natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Finally, as regards the derogation from the corporate tax system resulting from the implementation of Directives [99] such as the Parents-Subsidiary Directive or the Cross-border Interest and Royalty Payments Directive, the Commission considers that the situation resulting from the implementation of these Directives is entirely consistent with the reasoning developed in this Decision.
Na záver, pokiaľ ide o výnimku zo systému dane z príjmu právnických osôb vyplývajúcu z vykonávania smerníc [99], napríklad smernice o materských a dcérskych spoločnostiach alebo smernice o cezhraničných výplatách úrokov a licenčných poplatkov, Komisia dospela k záveru, že situácia vyplývajúca z vykonávania týchto smerníc je úplne zlučiteľná s odôvodnením vypracovaným v tomto rozhodnutí.
Following harmonisation within the Community, cross-border operations within the Community and within each Member State should be considered to be in a comparable legal and factual situation.
V nadväznosti na harmonizáciu v Spoločenstve by sa cezhraničné transakcie v Spoločenstve a v každom členskom štáte mali považovať za nachádzajúce sa v porovnateľnej právnej a faktickej situácii.
In addition, the Commission would like to underline that the Court of First Instance stated that [100]: ‘as Community law stands at present, direct taxation falls within the competence of the Member States, although it is settled case-law that they must exercise that competence consistently with Community law (see, in particular, Case C-391/97 Gschwind [1999] ECR I-5451, paragraph 20) and therefore avoid taking, in that context, any measures capable of constituting State aid incompatible with the common market’.
Komisia by chcela ďalej zdôrazniť, že Súd prvého stupňa uviedol, že [100]: „za súčasného stavu práva Spoločenstva patria priame dane do pôsobnosti členských štátov, aj keď podľa ustálenej judikatúry musia pri tom členské štáty vykonávať svoje právomoci v súlade s týmto právom (pozri najmä rozsudok zo 14. septembra 1999, Gschwind, C-391/97, Zb. 1999, s. I-5451, bod 20) a nesmú teda v tejto súvislosti prijať žiadne opatrenie, ktoré môže byť štátnou pomocou nezlučiteľnou so spoločným trhom.“
Reaction to the comments on Article 58(1)(a) of the Treaty
Reakcia na pripomienky k článku 58 ods. 1 písm. a) zmluvy
Firstly, as already pointed out before, it must be borne in mind that, although direct taxation falls within competence of Member States, they must none the less exercise that competence consistently with Community law [101], including the provisions of the Treaty on State aid.
Po prvé, ako sa už upozornilo, je potrebné pamätať, že hoci priame zdaňovanie patrí do pôsobnosti členských štátov, tieto musia vykonávať túto pôsobnosť v súlade s právom Spoločenstva [101] vrátane ustanovení zmluvy o štátnej pomoci.
In other words, Article 58(1)(a) of the Treaty should be interpreted in a manner compatible with the Treaty rules on State aid including those granting control competencies to the Commission in that area.
Inými slovami, článok 58 ods. 1 písm. a) zmluvy by sa mal vykladať spôsobom zlučiteľným s pravidlami štátnej pomoci ustanovenými v zmluve vrátane pravidiel, ktorými sa Komisii udeľuje spôsobilosť kontroly v uvedenej oblasti.
Moreover, Article 58 of the Treaty, as invoked by the Spanish authorities, must be read together with Article 56 of the EC Treaty, which prohibits restrictions on the movement of capital between Member States.
Okrem toho, článok 58 zmluvy, na ktorý sa odvolávajú španielske orgány, je potrebné vnímať v spojitosti s článkom 56 Zmluvy o ES, ktorý zakazuje obmedzenia pohybu kapitálu medzi členskými štátmi.
In fact, Article 58(1) of the Treaty provides that ‘the provisions of Article 56 shall be without prejudice to the right of Member States: (a) to apply the relevant provisions of their tax law which distinguish between taxpayers who are not in the same situation with regard to their place of residence or with regard to the place where their capital is invested’.
V článku 58 ods. 1 zmluvy sa v skutočnosti ustanovuje, že „ustanovenia článku 56 majú bez toho, aby boli dotknuté práva členských štátov: a) uplatňovať príslušné ustanovenia ich daňových zákonov, ktoré rozlišujú daňovníkov podľa miesta bydliska alebo podľa miesta, kde investovali kapitál“.
The possibility granted to the Member States by Article 58(1)(a) of the Treaty, of applying the relevant provisions of their tax legislation which distinguish between taxpayers according to their place of residence or the place where their capital is invested, has already been upheld by the Court.
Možnosť udelenú členským štátom v článku 58 ods. 1 písm. a) zmluvy, a to uplatňovať príslušné ustanovenia svojich daňových právnych predpisov, ktoré rozlišujú daňovníkov podľa miesta bydliska alebo miesta, kde investovali kapitál, už potvrdil Súdny dvor.
According to case-law prior to the entry into force of Article 58(1)(a) of the Treaty, national tax provisions which establish certain distinctions based, in particular, on the residence of taxpayers, could be compatible with Community law provided that they applied to situations which were not objectively comparable [102] or could be justified by overriding reasons in the general interest, in particular in relation to the cohesion of the tax system [103].
Podľa judikatúry pred nadobudnutím účinnosti článku 58 ods. 1 písm. a) zmluvy by vnútroštátne daňové predpisy, ktoré ustanovujú určité rozdiely založené najmä na bydlisku daňovníkov, mohli byť zlučiteľné s právom Spoločenstva za predpokladu, že by sa vzťahovali na situácie, ktoré nie sú objektívne porovnateľné [102], alebo by mohli byť odôvodnené primárnymi dôvodmi všeobecného záujmu, najmä pokiaľ ide o súdržnosť daňového systému [103].
Also as regards the period after the entry into force of Article 58(1)(a) of the Treaty, the Court has examined the possible presence of objectively comparable situations which could justify a legislation restricting the free movement of capital.
Takisto pokiaľ ide o obdobie po nadobudnutí účinnosti článku 58 ods. 1 písm. a) zmluvy, Súdny dvor preskúmal možnú prítomnosť objektívne porovnateľných situácií, ktoré by mohli odôvodniť právnu úpravu obmedzujúcu voľný pohyb kapitálu.
With reference to certain tax legislations, which had the effect of deterring taxpayers living in a Member State from investing their capital in companies established in another Member State and which also produced a restrictive effect in relation to companies established in other Member States, in that they constitute an obstacle to their raising capital in the Member State concerned, the Court consistently held that such legislations could not be justified by an objective difference in situation of such a kind as to justify a difference in tax treatment, in accordance with Article 58(1)(a) of the Treaty [105].
Pokiaľ ide o určitú daňovú právnu úpravu, ktorá má účinok odrádzania daňovníkov žijúcich v danom členskom štáte od investovania svojho kapitálu do podnikov usadených v inom členskom štáte a ktorá vytvorila obmedzujúci vplyv aj vo vzťahu k podnikom usadeným v iných členských štátoch v tom, že predstavuje prekážku pre ich získavanie kapitálu v predmetnom členskom štáte, Súdny dvor jednotne vynášal rozhodnutia, že takáto právna úprava nemôže byť odôvodnená odlišnosťou objektívneho stavu, ktorý potom pripúšťa rozdielne daňové zaobchádzanie v zmysle článku 58 ods. 1 písm. a) zmluvy [105].
In any case, it must be borne in mind that Article 58(3) of the Treaty states specifically that the national provisions referred to by Article 58(1)(a) are not to constitute a means of arbitrary discrimination or a disguised restriction on the free movement of capital and payments [106].
V každom prípade treba pripomenúť, že v článku 58 ods. 3 zmluvy sa osobitne ustanovuje, že vnútroštátne ustanovenia, na ktoré poukazuje článok 58 ods. 1 písm. a), nesmú byť prostriedkom pre svojvoľnú diskrimináciu alebo skryté obmedzovanie voľného pohybu kapitálu a platieb [106].
In the light of the above, the Commission considers that, in the present case, domestic share acquisitions and share acquisitions of companies established in another Member State are, for the reasons highlighted above, in an objectively comparable situation and that there are no overriding reasons of general interest which could justify a different treatment of taxpayers with regard to the place where their capital is invested.
Na základe uvedeného dospela Komisia k záveru, že vnútroštátne nadobudnutia podielov a nadobudnutia podielov v podnikoch usadených v inom členskom štáte sú v tomto prípade z už poukázaných dôvodov v objektívne porovnateľnej situácii a že neexistujú primárne dôvody všeobecného záujmu, ktoré by mohli odôvodňovať rozdielne zdaňovanie daňovníkov vo vzťahu k miestu, kde je investovaný ich kapitál.
Conclusion on the classification of the contested measure
Záver o posúdení sporného opatrenia
In view of all the above considerations, the Commission considers that the measure at issue, to the extent that it applies to intra-Community acquisitions, fulfils all the conditions laid down in Article 87(1) of the Treaty and should thus be regarded as State aid.
Komisia dospela na základe všetkých uvedených dôvodov k záveru, že predmetné opatrenie, pokiaľ sa vzťahuje na nadobudnutia vnútri Spoločenstva, spĺňa všetky podmienky ustanovené v článku 87 ods. 1 zmluvy, a malo by sa preto považovať za štátnu pomoc.
As stated in the initiating Decision, the Commission considers that the aid scheme in question does not qualify for any of the exemptions laid down in Article 87(2) and (3) of the Treaty.
Ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania, Komisia dospela k záveru, že predmetná schéma pomoci nespĺňa požiadavky na žiadnu z výnimiek ustanovených v článku 87 ods. 2 a 3 zmluvy.
In the course of the procedure, the Spanish authorities and the 30 interested parties presented their arguments to demonstrate that the exemptions provided for in Article 87(3)(c) of the Treaty would apply in the case in question [107].
Španielske orgány a tridsať zainteresovaných strán predkladali počas konania argumenty na preukázanie toho, že výnimky ustanovené v článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy budú v predmetnom prípade uplatniteľné [107].
The two parties considered that none of the provisions of Article 87(2) or Article 87(3) of the Treaty applied in the case at hand.
Dve strany dospeli k záveru, že v predmetnom prípade nie je uplatniteľné žiadne z ustanovení článku 87 ods. 2 ani 3 zmluvy.
The exemptions in Article 87(2) of the Treaty, concerning aid of a social character granted to individual consumers, aid to make good the damage caused by natural disasters or exceptional occurrences and aid granted to certain areas of the Federal Republic of Germany, do not apply in this case.
Výnimky ustanovené v článku 87 ods. 2 zmluvy, týkajúce sa pomoci sociálnej povahy poskytovanej jednotlivým spotrebiteľom, pomoci určenej na náhradu škody spôsobenej prírodnými katastrofami alebo mimoriadnymi udalosťami a pomoci poskytovanej hospodárstvu určitých oblastí Spolkovej republiky Nemecko, nie sú v tomto prípade uplatniteľné.
Nor does the exemption provided for in Article 87(3)(a) apply, which authorises aid to promote the economic development of areas where the standard of living is abnormally low or where there is serious underemployment because the measure is not conditional on realising any type of activity in specific regions [108].
Uplatniteľná nie je ani výnimka ustanovená v článku 87 ods. 3 písm. a), ktorou sa oprávňuje pomoc na podporu hospodárskeho rozvoja oblastí s mimoriadne nízkou životnou úrovňou alebo s mimoriadne vysokou nezamestnanosťou, keďže opatrenie nie je podmienené realizáciou žiadneho druhu činnosti v konkrétnych regiónoch [108].
In the same way, the contested measure adopted in 2001 cannot be regarded as promoting the execution of a project of common European interest or remedying a serious disturbance in the economy of Spain, as provided for in Article 87(3)(b).
Sporné opatrenie prijaté v roku 2001 nemožno považovať ani za opatrenie na podporu vykonávania dôležitého projektu spoločného európskeho záujmu alebo nápravu vážnej poruchy fungovania hospodárstva Španielska, ako je ustanovené v článku 87 ods. 3 písm. b).
Nor is its purpose to promote culture and heritage conservation as provided for in Article 87(3)(d).
Jeho účelom nie je ani podpora kultúry a zachovania kultúrneho dedičstva, ako je ustanovené v článku 87 ods. 3 písm. d).
Finally, the measure at issue must be examined in the light of Article 87(3)(c), which provides for the authorisation of aid to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas, where such aid does not adversely affect trading conditions to an extent that is contrary to the common interest.
Na záver, predmetné opatrenie sa musí preskúmať z hľadiska článku 87 ods. 3 písm. c), v ktorom sa oprávňuje pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí za predpokladu, že táto pomoc nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom.
In this respect, it should first be noted that the measure at issue does not fall under any of the frameworks or guidelines that define the conditions to consider certain types of aid compatible with the common market.
V tejto súvislosti treba predovšetkým poznamenať, že predmetné opatrenie nespadá do žiadneho z rámcov alebo usmernení, ktoré vymedzujú podmienky pre považovanie určitých druhov pomoci za zlučiteľné so spoločným trhom.
As regards the arguments raised by the Spanish authorities and by the 30 interested parties based on the State Aid Action Plan of 2005 [109], where they consider that certain measures can be compatible if they essentially respond to a market failure, the Commission observes that the alleged general difficulties in carrying out cross-border mergers cannot be considered a market failure.
Pokiaľ ide o argumenty uplatnené španielskymi orgánmi a tridsiatimi zainteresovanými stranami na základe Akčného plánu štátnej pomoci z roku 2005 [109], kde zastávajú názor, že určité opatrenia môžu byť zlučiteľné, ak primárne reagujú na zlyhanie trhu, Komisia uvádza, že údajné všeobecné ťažkosti pri realizácii cezhraničných fúzií nie je možné považovať za zlyhanie trhu.
The fact that a specific company may not be capable of undertaking a certain project or transaction without aid does not necessarily mean that there is a market failure.
Skutočnosť, že konkrétny podnik nemusí byť schopný vykonať určitý projekt alebo transakciu bez pomoci, neznamená nutne, že existuje zlyhanie trhu.
Only where market forces would not in themselves be able to reach an efficient outcome — i.e. where not all potential gains from the transaction are realised — can a market failure be considered to exist.
Len ak by trhové sily samotné neboli schopné dosiahnuť účinný výsledok – t. j. ak sa nerealizuje všetok potenciálny zisk z transakcie – možno sa domnievať, že existuje zlyhanie trhu.
The Commission does not dispute that the costs involved in some transactions may well be higher than those in other transactions.
Komisia nenamieta, že pri niektorých transakciách môžu byť náklady oveľa vyššie ako pri iných transakciách.
However, since these costs are real costs that accurately reflect the nature of the projects being considered — i.e. costs relating to their different geographic location or the different legal environment in which they are to take place — it is efficient for the companies to take these costs fully into account when making their decisions.
Keďže však tieto náklady sú reálne náklady, ktoré presne odrážajú povahu posudzovaných projektov – t. j. náklady súvisiace s ich rozdielnou geografickou polohou alebo rozdielnym právnym prostredím, v ktorom sa majú realizovať – pre podniky je efektívne úplne zohľadňovať tieto náklady pri prijímaní rozhodnutí.
On the contrary, inefficient outcomes would arise if these real costs were ignored or, indeed, compensated by State aid.
Naopak, ak by sa tieto reálne náklady ignorovali alebo by sa kompenzovali štátnou pomocou, dosiahli by sa neefektívne výsledky.
The same type of real cost differences also arise when comparing different transactions within the same country as well as when comparing cross-border transactions, and the existence of these differences does not mean that inefficient market outcomes would arise.
Rovnaký druh rozdielov v reálnych nákladoch vznikne aj pri porovnávaní rôznych transakcií v tej istej krajine, ako aj pri porovnávaní cezhraničných transakcií, a existencia týchto rozdielov neznamená, že by sa dosiahli neefektívne výsledky trhu.
The examples provided by the Spanish authorities of alleged increased costs for conducting international transactions compared to national transactions are all related to real costs of conducting transactions, which should be fully taken into account by market participants in order to achieve efficient outcomes.
Príklady poskytnuté španielskymi orgánmi o údajných zvýšených nákladoch na výkon medzinárodných transakcií v porovnaní s vnútroštátnymi transakciami úplne súvisia s reálnymi nákladmi na realizáciu transakcií, ktoré by mali účastníci trhu v plnej miere zohľadňovať, aby dosiahli efektívne výsledky.
For a market failure to be present, essentially there would have to be externalities (positive spillovers) generated by the transactions or significant incomplete or asymmetric information leading to otherwise efficient transactions not being carried out.
Pre existenciu zlyhania trhu je predovšetkým potrebné, aby existovali externality (pozitívne vedľajšie vplyvy) vytvárané transakciami, alebo podstatné neúplné alebo asymetrické informácie vedúce k tomu, že sa neuskutočnia inak efektívne transakcie.
While these may be, theoretically, present in certain transactions, both international and national (e.g. in the context of joint R & D programmes), they cannot be considered inherently present in all international transactions, let alone in transactions of the type in question.
Hoci tieto môžu byť teoreticky prítomné pri určitých transakciách, medzinárodných aj vnútroštátnych (napr. v rámci spoločných programov VaV), nie je možné považovať ich za prirodzenú súčasť všetkých medzinárodných transakcií, nie to ešte transakcií predmetného druhu.
In this respect, the Commission considers that the claim relating to market failures cannot be accepted.
V tomto zmysle Komisia dospela k záveru, že nárok týkajúci sa zlyhania trhu nie je možné uznať.
Moreover it should be recalled that, when assessing whether aid can be deemed compatible with the common market, the Commission balances the positive impact of the measure in reaching an objective of common interest against its potentially negative side effects, such as distortion of trade and competition.
Treba ďalej pripomenúť, že pri posudzovaní, či pomoc možno považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom, Komisia porovnáva pozitívny vplyv opatrenia pri dosahovaní cieľa spoločného záujmu s potenciálne negatívnymi vedľajšími účinkami, napríklad narušením obchodu a hospodárskej súťaže.
The State Aid Action Plan, building on existing practice, has formalised a three-step ‘balancing test’.
Akčný plán štátnej pomoci, vychádzajúci z existujúcej praxe, oficiálne potvrdil trojkrokové „preverenie vyváženosti“.
The first two steps address the positive effects of the State aid and the third addresses the negative effects and the resulting balancing of the positive and negative effects.
Prvé dva kroky sú zamerané na pozitívne vplyvy štátnej pomoci a tretí je zameraný na negatívne vplyvy a výslednú rovnováhu pozitívnych a negatívnych vplyvov.
The balancing test is structured as follows:
Štruktúra preverenia vyváženosti je nasledujúca:
assessing whether the aid is aimed at a specific objective of common interest (e.g. growth, employment, cohesion, environment or energy security);
posúdenie, či je pomoc zameraná na konkrétny cieľ spoločného záujmu (napr. rast, zamestnanosť, súdržnosť, životné prostredie alebo energetická bezpečnosť);
assessing whether the aid is well-designed to deliver the objective of common interest, i.e. whether the proposed aid addresses the market failure or other objective.
posúdenie, či je pomoc dobre navrhnutá na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu, t. j. či navrhovaná pomoc je zameraná na zlyhanie trhu alebo iný cieľ.
For assessing this, it must be checked whether:
Na posúdenie tohto sa musí zistiť, či:
State aid is an appropriate policy instrument;
štátna pomoc predstavuje vhodný nástroj politiky;
there is an incentive effect, namely if the aid changes the behaviour of undertakings;
pomoc má stimulačný vplyv, najmä ak mení správanie podnikov;
the measure is proportional, i.e. if the same change in behaviour could be obtained with less aid;
opatrenie je úmerné, t. j. či rovnaká zmena správania by sa mohla dosiahnuť s menšou pomocou;
assessing if the distortions of competition and effect on trade are limited, so that the overall balance is positive.
posúdenie, či narušenia hospodárskej súťaže a vplyv na obchod sú obmedzené, aby celková bilancia bola pozitívna.
It is first necessary to assess whether the objective pursued by the aid can indeed be regarded as being in the common interest.
Najprv je potrebné posúdiť, či cieľ pomoci možno skutočne považovať za cieľ v spoločnom záujme.
Despite the alleged aim of fostering single market integration, in the present case the objective pursued by the aid is not clearly defined as it goes beyond market integration, by promoting the expansion of Spanish companies in the European market in particular.
V danom prípade, napriek údajnému cieľu podpory integrácie jednotného trhu, cieľ sledovaný touto pomocou nie je jasne definovaný, keďže ide nad rámec integrácie trhu prostredníctvom podpory expanzie španielskych podnikov, najmä na európskom trhu.
The second step requires assessing whether the aid is properly designed to reach the specific objective of common interest.
Druhý krok vyžaduje posúdenie, či pomoc je správne navrhnutá na dosiahnutie konkrétneho cieľa spoločného záujmu.
More precisely, State aid must change the behaviour of a beneficiary undertaking in such a way that it engages in activities that contribute to achieving the objective of common interest, which it would not carry out without the aid or would carry out in a limited or different way.
Presnejšie, štátna pomoc musí zmeniť správanie podniku, ktorý je príjemcom pomoci, tak, že sa podieľa na činnostiach, ktoré prispievajú k dosiahnutiu cieľa spoločného záujmu, ktorý by nerealizoval bez pomoci alebo by ho realizoval obmedzene alebo iným spôsobom.
The Spanish authorities and the 30 interested parties did not present any specific arguments demonstrating the likelihood that this incentive effect would be produced.
Španielske orgány a tridsať zainteresovaných strán nepredložili konkrétne argumenty preukazujúce pravdepodobnosť, že by sa dosiahol takýto stimulačný účinok.
The third question addresses the negative effects of State aid.
Tretia otázka sa zameriava na negatívne účinky štátnej pomoci.
Even if it is well-designed to address an objective of common interest, aid granted to a particular undertaking or economic sector may lead to serious distortions of competition and trade between Member States.
Pomoc poskytnutá konkrétnemu podniku alebo hospodárskemu odvetviu, aj keby bola dobre navrhnutá na riešenie cieľa spoločného záujmu, môže viesť k vážnym narušeniam hospodárskej súťaže a obchodu medzi členskými štátmi.
In this respect, the 30 interested parties consider that the aid scheme does not have an impact on the competitive situation of companies liable to corporate tax in Spain, since the financial effect of Article 12(5) would be negligible.
V tomto zmysle tridsať zainteresovaných strán zastáva názor, že schéma pomoci nemá vplyv na podmienky hospodárskej súťaže podnikov podliehajúcich dani z príjmu právnických osôb v Španielsku, keďže finančný vplyv článku 12 ods. 5 bude zanedbateľný.
However, as already indicated above in recitals 101 et seq., there are serious indications that the effect of Article 12(5) is far from negligible.
Ako sa však už uviedlo v odôvodneniach 101 a nasl., existujú vážne náznaky, že vplyv článku 12 ods. 5 vôbec nie je zanedbateľný.