natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On 29 October 2010, the German Federal Environment Agency notified the Commission and the other Member States of their temporary prohibition for the placing on the German market of the cleaning product POR-ÇÖZ with a nitric acid content of 20 % or more, based on risks of corrosion and dangerous fumes resulting from the ingredient nitric acid [3].
Dňa 29. októbra 2010 oznámila Nemecká spolková agentúra pre životné prostredie Komisii a ostatným členským štátom, že prijala dočasný zákaz uvádzania čistiaceho prostriedku POR-ÇÖZ s obsahom kyseliny dusičnej najmenej 20 % na nemecký trh, a to z dôvodu rizika žieravých účinkov a nebezpečných výparov z kyseliny dusičnej [3].
The German authorities additionally notified the temporary prohibition of POR-ÇÖZ to the Commission via RAPEX [4] under Article 12 of Directive 2001/95/EC of the European Parliament and of the Council of 3 December 2001 on general product safety [5].
Nemecké orgány okrem toho oznámili dočasný zákaz detergentu POR-ÇÖZ Komisii prostredníctvom systému RAPEX [4] podľa článku 12 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/95/ES z 3. decembra 2001 o všeobecnej bezpečnosti výrobkov [5].
As an additional risk it was mentioned that the POR-ÇÖZ containers did not have sufficiently child-proof caps.
Ako ďalšie riziko sa uviedlo, že balenia detergentu POR-ÇÖZ nemajú uzávery, ktoré by boli dostatočne zabezpečené pred otvorením deťmi.
POR-ÇÖZ is manufactured in Turkey by the registered company Levent Kimya and imported into Germany by the company Karakus Handels GmbH with its registered seat in D-58638 Iserlohn.
Detergent POR-ÇÖZ vyrába v Turecku registrovaná spoločnosť Levent Kimya a do Nemecka ho dováža spoločnosť Karakus Handels GmbH s registrovaným sídlom na adrese D-58638 Iserlohn.
POR-ÇÖZ contains 20-30 % nitric acid in aqueous solution.
Detergent POR-ÇÖZ obsahuje 20 – 30 % kyseliny dusičnej vo vodnom roztoku.
Nitric acid is classified as corrosive to the skin, category 1, under Regulation (EC) No 1272/2008 of the European Parliament and of the Council [6] concerning classification, labelling and packaging of substances and mixtures.
Kyselina dusičná je podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 [6] o klasifikácii, označovaní a balení látok a zmesí klasifikovaná ako žieravá látka pre kožu, a to kategórie 1.
POR-ÇÖZ is marketed as a limescale and rust remover to the general public.
Detergent POR-ÇÖZ sa uvádza na trh pre širokú verejnosť ako prostriedok na odstraňovanie vodného kameňa a hrdze.
It is a mixture intended for cleaning purposes and is therefore a detergent according to Article 2 of the Regulation.
Predstavuje zmes určenú na čistenie, a teda je detergentom podľa článku 2 uvedeného nariadenia.
Based on the presentation of facts in the German RAPEX notification, the product POR-ÇÖZ is not fitted with appropriate child-resistant fastenings.
Na základe údajov, ktoré uviedlo Nemeckom v oznámení do systému RAPEX, nemá výrobok vhodný uzáver, ktorý by bol zabezpečený pred otvorením deťmi.
Consequently, it does not comply with Article 11(1) of Regulation (EC) No 648/2004 in combination with Article 9, paragraph 1.3 and Annex IV, Part A of Directive 1999/45/EC of the European Parliament and of the Council [7] relating to the classification, packaging and labelling of dangerous preparations and does not fall under Article 15(1) of Regulation (EC) No 648/2004 which is applicable only to products that are ‘complying with the requirement of this Regulation’.
Vzhľadom na uvedené nespĺňa podmienky stanovené v článku 11 ods. 1 nariadenia (ES) č. 648/2004 v spojení s článkom 9 ods. 1.3 a s časťou A prílohy IV k smernici Európskeho parlamentu a Rady 1999/45/ES [7] týkajúcej sa klasifikácie, balenia a označovania nebezpečných prípravkov a nevzťahuje sa naň článok 15 ods. 1 nariadenia (ES) č. 648/2004, ktorý sa vzťahuje len na výrobky, ktoré spĺňajú požiadavky uvedeného nariadenia.
A clarification of the facts was made orally by Germany at the meeting of the Detergents Working Group on 14 December 2010.
Uvedené skutočnosti Nemecko ústne objasnilo na stretnutí pracovnej skupiny pre detergenty 14. decembra 2010.
Germany explained that there had been two products under the brand name POR-ÇÖZ on the German market.
Nemecko vysvetlilo, že pod obchodnou značkou POR-ÇÖZ sa na nemeckom trhu vyskytujú dva výrobky.
The product referred to in the notification to the Commission of 29 October 2010, which was imported by Karakus Handels GmbH, was correctly labelled and fitted with appropriate child-resistant fastening.
Výrobok uvedený v oznámení z 29. októbra 2010, ktorý dováža spoločnosť Karakus Handels GmbH, bol riadne označený a mal náležitý uzáver zabezpečený pred otvorením deťmi.
The second POR-ÇÖZ product by the same manufacturer was imported illegally via unknown channels.
Druhý výrobok POR-ÇÖZ od toho istého výrobcu bol dovážaný nelegálne neznámou cestou.
It was labelled in Turkish language and was not fitted with sufficiently child-proof fastenings.
Bol označený etiketou v tureckom jazyku a nemal uzáver, ktorý by bol dostatočne zabezpečený pred otvorením deťmi.
By letter of 22 December 2010, Germany confirmed that the product to which Germany had referred in its notification of 29 October 2010 (manufactured by Levent Kimya and imported into Germany by the company Karakus Handels GmbH) was complying with the Detergents Regulation, notably with its labelling and packaging requirements by having a German-language label and by being fitted with child-proof fastening.
Listom z 22. decembra 2010 Nemecko potvrdilo, že výrobok, na ktorý Nemecko poukázalo vo svojom oznámení z 29. októbra 2010 (vyrábaný spoločnosťou Levent Kimya a dovážaný do Nemecka spoločnosťou Karakus Handels GmbH), spĺňa požiadavky nariadenia o detergentoch, najmä požiadavky týkajúce sa označovania a balenia, keďže je označený etiketou v nemeckom jazyku a má uzáver zabezpečený pred otvorením deťmi.
The RAPEX Notification No 1760/10 has been modified with a revised notification submitted to the Commission on 16 December 2010, which stated that the grounds for prohibition were not non-compliance with legal requirements but the product’s high risks for human health.
Oznámenie v systéme RAPEX č. 1760/10 sa pozmenilo na základe opraveného oznámenia predloženého Komisii 16. decembra 2010, v ktorom sa uvádzalo, že dôvodom zákazu nie je nesúlad s právnymi požiadavkami, ale vysoké riziko, ktoré výrobok predstavuje pre ľudské zdravie.
Based on these facts, Article 15 of Regulation (EC) No 648/2004 is applicable, as the product POR-ÇÖZ referred to in the German notification is a detergent complying with the requirements of that Regulation.
Na základe uvedených skutočností možno uplatniť článok 15 nariadenia (ES) č. 648/2004, keďže výrobok POR-ÇÖZ uvedený v oznámení Nemecka je detergentom, ktorý spĺňa požiadavky uvedeného nariadenia.
Germany has provided justifiable grounds for believing that the product POR-ÇÖZ constitutes a risk to safety or health of humans.
Nemecko predložilo dostatočne podložené informácie, na základe ktorých možno usudzovať, že výrobok POR-ÇÖZ predstavuje riziko pre bezpečnosť alebo zdravie ľudí.
Germany reported that one case of child injury is attributed to the use of POR-ÇÖZ in Germany.
Nemecko uviedlo, že používanie výrobku POR-ÇÖZ viedlo v Nemecku k jednému prípadu poranenia dieťaťa.
Furthermore, between 1999 and 2010, German poison centres registered 134 cases of severe injuries to health related to the use in households of lime and rust removers containing nitric acid.
Okrem toho v rokoch 1999 až 2010 zaznamenali toxikologické strediská v Nemecku 134 prípadov závažného poškodenia zdravia v súvislosti s používaním prostriedkov na odstraňovanie vodného kameňa a hrdze s obsahom kyseliny dusičnej v domácnostiach.
In Belgium (the only other Member State where a Turkish-labelled version of POR-ÇÖZ had been found on the market) anti-poison centres have recorded three cases of severe respiratory problems resulting from the professional use of limescale removers containing 30 % nitric acid.
V Belgicku (jediný ďalší členský štát, v ktorom sa na trhu vyskytuje výrobok POR-ÇÖZ označený etiketou v turečtine) zaznamenali toxikologické strediská tri prípady závažných dýchacích problémov spôsobených pri profesionálnom používaní odstraňovačov vodného kameňa obsahujúcich 30 % kyselinu dusičnú.
Based on an assessment of the risks to health from the use of cleaning products with a nitric acid content of 20-30 %, on 28 September 2010, the German Federal Institute for Risk Assessment recommended that cleaning products containing more than 20 % nitric acid should not be placed on the market for supply to the general public [8].
Na základe posúdenia zdravotných rizík vyplývajúcich z používania čistiacich prostriedkov s obsahom 20 – 30 % kyseliny dusičnej Nemecký spolkový inštitút pre posúdenie rizík 28. septembra 2010 odporučil, aby sa čistiace prostriedky obsahujúce viac ako 20 % kyseliny dusičnej neuvádzali na trh určený pre širokú verejnosť [8].
The Federal Republic of Germany may maintain its temporary prohibition on the placing on the market of the cleaning product POR-ÇÖZ with a nitric acid content of 20 % or more for 1 year from the date of adoption this Decision.
Spolková republika Nemecko môže zachovať dočasný zákaz uvádzania čistiaceho prostriedku POR-ÇÖZ s obsahom najmenej 20 % kyseliny dusičnej na trh počas jedného roka odo dňa prijatia tohto rozhodnutia.
OJ L 55, 28.2.2011, p. 13.
Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13.
Decision of the German Environment Authority (Umweltbundesamt) of 25 October 2010 (Allgemeinverfügung zum vorläufigen Verbot des Inverkehrbringens des Reinigungsmittels Por Cöz nach § 14(2) des Wasch- und Reinigungsmittelgesetztes und § 8(4) des Geräte- und Produktsicherheitsgesetztes, Bundesanzeiger Ausgabe Nr. 164 vom 28.
Rozhodnutie Nemeckého úradu pre životné prostredie (Umweltbundesamt) z 25. októbra 2010 [Allgemeinverfügung zum vorläufigen Verbot des Inverkehrbringens des Reinigungsmittels Por Cöz nach § 14(2) des Wasch- und Reinigungsmittelgesetztes und §8(4) des Geräte- und Produktsicherheitsgesetztes, Bundesanzeiger Ausgabe Nr. 164 vom 28.
RAPEX Notification No 1760/10.
Oznámenie v systéme RAPEX č. 1760/10.
BfR Opinion No 041/2010, 6.9.2010.
Stanovisko BfR č. 041/2010, 6.9.2010.
The Commission has consulted the Member States both via questionnaires sent out on 15 November 2010 and in a meeting of the Detergents Working Group Meeting on 14 December 2010.
Komisia konzultovala s členskými štátmi prostredníctvom dotazníkov rozoslaných 15. novembra 2010 a na zasadaní pracovnej skupiny pre detergenty 14. decembra 2010.
The measures provided for in this Decision are in accordance with their opinion as expressed in the Committee opinion of 14 March 2011,
Opatrenia uvedené v tomto rozhodnutí sú v súlade s ich stanoviskom vyjadreným v stanovisku výboru zo dňa 14. marca 2011,
of 7 April 2011
zo 7. apríla 2011,
extending the transitional period concerning the acquisition of agricultural land in Latvia
ktorým sa predlžuje prechodné obdobie týkajúce sa nadobúdania poľnohospodárskej pôdy v Lotyšsku
Having regard to the Treaty of Accession of the Czech Republic, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Hungary, Malta, Poland, Slovenia and Slovakia,
so zreteľom na zmluvu o pristúpení Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska,
Having regard to the Act of Accession of the Czech Republic, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Hungary, Malta, Poland, Slovenia and Slovakia, and in particular Chapter 3 of Annex VIII thereto,
so zreteľom na akt o pristúpení Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska, a najmä na kapitolu 3 prílohy VIII k tomuto aktu,
Having regard to the request made by Latvia,
so zreteľom na žiadosť Lotyšska,
This transitional period may only be extended once for a period of up to 3 years.
Toto prechodné obdobie sa môže predĺžiť iba raz, a to maximálne o tri roky.
On 6 December 2010, Latvia requested to extend the transitional period concerning the acquisition of agricultural land by 3 years.
Dňa 6. decembra 2010 Lotyšsko požiadalo o predĺženie prechodného obdobia týkajúceho sa nadobúdania poľnohospodárskej pôdy o 3 roky.
The main reason for the transitional period was the need to safeguard the socioeconomic conditions for agricultural activities following the introduction of the single market and the transition to the Common Agricultural Policy in Latvia.
Hlavným dôvodom prechodného obdobia bola potreba chrániť sociálno-ekonomické podmienky poľnohospodárskych činností v dôsledku zavedenia jednotného trhu a prechodu na spoločnú poľnohospodársku politiku v Lotyšsku.
In particular, it aimed to meet concerns raised about the possible impact on the agricultural sector of liberalising the acquisition of agricultural land due to initial large differences in land prices and income compared with Belgium, Denmark, Germany, Ireland, Greece, Spain, France, Italy, Luxembourg, the Netherlands, Austria, Portugal, Finland, Sweden and the United Kingdom (hereinafter the EU-15).
Jeho cieľom bolo najmä zohľadniť obavy týkajúce sa možného vplyvu liberalizácie nadobúdania poľnohospodárskej pôdy na odvetvie poľnohospodárstva v dôsledku počiatočných veľkých rozdielov v cenách pôdy a v príjmoch v porovnaní s Belgickom, Dánskom, Fínskom, Francúzskom, Gréckom, Holandskom, Írskom, Luxemburskom, Nemeckom, Portugalskom, Rakúskom, Spojeným kráľovstvom, Španielskom, Švédskom a Talianskom (ďalej len „EÚ 15“).
The transitional period was also designed to ease the process of restitution and privatisation of agricultural land to farmers.
Cieľom prechodného obdobia bolo aj uľahčiť poľnohospodárom proces reštitúcií a privatizácie poľnohospodárskej pôdy.
In its Report of 16 July 2008 on the Review of the transitional measures for the acquisition of agricultural real estate set out in the 2003 Accession Treaty (hereinafter the ‘Mid-Term Review of 2008’), the Commission has already emphasised the importance of the completion of the above-mentioned agricultural reform by the end of the foreseen transitional period [1].
Komisia vo svojej správe zo 16. júla 2008 o preskúmaní prechodných opatrení týkajúcich sa získavania poľnohospodárskych nehnuteľností stanovených v zmluve o pristúpení z roku 2003 (ďalej len „strednodobé preskúmanie 2008“) už zdôraznila význam dokončenia tejto poľnohospodárskej reformy do konca plánovaného prechodného obdobia [1].
According to data available to Eurostat, agricultural land prices in Latvia are lower than the agricultural land prices in the EU.
Na základe údajov, ktoré sú k dispozícii Eurostatu, sú ceny poľnohospodárskej pôdy v Lotyšsku nižšie ako ceny poľnohospodárskej pôdy v EÚ.
Complete convergence in agricultural land sales prices was neither expected nor seen as a necessary pre-condition for terminating the transitional period.
Úplná konvergencia predajných cien poľnohospodárskej pôdy sa ani neočakávala, ani nepovažovala za nevyhnutnú podmienku na ukončenie prechodného obdobia.
Nevertheless, the noticeable differences in agricultural land prices between Latvia and EU-15 are such that they can hinder smooth progress towards price convergence.
Napriek tomu sú rozdiely v cenách poľnohospodárskej pôdy medzi Lotyšskom a krajinami EÚ 15 také značné, že môžu byť prekážkou v hladkom pokroku smerom k cenovej konvergencii.
Similarly to the levels of agricultural land prices, the data from Eurostat show that the gap in per capita GDP in Purchasing power standards in Latvia and EU-15 still persists.
Podobne ako je to pri úrovniach cien poľnohospodárskej pôdy, z údajov Eurostatu vyplýva aj to, že rozdiel v HDP na obyvateľa v štandardoch kúpnej sily medzi Lotyšskom a EÚ 15 stále pretrváva.
Thus, existing agricultural land prices in Latvia are high for the Latvian residents relative to their purchasing power.
Znamená to, že v pomere ku kúpnej sile rezidentov Lotyšska sú existujúce ceny poľnohospodárskej pôdy v Lotyšsku vysoké.
The lower competitiveness of the Latvian agricultural sector compared to the agricultural sector in EU-15 also persists and the problem is compounded by difficulties in access to financial resources and by high interest rates applied to commercial credit lines for the acquisition of agricultural land (15 % per annum in 2009 according to data supplied by the Latvian authorities).
Zároveň pretrváva nižšia konkurencieschopnosť lotyšského odvetvia poľnohospodárstva v porovnaní s odvetvím poľnohospodárstva v EÚ 15 a problém je znásobený aj ťažkosťami v prístupe k finančným prostriedkom a vysokými úrokovými sadzbami, ktoré sa uplatňujú na komerčné úverové nástroje používané na nadobúdanie poľnohospodárskej pôdy (15 % p. a. v roku 2009 podľa údajov, ktoré poskytli lotyšské orgány).
Moreover, according to data supplied by the Latvian authorities based on the State Land Service of Latvia, as of 1 January 2010, the agricultural land constitutes 37,7 % of the country’s total territory, and forests areas cover 45,8 % of it.
Navyše podľa údajov, ktoré poskytli lotyšské orgány na základe údajov od lotyšskej štátnej agentúry pre pôdu k 1. januáru 2010, poľnohospodárska pôda predstavuje 37,7 % celkovej plochy krajiny, pričom zalesnené územia pokrývajú 45,8 % plochy krajiny.
In 2007 62 % of agricultural land was owned by farmers and 26,6 % of it was rented.
V roku 2007 vlastnili poľnohospodári 62 % poľnohospodárskej pôdy a 26,6 % poľnohospodárskej pôdy bolo prenajatých.
While agricultural land in Latvia is already predominantly in private hands, the process of restitution of ownership rights and the land reform in rural areas are still not completed.
Aj keď väčšina poľnohospodárskej pôdy v Lotyšsku je už teraz v súkromnom vlastníctve, proces reštitúcií vlastníckych práv a pozemková reforma vo vidieckych oblastiach stále neboli dokončené.
The lack of clarity on property rights inevitably hinders land transactions and consolidation of agricultural estates.
Nejasnosť vlastníckych práv nevyhnutným spôsobom bráni transakciám s pôdou a konsolidácii poľnohospodárskych pozemkov.
Land fragmentation, in turn, further contributes to lower competitiveness and leads to less market-oriented farms.
Fragmentácia pôdy na druhej strane ďalej prispieva k nižšej konkurencieschopnosti a vytvára poľnohospodárske podniky, ktoré sa menej orientujú na trh.
In this context, Eurostat data show that, although gradual consolidation of land is ongoing and the average exploited agricultural area per farm in Latvia increased from 10 ha to 16 ha per farm between 2001 and 2007, the latter is still lower than in other EU Member States, such as Denmark, Germany and Sweden, where this average amounted to 60 ha, 46 ha and 43 ha respectively in 2007.
V tejto súvislosti z údajov Eurostatu vyplýva, že aj keď prebieha postupná konsolidácia pôdy a priemerný podiel využívanej poľnohospodárskej plochy v poľnohospodárskom podniku v Lotyšsku sa v období rokov 2001 a 2007 zvýšil z 10 ha na 16 ha, tento podiel je stále nižší ako v iných členských štátoch EÚ, ako napr. v Dánsku, Nemecku a Švédsku, kde bol v roku 2007 tento priemerný podiel 60 ha, 46 ha, resp. 43 ha.
The recent global financial and economic crisis also had a negative impact on Latvia’s economy.
Nedávna celosvetová finančná a hospodárska kríza mala negatívny vplyv aj na lotyšské hospodárstvo.
The lack of demand followed by a sharp reduction in purchase prices for agricultural products, at the time when the prices for raw materials remained at the high level of 2008, additionally aggravated the already disadvantaged position of Latvian farmers compared to farmers from EU-15.
Nedostatok dopytu, po ktorom nasledovalo prudké zníženie kúpnych cien poľnohospodárskych výrobkov v čase, keď ceny surovín ešte stále boli na vysokej úrovni roku 2008, ďalej prehĺbili už aj tak znevýhodnenú pozíciu lotyšských poľnohospodárov v porovnaní s poľnohospodármi z EÚ 15.
Against this background, it may be anticipated, as do the Latvian authorities, that the lifting of the restrictions on 1 May 2011 would exert pressure on the land prices in Latvia.
Vzhľadom na to možno spolu s lotyšskými orgánmi predpokladať, že zrušenie obmedzení 1. mája 2011 by vyvolalo tlak na ceny pôdy v Lotyšsku.
Therefore, a threat of serious disturbances on the Latvian agricultural land market upon the expiry of the transitional exists.
Preto existuje hrozba vážneho narušenia lotyšského trhu s poľnohospodárskou pôdou po skončení prechodného obdobia.
An extension by 3 years of the transitional period referred to in Chapter 3 of Annex VIII to the 2003 Act of Accession should therefore be granted.
Preto by sa malo povoliť predĺženie prechodného obdobia o tri roky v zmysle kapitoly 3 prílohy VIII k aktu o pristúpení z roku 2003.
In order to fully prepare the market for liberalisation, it continues to be of utmost importance, even amid adverse economic circumstances, to foster the improvement of factors such as credit and insurance facilities for farmers, and the completion of the agricultural structural reform during the transitional period, as already emphasised in the Mid-Term Review of 2008.
Aby sa trh úplne pripravil na liberalizáciu, je aj v nepriaznivej hospodárskej situácii naďalej nanajvýš dôležité podporovať zlepšovanie faktorov, ako sú možnosti získania úverov a poistenia pre poľnohospodárov a dokončenie štrukturálnej reformy poľnohospodárstva počas prechodného obdobia, ako už bolo zdôraznené v strednodobom preskúmaní 2008.
Since the open single market has always been at the heart of the European prosperity, an increased inflow of foreign capital would bring along potential benefits also for the agricultural market in Latvia.
Keďže otvorený jednotný trh bol vždy základom európskej prosperity, zvýšený prísun zahraničného kapitálu by znamenal potenciálne prínosy aj pre poľnohospodársky trh v Lotyšsku.
As emphasised in the Mid-Term Review of 2008, foreign investment in the agriculture sector would also have important long-term effects on the provision of capital and know-how, on the functioning of land markets and on agricultural productivity.
Ako sa zdôrazňuje v strednodobom preskúmaní 2008, zahraničné investície do odvetvia poľnohospodárstva by takisto mohli mať výrazný dlhodobý vplyv na poskytovanie kapitálu a know-how, fungovanie trhu s pôdou a poľnohospodársku produktivitu.
The progressive loosening of the restrictions on foreign ownership during the transitional period would also contribute to preparing the market for full liberalisation.
Postupné uvoľňovanie obmedzení zahraničného vlastníctva v prechodnom období by takisto prispelo k príprave trhu na úplnú liberalizáciu.
For the purpose of legal certainty and in order to avoid a legal vacuum in the national legal system of Latvia after the expiry of the current transitional period, this Decision should enter into force on the day of its publication in the Official Journal of the European Union,
Z dôvodu právnej istoty a s cieľom zabrániť právnemu vákuu vo vnútroštátnom právnom systéme Lotyšska po skončení súčasného prechodného obdobia by toto rozhodnutie malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,
The transitional period concerning the acquisition of agricultural land in Latvia referred to in Chapter 3 of Annex VIII to the 2003 Act of Accession shall be extended until 30 April 2014.
Prechodné obdobie týkajúce sa nadobúdania poľnohospodárskej pôdy v Lotyšsku, uvedené v kapitole 3 prílohy VIII k aktu o pristúpení z roku 2003, sa predlžuje do 30. apríla 2014.
Done at Brussels, 7 April 2011.
V Bruseli 7. apríla 2011
COM(2008) 461 final, 16 July 2008.
KOM(2008) 461 v konečnom znení zo 16. júla 2008.