natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In Colombia, no merger transaction gives rise to income tax (Article 14.1 of the Estatuto Tributario) or value added tax (Article 428.2 of the Estatuto Tributario) for the dissolved company.
V Kolumbii žiadna transakcia realizácie fúzie nepredstavuje dôvod na platbu dane z príjmov (článok 14.1 Estatuto Tributario) alebo dane z pridanej hodnoty (článok 428.2 Estatuto Tributario) za zrušenú spoločnosť.
However, in view of the absence of legal provisions governing the tax treatment of shareholders, the Directorate of National Taxes and Customs (Ruling number 053516, 6 July 2009) has stipulated that shareholders obtain a taxable capital gain if the market value of the shares, cash or other assets received is higher than the acquisition cost of the shares received as a result of the merger,
Vzhľadom na chýbajúce právne normy upravujúce zdaňovanie akcionárov však Štátne daňové a colné riaditeľstvo (uznesenie č. 053516 zo 6. júla 2009) ustanovilo, že kapitálové výnosy akcionárov budú podliehať zdaneniu, ak trhová hodnota nadobudnutých podielov, hotovosti alebo iných aktív je vyššia ako náklady na nadobudnutie podielov získaných na základe fúzie.
In the United States, there are certain material adverse US federal income tax consequences for a US corporation (USCo) and its US shareholders, as detailed in the US report, that could result from a merger of a USCo with and into a foreign corporation (ForCo) with the ForCo surviving.
V Spojených štátoch amerických existujú určité závažné negatívne dosahy pre spoločnosť USA a jej amerických akcionárov z hľadiska federálnej dane z príjmov USA, ako sa podrobne uvádza v správe o USA Tieto dosahy by mohli vyplynúť z fúzie spoločnosti USA so zahraničnou spoločnosťou alebo do zahraničnej spoločnosti, pri ktorej by „prežila“ zahraničná spoločnosť.
Because of concerns that the US tax authorities have about US corporations moving offshore to minimise their US federal income tax liability, the rules that allow a merger of two USCos to be tax-free are often rendered inapplicable in the case of a merger of a USCo into a ForCo.
Z dôvodu obáv, ktoré majú daňové orgány USA z presunu spoločností USA do zahraničia na účely minimalizácie ich daňovej povinnosti k federálnej dani z príjmov, pravidlá, ktoré umožňujú oslobodenie fúzie dvoch spoločností USA od daní, často nie sú uplatniteľné v prípade fúzie spoločnosti USA do zahraničnej spoločnosti.
Although good business reasons may exist to undertake a cross-border merger, shareholders of US corporations often oppose such mergers because of the punitive US tax regimes that could result from the merger,
Aj keby existovali dobré obchodné dôvody na vykonanie cezhraničnej fúzie, akcionári spoločností USA sú často proti takýmto fúziám z dôvodu represívnych daňových režimov USA, ktoré by mohli vyplynúť z fúzie.
In Morocco, a cross-border merger gives rise to tax for the company dissolved and its shareholders, in respect of all applicable Moroccan taxes, since the special regime provided by Article 162 of the General Tax Code (Code Général des Impôts) is applicable only to Moroccan companies subject to income tax, as specified in the Code.
V Maroku má cezhraničná fúzia za následok uplatnenie dane pre rušenú spoločnosť a jej akcionárov v súvislosti so všetkými uplatňovanými marockými daňami, keďže osobitný režim ustanovený v článku 162 Všeobecného daňového zákonníka (Code Général des Impôts) sa vzťahuje len na marocké spoločnosti podliehajúce dani z príjmov, uvedené v zákonníku.
Moreover, as in the case of Chile, the winding up of a Moroccan company always requires an audit to be carried out beforehand, entailing an additional obstacle to such merger that could also significantly delay execution,
Okrem toho, rovnako ako v prípade Čile, aj zrušenie marockej spoločnosti vždy vyžaduje, aby sa vopred vykonal audit, čo predstavuje dodatočnú prekážku takejto fúzie, ktorá by mohla tiež významne oneskoriť realizáciu. V Mexiku fúzia mexickej spoločnosti so zahraničnou spoločnosťou bude viesť k vyrubeniu mexickej dane z príjmov pre účastníka fúzie (na tieto účely sa musí vziať do úvahy aj znenie mexicko-španielskej zmluvy o zabránení dvojitému zdaneniu, ako sa uvádza ďalej v texte) a ostatných daní vzťahujúcich sa na všetky prevody tovaru alebo účastí: paušálna daň z podnikania (Impuesto Empresarial a Tasa Única – IETU), daň z pridanej hodnoty (IVA), miestne dane z prevodu majetku (ISAI) atď.
In Mexico, the merger of a Mexican company with a foreign company will give rise to Mexican income tax for the merging company (the wording of the Mexico-Spain Double Taxation Treaty must also be considered for these purposes, as will be explained below) and to other taxes applicable to all transfers of goods or rights: flat-rate business tax (Impuesto Empresarial a Tasa Única — IETU), value added tax (IVA), local taxes on property transfers (ISAI), etc. Article 14-b of the Federal Tax Code allows the application of a tax neutrality regime only to mergers involving companies resident in Mexico.
Článkom 14-b federálneho daňového zákonníka sa vytvára možnosť uplatňovať režim daňovej neutrality len na fúzie týkajúce sa spoločností usadených v Mexiku.
As regards the target company’s shareholders, Articles 1 and 179 of the Law on Income Tax stipulate that non-residents are also required to pay this tax on assets acquired by the merging company as a consequence of the merger,
Pokiaľ ide o akcionárov cieľovej spoločnosti, v článkoch 1 a 179 zákona o dani z príjmu sa ustanovuje, že aj nerezidenti budú platiť túto daň z aktív, ktoré účastník fúzie nadobudol na základe fúzie.
In Peru, if a cross-border merger could be completed, this would be treated as a sale for tax purposes and any gain would be taxed at 30 % in the dissolved company.
Ak by sa v Peru mohla realizovať cezhraničná fúzia, na daňové účely by sa brala ako predaj a všetok zisk by sa zdaňoval v zrušenej spoločnosti na úrovni 30 %.
The shareholders would pay tax on the profits on liquidation, on the portion that exceeded the par value of the shares plus the additional capital premium.
Akcionári by zaplatili daň zo zisku pri likvidácii z tej časti, ktorá prevyšuje nominálnu hodnotu akcií, plus dodatočnú kapitálovú prirážku.
The merger would also be subject to indirect taxes (basically the General Sales Tax (IGV)) at the rate of 19 % of the transfer value.
Na fúziu by sa vzťahovala aj platba nepriamych daní [v zásade všeobecná daň z obratu (IGV)] pri sadzbe 19 % z hodnoty prevodu.
This regime has been specifically confirmed by the Peruvian Tax Administration, on a binding basis, in its Report of 229-2005-SUNAT/2B0000 (28 September 2005),
Tento režim bol osobitne záväzne potvrdený Peruánskou daňovou správou v jej správe č. 229-2005-SUNAT/2B0000 (28. septembra 2005).
Finally, in Venezuela, if the merger could be completed from a commercial viewpoint, it would give rise to applicable Venezuelan taxes for the target company and its shareholders, as reported by the Venezuelan law firm in its report.
Na záver treba povedať, že ak by sa vo Venezuele mohla fúzia realizovať na komerčnom základe, pre cieľovú spoločnosť a jej akcionárov by to znamenalo povinnosť platiť venezuelské dane, ako uvádza venezuelská právnická firma vo svojej správe.
It should also be noted that none of the Double Taxation Treaties signed by Spain include additional specific advantages for cross-border mergers, as compared to other countries’ Double Taxation Treaties based on the OECD Model Convention.
Treba tiež poznamenať, že žiadna zo zmlúv o zabránení dvojitému zdaneniu, ktorú podpísalo Španielsko, neobsahuje dodatočné osobitné zvýhodnenie pre cezhraničné fúzie v porovnaní so zmluvami o zamedzení dvojitému zdaneniu ostatných krajín, ktoré vychádzajú zo vzorovej zmluvy OECD.
However, in addition to further explanations below regarding the Double Taxation Treaties signed between Spain and Argentina and Mexico, some treaties provide for the possibility of charging tax in the State of origin of the transfer (including, for the purposes of this analysis, a transfer that is the consequence of the amortisation of shares in a merger) of significant shareholdings in companies domiciled in that State.
Okrem ďalších vysvetlení uvedených ďalej v texte, týkajúcich sa zmlúv o zamedzení dvojitému zdaneniu podpísaných medzi Španielskom na jednej strane a Argentínou a Mexikom na strane druhej, niektoré zmluvy umožňujú vyrubiť daň v štáte pôvodu prevodu (na účel tejto analýzy vrátane prevodu, ktorý je dôsledkom odpisovania podielov vo fúzii) významných podielov v spoločnostiach, ktoré majú domicil v danom štáte.
In this regard, Spain has departed from the OECD’s general approach to the taxation of capital gains from the sale by a resident of one Contracting State of stocks and shares in companies of another Contracting State (whether or not the sale takes place in the context of a merger).
V tejto súvislosti sa Španielsko odchýlilo od všeobecného prístupu OECD k zdaneniu kapitálových výnosov z predaja akcií a podielov v spoločnostiach jedného zmluvného štátu, ktorý uskutočňuje rezident iného zmluvného štátu (bez ohľadu na to, či sa predaj uskutočnil v spojitosti s fúziou).
The OECD’s general approach is to assign this tax authority exclusively to the transferor’s State of residence (in this case Spain).
Všeobecným prístupom OECD je priradiť tento daňový úrad výhradne k štátu, v ktorom je usadený prevádzajúci subjekt (v tomto prípade Španielsko).
However, in accordance with Spain’s Reservations included in the Commentary on Article 13 of the OECD’s Model Convention (point 45), and in accordance with the bilateral agreements concluded, the treaties generally stipulate shared taxation for Spain and the State of residence of the company whose shares are sold (in this case, as a consequence of the amortisation of shares in a merger), in cases in which the shareholding is ‘substantial’ (of the States analysed here, this applies to the Treaties with Argentina, Australia, Chile, India, China, United States and Morocco).
V súlade s výhradami Španielska uvedenými v komentári k článku 13 vzorovej zmluvy OECD (bod 45) a v súlade s uzatvorenými dvojstrannými dohodami sa však v zmluvách vo všeobecnosti ustanovuje spoločné zdaňovanie Španielskom a štátom, v ktorom má sídlo spoločnosť, ktorej podiely sa predávajú (v tomto prípade ako dôsledok odpisovania podielov vo fúzii), v prípadoch, keď je nadobudnutie podielu „významné“ (zo štátov, ktoré sa analyzovali, sa to vzťahuje na zmluvy s Argentínou, Austráliou, Čile, Indiou, Čínou, Spojenými štátmi americkými a Marokom).
Nonetheless, in the respective Protocols to the Treaties concluded with two of these countries (specifically, the Protocols to the Treaties signed with Mexico and Argentina), one interpretation is that [1], when the transfer forms part of a cross-border merger between companies of the same group, it is permitted to apply a tax deferral scheme to the capital gains in the State of origin.
V príslušných protokoloch k zmluvám uzatvoreným s dvoma z týchto krajín (konkrétne v protokoloch k zmluvám podpísaným s Mexikom a Argentínou) však jedným z výkladov je, že [1] keď prevod tvorí súčasť cezhraničnej fúzie medzi spoločnosťami tej istej skupiny, je povolené uplatniť schému odkladu dane na kapitálové výnosy v štáte pôvodu.
In the case of the specific clause in the Protocol to the Double Taxation Treaty signed between Spain and Argentina, the interpretation by law firm of this country, in line with existing doctrine, is that this clause does not allow the application of the Argentinian tax deferral scheme to a cross-border merger of a Spanish and an Argentinian company.
Pokiaľ ide o osobitnú klauzulu v protokole k zmluve o zamedzení dvojitému zdaneniu podpísanej medzi Španielskom a Argentínou, táto klauzula podľa výkladu právnickej firmy tejto krajiny v súlade s existujúcou právnou teóriou nepovoľuje uplatniť argentínsku schému odkladu dane na cezhraničnú fúziu španielskej a argentínskej spoločnosti.
In the case of the clause in the Protocol to the Double Taxation Treaty signed between Spain and Mexico, the law firm of this country also regards as very doubtful the interpretation that the said clause is applicable to a cross-border merger of a Spanish and a Mexican company and, if it were acceptable (which seems unlikely), this circumstance could, in some cases, even result in a tax cost that is higher than the cost to be deferred, since the ‘deferred’ tax would pay the ‘frozen’ taxes irrespective of the existence of actual economic income (and even if the transfer gave rise to a definitive loss).
Pokiaľ ide o klauzulu v protokole k zmluve o zamedzení dvojitému zdaneniu podpísanej medzi Španielskom a Mexikom, právnická firma tejto krajiny považuje tiež za veľmi otázny výklad, že uvedená klauzula je uplatniteľná na cezhraničnú fúziu španielskej a mexickej spoločnosti. Ak by bola táto skutočnosť akceptovateľná (čo sa nezdá pravdepodobné), mohla by v niektorých prípadoch viesť k daňovým nákladom, ktoré sú dokonca vyššie ako náklady, ktoré sa majú odložiť, keďže „odloženou“ daňou by sa zaplatili „zmrazené“ dane bez ohľadu na existenciu skutočného príjmu z hospodárskej činnosti (a to aj keby na základe prevodu vznikla konečná strata).
In any case, it must be borne in mind that the above-mentioned Protocols to the Double Taxation Treaties do not affect the indirect taxes applicable to these transactions in each jurisdiction.
V každom prípade je potrebné pamätať na to, že uvedené protokoly k zmluvám o zamedzení dvojitému zdaneniu nemajú vplyv na nepriame dane, ktoré sa na tieto transakcie uplatňujú v každej jurisdikcii.
Finally, as evidence of the fact that the above-mentioned tax, legal and de facto obstacles are real, it should be noted that, in general, as described in the different reports on the countries analysed, there have been no cross-border mergers in those jurisdictions.
Na záver ako dôkaz skutočnosti, že uvedené daňové, právne a de facto prekážky sú skutočné, treba poznamenať, že celkovo sa v týchto jurisdikciách neuskutočnili žiadne cezhraničné fúzie, ako sa uvádza v rôznych správach o analyzovaných krajinách.
This interpretation is questionable since these clauses refer rather to mergers involving companies resident in one Contracting State that own assets in the other Contracting State and which, if the clauses did not exist, would be taxed in that State, whereas, by contrast, the taxes in the State of residence would be deferred under a tax deferral regime.
Tento výklad je sporný, keďže tieto paragrafy sa týkajú skôr fúzií spoločností usadených v jednom zmluvnom štáte, ktoré vlastnia aktíva v inom zmluvnom štáte a ktoré, ak by tieto paragrafy neexistovali, by boli zdanené v uvedenom štáte, kým, naopak, dane v štáte sídla by boli v rámci režimu odkladu dane odložené.
Article 12(5) TRLIS, within Article 12 TRLIS ‘Value adjustments: loss of value of assets’, entered into force on 1 January 2002.
Článok 12 ods. 5 TRLIS, ktorý je súčasťou článku 12 TRLIS Opravné položky: strata hodnoty aktív, nadobudol účinnosť 1. januára 2002.
It essentially provides that a company which is taxable in Spain may deduct from its taxable income the financial goodwill deriving from the acquisition of a shareholding of at least 5 % of a foreign company, in yearly instalments, over not less than the 20 years following the acquisition.
Jeho podstatou je, že spoločnosť, ktorá podlieha daňovej povinnosti v Španielsku, môže odpočítavať od svojho zdaniteľného príjmu finančný goodwill, ktorý vznikol nadobudnutím najmenej 5 % podielu v zahraničnej spoločnosti, v ročných splátkach počas obdobia najmenej 20 rokov od nadobudnutia tohto podielu.
There is a clear parallel between the case at hand and the circumstances which led to the Court of Justice judgment of 15 July 2004 [36].
Medzi uvedeným prípadom a okolnosťami, ktoré viedli k rozsudku Súdneho dvora z 15. júla 2004, existuje zjavná analógia [36].
Despite the arguments put forward by the Spanish authorities that the contested measure in the latter case is not selective because Article 37 TRLIS applies to all Spanish undertakings that invest internationally, the Court concluded that the measure constituted State aid since it was limited to one category of undertakings, namely undertakings making certain international investments.
Napriek argumentom, ktoré predložili španielske orgány, že sporné opatrenie v uvedenej veci nie je selektívne, keďže článok 37 TRLIS sa vzťahuje na všetky španielske podniky, ktoré investujú na medzinárodnej úrovni, Súdny dvor dospel k záveru, že opatrenie predstavuje štátnu pomoc, keďže sa jeho pôsobnosť obmedzovala na jednu kategóriu podnikov, a to na podniky, ktoré vykonávajú určité medzinárodné investície.
This provision states that ‘Save as otherwise provided in the Treaties, any aid granted by Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the internal market’. In the light of this provision, the Commission will assess hereunder whether the contested measure constitutes State aid.
V tomto ustanovení sa uvádza: „Ak nie je zmluvami ustanovené inak, pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.“ Z hľadiska tohto ustanovenia bude Komisia v ďalšom texte posudzovať, či sporné opatrenie predstavuje štátnu pomoc.
This analysis focused on those non-EU countries with which Spain maintains close economic relations and which were therefore selected according to their importance in terms of foreign direct investment (FDI) between 1 January 2002 and 1 June 2009.
Táto analýza sa sústredila na tie nečlenské krajiny EÚ, s ktorými Španielsko udržiava úzke hospodárske vzťahy a ktoré boli preto vybrané podľa svojej dôležitosti z hľadiska priamych zahraničných investícií (PZI) od 1. januára 2002 do 1. júna 2009.
Of these non-EU countries, the Commission focused its analysis on the countries likely to yield a greater number of individual applications of the contested measure: United States of America (EUR 35 billion FDI), Mexico (EUR 18 billion FDI), Argentina (EUR15 billion FDI) and Brazil (EUR 13 billion FDI).
Z týchto nečlenských krajín EÚ Komisia zamerala analýzu na krajiny, v ktorých by mohol nastať väčší počet jednotlivých uplatnení sporného opatrenia: Spojené štáty americké (PZI vo výške 35 miliárd EUR), Mexiko (PZI vo výške 18 miliárd EUR), Argentína (PZI vo výške 15 miliárd EUR) a Brazília (PZI vo výške 13 miliárd EUR).
However, given the presence of legitimate expectations until the date of publication of the opening Decision, the Commission accepts that implementation may continue over the entire amortisation period established by the aid scheme and exceptionally waives recovery of any tax advantage deriving from the application of the aid scheme to shareholdings held directly or indirectly by a Spanish acquiring company in a foreign company before the date of publication in the Official Journal of the European Union of the Commission Decision to initiate the formal investigation procedure under Article 108(2), except where, firstly, an irrevocable obligation has been entered into before 21 December 2007 by a Spanish acquiring company to hold such rights and, secondly, the contract contained a suspensive condition linked to the fact that the operation in question is subject to the mandatory approval of a regulatory authority and, thirdly, the operation had been notified before 21 December 2007.
Vzhľadom na prítomnosť oprávnených očakávaní až do dátumu uverejnenia rozhodnutia o začatí konania však Komisia uznáva, že vykonávanie môže pokračovať počas celého obdobia odpisovania ustanoveného schémou pomoci, a výnimočne upúšťa od požadovania vrátenia daňových úľav vyplývajúcich z uplatňovania schémy pomoci na podiely priamo alebo nepriamo vlastnené španielskou nadobúdajúcou spoločnosťou v zahraničnom podniku pred dátumom uverejnenia rozhodnutia Komisie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania podľa článku 108 ods. 2 v Úradnom vestníku Európskej únie okrem prípadov, ak po prvé nadobúdajúca španielska spoločnosť sa pred 21. decembrom 2007 neodvolateľne zaviazala vlastniť takéto práva; po druhé zmluva obsahovala odkladaciu podmienku súvisiacu so skutočnosťou, že uvedená transakcia podlieha povinnému schváleniu regulačným orgánom, a po tretie transakcia bola notifikovaná pred 21. decembrom 2007.
Moreover, the Commission must waive recovery and accepts that implementation may continue over the entire amortisation period established by the aid scheme also for any tax advantage deriving from the application of the aid scheme to majority shareholding transactions carried out before the publication of this Decision which relate to third countries where the presence of explicit legal barriers to cross-border combinations is duly justified in accordance with the principles laid down in this Decision,
Komisia sa okrem toho musí vzdať vymáhania vrátenia pomoci a musí uznať, že vykonávanie môže pokračovať počas celého obdobia odpisovania ustanoveného schémou pomoci aj pre každé daňové zvýhodnenie, ktoré vyplýva z uplatňovania schémy pomoci na transakcie týkajúce sa väčšinových podielov, vykonané pred uverejnením tohto rozhodnutia, ktoré sa týkajú tretích krajín, v ktorých je prítomnosť výslovných právnych prekážok cezhraničných kombinácií náležite zdôvodnená v súlade so zásadami ustanovenými v tomto rozhodnutí,
first of all, the Commission notes that, in a report presented by the Spanish authorities [58], when assessing whether there are any precedents for cross-border business combinations, the author states ‘Not found, but it is likely that this event happened in Delaware’. In contradiction with the Spanish authorities’ main arguments, the conclusion in one of the reports [59] regarding this country seems to be that there is no general, explicit legal prohibition on cross-border business combinations;
Po prvé Komisia podotýka, že v správe, ktorú predložili španielske orgány [58], autor pri posudzovaní, či existujú prípadné precedensy cezhraničných podnikových kombinácií, uvádza: „Nie sú zistené, ale je pravdepodobné, že takýto prípad nastal v štáte Delaware.“ V rozpore s hlavnými argumentmi španielskych orgánov sa zo záveru v jednej zo správ [59] týkajúceho sa tejto krajiny zdá, že neexistuje žiadny všeobecný výslovný právny zákaz cezhraničných podnikových kombinácií.
In particular, when aid granted by a Member State strengthens the position of an undertaking compared with other undertakings competing in intra-Community trade, the latter must be regarded as affected by that aid…In addition, it not necessary that the beneficiary undertaking itself be involved in intra-Community trade. Aid granted by a Member State to an undertaking may help to maintain or increase domestic activity, with the result that undertakings established in other Member States have less chance of penetrating the market of the Member State concerned.’
Navyše ak pomoc, ktorú členský štát poskytne, posilňuje v rámci obchodu v Spoločenstve postavenie jedného podniku voči iným konkurujúcim podnikom, treba na tieto konkurujúce podniky hľadieť ako na podniky ovplyvnené pomocou … Okrem toho nie je nevyhnutné, aby sa podnik, príjemca pomoci, sám zúčastnil na obchode v rámci Spoločenstva.