK (252 miliónov DKK v roku 2005 a o 393 miliónov DKK v roku 2006).
Taking those facts into consideration, Denmark is of the view that the late delivery of the IC4 and IC2 trains cannot be regarded as having led to overcompensation for DSB as far as the 2005-14 transport contract is concerned.
Vzhľadom na tieto skutočnosti sa Dánsko domnieva, že omeškanie s dodávkami vlakov IC4 a IC2 prinieslo so sebou nadmernú úhradu podniku DSB, pokiaľ ide o zmluvu o doprave na obdobie rokov 2005 – 2014.
Additional contracts
Doplňujúce zmluvy
To have sufficiently modern rolling stock, DSB has been using hired rolling stock since 2001 (additional contracts). The term of those contracts had to be extended after 2006 due to the considerable delays on the part of the supplier, Ansaldo Breda (extension for up to 4 additional years).
S cieľom disponovať dostatočne modernými železničnými vozidlami používa DSB od roku 2001 prenajaté železničné vozidlá na základe doplňujúcich zmlúv, ktorých trvanie musel po roku 2006 predĺžiť pre značné omeškania na strane svojho dodávateľa, podniku Ansaldo Breda (predĺženie o ďalšie 4 roky).
The Danish authorities state firstly that the contractual payment made to DSB under the negotiated contract did not cover the costs of putting the trains into service (depreciation and interest) where those trains were not actually put into service, and, secondly that the negotiated contract did not provide for any obligation on the part of DSB to deploy replacement rolling stock on the aforementioned lines.
Dánske orgány na jednej strane upresňujú, že zmluvná platba vyplatená podniku DSB podľa dojednanej zmluvy sa nevzťahovala na náklady spojené s uvedením vlakov do prevádzky (odpisy a úroky) v prípade, že by tieto vlaky neboli skutočne uvedené do prevádzky, a na druhej strane upresňujú, že dojednaná zmluva neustanovila žiadnu povinnosť pre DSB uviesť na uvedených tratiach do prevádzky náhradné železničné vozidlá.
According to the Danish authorities, the additional contracts therefore impose additional public service obligations on DSB (putting into service of modern replacement stock on certain lines) at the same time as compensating it for the hire costs.
Podľa dánskych orgánov tak doplňujúce zmluvy ukladajú DSB dodatočné úlohy vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme (uvedenie moderných náhradných železničných vozidiel do prevádzky na určitých tratiach), pričom mu poskytujú úhradu nákladov na prenájom.
2000-04 transport contract
Zmluva o doprave na obdobie rokov 2000 – 2004
The Danish authorities consider that the net positive economic impact due to the delay is attributable to the fact that the initial 5-year contract, like the additional contract for 2001-04, did not contain any provisions relating to a reduction in compensation in the event of late delivery of the IC4 trains.
Dánske orgány sa domnievajú, že zreteľný pozitívny hospodársky vplyv omeškania možno pripísať skutočnosti, že počiatočná 5-ročná zmluva, rovnako ako doplňujúca zmluva na obdobie rokov 2001 – 2004, neobsahovala ustanovenia týkajúce sa zníženia úhrady v prípade omeškania s dodávkou vlakov IC4.
Conversely, the 2005-14 transport contract currently in force does contain provisions relating to a reduction in compensation in the event of delay.
Naopak, platná zmluva o doprave na obdobie rokov 2005 – 2014 obsahuje konkrétne ustanovenia týkajúce sa zníženia úhrady v prípade omeškania.
The Danish authorities estimate that net positive effect during the period 2001-04 to be DKK 104 million as a result of the late delivery of the trains.
Tento zreteľný pozitívny vplyv omeškania s dodávkou vlakov počas obdobia rokov 2001 – 2004 odhadujú na 104 miliónov DKK.
However, that direct effect does not cover the real economic consequences of the delay for DSB, which was unable to use the new trains (maintenance of the older trains, damage in terms of image and goodwill, and loss of income).
Tento priamy vplyv však údajne nepokrýva skutočné hospodárske dôsledky omeškania pre DSB, ktorý nemohol používať nové vlaky (údržba starších vlakov, poškodenie dobrého mena, straty na výnosoch).
Denmark also states that the compensation received by DSB from Ansaldo Breda represents only provisional compensation for the economic losses resulting from the late delivery of the trains.
Na druhej strane Dánsko spresňuje, že náhrady, ktoré DSB prijal od spoločnosti Ansaldo Breda, sú iba predbežnou náhradou za hospodársku stratu spôsobenú omeškaniami s dodávkou vlakov.
The final amount of losses suffered by DSB will be determined at the time of delivery, and it will be possible to establish the total amount of compensation payable by Ansaldo Breda.
Pri dodaní vlakov sa určí konečná výška škody, ktorú utrpel DSB, a bude sa môcť stanoviť celková výška náhrady zo strany spoločnosti Ansaldo Breda.
The Danish authorities therefore consider that this compensation will correspond exactly to DSB’s economic losses and will therefore be neutral in terms of DSB’s accounting.
Dánske orgány sa preto domnievajú, že táto náhrada bude presne zodpovedať hospodárskej strate DSB a v účtovníctve DSB sa preto vynuluje.
For the same reason, the net effect of the compensation from Ansaldo Breda does not constitute overcompensation for DSB.
Z rovnakého dôvodu nepredstavuje zreteľný vplyv náhrady zo strany spoločnosti Ansaldo Breda nadmernú úhradu pre DSB.
The late delivery of the trains did not therefore confer an economic advantage on DSB and nor will it do so in the future.
Omeškaním s dodávkami vlakov sa teda podniku DSB neudeľuje a v budúcnosti neudelí hospodárska výhoda.
Finally, the Danish authorities point out that, even if these factors are not taken into account, the Danish Government’s dividend policy ensures that any positive effect of the compensation received by DSB would be eliminated during the payment of dividends.
Dánske orgány napokon pripomínajú, že v každom prípade dividendová politika dánskej vlády prihliada na to, aby bol každý prípadný pozitívny vplyv platieb úhrady, ktoré dostal DSB, odstránený pri platbách dividend.
Specific case of the Copenhagen – Ystad link
Osobitý prípad spojenia Kodaň – Ystad
Public transport service compensation
Úhrada za služby vo verejnom záujme
The Danish authorities specify that it was only the operation of the route by DSB in the period 2005-14 which gave rise to compensation.
Dánske orgány spresňujú, že podnetom k úhrade bolo výhradne prevádzkovanie dotknutej trate podnikom DSB v období rokov 2005 – 2014.
Three time periods should be differentiated regarding the operation of this route:
V súvislosti s prevádzkovaním tejto trate je však potrebné rozlišovať tri obdobia:
until 2002, the route was operated as a ‘free traffic activity’, that is to say in conditions of full competition, with no compensation paid and no obligation imposed by the State.
do roku 2002 sa prevádzkovanie trate vykonávalo ako „činnosť voľnej prepravy“, t. j. za podmienok úplnej hospodárskej súťaže bez poskytovania úhrady a uloženia záväzku zo strany štátu.
DSB was therefore required to keep separate accounts for this route, which was to show a surplus over a total period, with only income derived directly from the route being taken into account;
DSB preto musel viesť oddelené účtovníctvo pre túto trať, v ktorom sa musel vykázať prebytok za celkové obdobie, pričom sa zohľadnili len príjmy z tejto trate,
in 2002, DSB decided to stop operating the route under the ‘free traffic’ scheme and a negotiated contract was concluded between the Ministry of Transport and DSB, for the operation of the route as ‘public traffic’ from 2002 to 31 December 2004 inclusive.
v roku 2002 sa DSB rozhodol zastaviť prevádzkovanie trate v režime „voľnej prepravy“ a medzi ministerstvom dopravy a DSB sa uzatvorila zmluva na účely prevádzkovania trate v režime „verejnej dopravy“ od roku 2002 do 31. decembra 2004 vrátane.