natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Therefore, where, as in the present case, the Commission comes to the conclusion that the measure in question prima facie appears to be selective, it must assess whether the differentiation is justified by the nature or general scheme of the tax system of which it forms part.
Preto ak Komisia rovnako ako v uvedenom prípade dospeje k názoru, že dané opatrenie sa prima facie javí ako selektívne, musí posúdiť, či povaha alebo vnútorná štruktúra daňového systému, ktorého je opatrenie súčasťou, opodstatňuje na takéto rozlíšenie.
The Commission notes that it is settled case-law of the Court that it is for the Member State to provide such justification [32].
Komisia uvádza, že podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora musí takéto oprávnenie zdôvodniť príslušný členský štát [32].
The Court has further clarified that a distinction must be made between, on the one hand, the objectives attributed to a particular tax scheme which are extrinsic to it and, on the other, the mechanisms inherent in the tax system itself which are necessary to achieve such objectives.
Podľa vyjadrení Súdneho dvora je potrebné rozlišovať medzi cieľmi sledovanými prijatím určitého daňového systému, ktoré nie sú súčasťou rámca tohto systému, a mechanizmami, ktoré sú obsiahnuté v daňovom systéme a potrebné na dosiahnutie týchto cieľov.
Only the second mechanisms qualify for a justification by the nature or the general scheme of the tax system of which it is part.
Iba mechanizmy možno využiť na odôvodnenie opatrenia vzhľadom na povahu alebo vnútornú štruktúru daňového systému, ktorého je toto opatrenie súčasťou.
The Commission considers that it is necessary in this case to distinguish between the objective of §8c(1) KStG and the objective of §8c(1a) KStG.
Komisia považuje za nevyhnutné rozlišovať v tomto prípade medzi účelom § 8c ods. 1 KStG a účelom § 8c ods. 1a KStG.
As Germany recognises in its submissions, the objective of §8c(1) KStG is to prevent abuse of the loss carry-forward allowed by the German tax system in the form of purchases of empty shell companies.
Podľa vyjadrenia Nemecka je zmyslom a účelom § 8c ods. 1 KStG zamedziť zneužívaniu prevodu strát, ktorý nemecký daňový systém umožňuje, prostredníctvom prázdnych schránok.
The Commission notes in this respect that §8c(1) KStG has a much broader scope than its predecessor, §8(4) KStG.
Komisia v tomto smere berie na vedomie, že § 8c ods. 1 KStG má oveľa širší rozsah pôsobnosti ako predtým § 8 ods. 4 KStG.
Whereas the latter ruled out the carrying forward of losses only when two cumulative conditions were met, namely acquisition by another corporate entity and new economic activity, the new provision does not contain the second condition.
Podľa predchádzajúceho § 8 ods. 4 KStG prevod strát vylúčený len v tom prípade, ak boli splnené obidve podmienky (nákup podielov zo strany iného subjektu a nová oblasť hospodárskej činnosti), avšak nové ustanovenie o prevode daňových strát túto druhú podmienku už neobsahuje.
Acquisition by another corporate entity is therefore enough to forfeit the possibility of loss carry-forward.
V prípade nákupu podielov zo strany iného subjektu zaniká možnosť previesť straty.
The legislator was aware of this difference in scope since the explicit purpose of the change in legislation was to finance a reduction in the corporate income tax rate from 25 % to 15 % [33].
Zákonodarca si bol vedomý tejto zmeny v rozsahu pôsobnosti, keďže explicitným účelom zmeny zákona bolo financovanie zníženia sadzby dane z príjmu právnických osôb z 25 % na 15 % [33].
§8c(1a) KStG, on the contrary, is not intended to prevent abuse.
§ 8c ods. 1a KStG teda naopak nie je určený na zabránenie zneužitiu.
That is clear from the explanatory memorandum with the introduction of the new Sanierungsklausel published by the German Parliament.
Je to zrejmé z dôvodovej správy Spolkového snemu k novému ustanoveniu o prevode daňových strát.
The explanatory memorandum states that §8c(1a) KStG was introduced to tackle the global financial and economic crisis [34].
V dôvodovej správe sa uvádza, že § 8c ods. 1a KStG bol zavedený na riešenie problémov, ktoré vznikli v dôsledku svetovej finančnej a hospodárskej kríze.
During the crisis, the restrictions on loss carry-forward were perceived to be a particular obstacle to the restructuring of companies.
Počas krízy sa obmedzenia pre prevod strát pokladali za osobitnú prekážku pre reštrukturalizáciu podnikov.
The Commission notes that Germany, in its comments on the opening decision, stresses the fact that §8c(1a) KStG does not constitute an anti-abuse measure, but was introduced to support ailing companies during the financial and economic crisis.
Komisia uvádza, že Nemecko vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania samo uviedlo, že § 8c ods. 1a) KStG nepredstavuje opatrenie proti zneužívaniu daňového systému, ale že ustanovenie o prevode daňových strát bolo zavedené na podporu podnikov, ktoré sa počas finančnej a hospodárskej krízy dostali do ťažkostí.
The Commission concludes that the objective pursued by this specific tax measure is extrinsic to the tax system.
Komisia dospela k záveru, že cieľ, ktorý sa sleduje týmto konkrétnym daňovým opatrením, sa nachádza mimo rámca daňového systému.
According to the case-law of the Court, the pursuit of such an extrinsic objective cannot be relied upon to justify a measure by the nature and overall structure of the tax system [35].
Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora nemožno takýto vonkajší cieľ použiť na zdôvodnenie opatrenia na základe povahy a vnútornej štruktúry daňového systému [35].
It can be analysed only in the compatibility assessment.
Možno to posúdiť len pri skúmaní zlučiteľnosti opatrenia s vnútorným trhom.
The three arguments presented by Germany cannot alter this assessment.
Tri argumenty, ktoré Nemecko predložilo, nemôžu zmeniť toto posúdenie.
With regards to Germany’s argument that a company in difficulty has no choice for but to obtain finance through an investor, whereas a healthy company, which is temporarily loss-making, has the choice between obtaining finance on the capital market and acquisition by an investor with subsequent refinancing, the Commission is of the opinion that the way a company finances its business is irrelevant in the light of the objective of the tax system.
Pokiaľ ide o argument Nemecka, že podnik v ťažkostiach nemá inú možnosť, ako získať financie prostredníctvom investora, kým zdravá spoločnosť, ktorá prechodne zaznamenala straty, má na výber, či si obstará financie na kapitálovom trhu alebo sa nechá prevziať investorom s následne získa nový kapitál, Komisia zastáva názor, že vzhľadom na účel daňového práva je nepodstatné, ako podnik financuje svoju podnikateľskú činnosť.
A corporate tax system is based on the taxation of profits and the declaration of losses.
Systém dane z príjmu právnických osôb je založený na zdaňovaní ziskov a priznaní strát.
As could be observed during the financial and economic crisis, financially sound companies also reported losses temporarily.
Ako bolo možné zistiť počas finančnej a hospodárskej krízy, aj finančne zdravé spoločnosti zaznamenávali prechodne straty.
But these financially sound companies are not eligible for the loss carry-forward in application of the Sanierungsklausel and are thus at disadvantage compared with ailing loss-making companies in the event of a change of ownership and subsequent refinancing by the new shareholders.
Ale tieto finančne zdravé spoločnosti neboli podľa ustanovenia o prevode daňových strát oprávnené prevádzať straty a sú teda pri zmene vlastníctva podielov a následnom obstarávaní kapitálu v porovnaní s nezdravými podnikmi, ktoré zaznamenávajú straty, znevýhodnené.
Furthermore, the Commission also notes that during the financial and economic crisis healthy companies, which temporarily recorded losses, had great difficulties accessing the capital markets.
Okrem toho Komisia zistila, že počas finančnej a hospodárskej krízy bol prístup na kapitálové trhy pre zdravé podniky, ktoré prechodne zaznamenali straty, takisto ťažký.
Therefore, even the factual assumptions underlying the first argument are inaccurate.
Preto nemožno akceptovať vecné predpoklady uvedené na podporu prvého argumentu.
The Commission therefore rejects Germany’s first argument.
Komisia preto odmieta prvý argument Nemecka.
With regard to Germany’s second argument, that the exception provided in §8c(1a) KStG to the general prohibition on loss carry-forward in the event of a change of ownership laid down by §8c(1) KStG was justified by the ratio legis of §8c(1) KStG, because there was no risk of abuse in the case of the restructuring of a company in difficulty, the Commission observes that this argument does not justify the restriction of §8c(1a) KStG to companies in difficulty.
Pokiaľ ide o druhý argument Nemecka, že výnimka ustanovená v § 8c ods. 1a KStG z všeobecného zákazu prevodu strát v prípade zmeny vlastníctva podielov uvedeného v § 8c ods. 1 KStG bola zdôvodnená právnym zmyslom § 8c ods. 1 KStG, pretože v prípade reštrukturalizácie podniku v ťažkostiach neexistuje riziko zneužitia, Komisia zistila, že tento argument neodôvodňuje obmedzenie § 8c ods. 1a KStG na podniky v ťažkostiach.
The Commission points out that there is no risk of abuse either when a financially sound company is acquired.
Komisia zdôrazňuje, že ani v prípade nadobudnutia finančne zdravej spoločnosti nie je riziko zneužitia.
The risk of abuse exists only in relation to empty-shell companies.
Riziko zneužitia existuje iba v prípade prázdnych schránok.
As pointed out above, the ratio legis of §8c(1) KStG goes further than combating abuse.
§ 8c ods. 1 KStG má širší právny zmysel, než je zabránenie zneužitiu.
Its objective is also to increase the German corporate tax base and to offset the reduction in the corporate income tax rate from 25 % to 15 %.
Jeho cieľom je aj zvýšiť základ dane z príjmu právnických osôb v Nemecku a vyrovnať zníženie sadzby dane z príjmu právnických osôb z 25 % na 15 %.
This explains why §8c(1) KStG also includes a number of acquisitions of interests where there is no risk of abuse.
Toto vysvetľuje, prečo sa § 8c ods. 1 KStG vzťahuje aj na rad prípadov nadobudnutia podielov, pri ktorých neexistuje riziko zneužitia.
The Commission therefore rejects Germany’s argument that the exception introduced by §8c(1a) KStG corresponds to the ratio legis of §8c(1) KStG.
Komisia preto odmieta argument Nemecka, že výnimka zavedená § 8c ods. 1a KStG zodpovedá ratio legis § 8c ods. 1 KStG.
With regard to Germany’s third argument, that losses of ailing companies are usually not attributed any value by auditors when calculating deferred tax for consolidated financial statements, and therefore the possibility of carrying forward losses has no impact on the sale price of the ailing company, the Commission notes first that this is based on accounting criteria and is therefore irrelevant for tax considerations.
Pokiaľ ide o tretí argument Nemecka, že audítor v rámci konsolidovanej súvahy koncernu pravidelne nepripisuje stratám nezdravého podniku pri výpočte odloženej dane žiadnu hodnotu, a preto možnosť prevádzať straty nemá vplyv na predajnú cenu nezdravej spoločnosti, Komisia poznamenáva, že tento argument sa opiera o účtovné kritériá a pre daňové úvahy je preto irelevantné.
Secondly, the Commission notes that this argument contradicts Germany’s statement that the inability to carry forward losses constitutes an obstacle to restructuring.
Komisia okrem toho zistila, že tento argument protirečí výroku Nemecka, že nemožnosť prevodu strát predstavuje prekážku pre reštrukturalizáciu.
This is true only if the acquiring company attributes a certain monetary value to the possibility of carrying forward losses.
Toto platí iba vtedy, ak nadobúdateľ prikladá možnosti prevodu strát istú peňažnú hodnotu.
Therefore, the Commission also rejects Germany’s third argument.
Komisia preto odmieta aj tretí argument Nemecka.
Moreover, Germany claims that other Member States also provide tax relief for the restructuring of companies, such as the French aid scheme for the takeover of firms in difficulty.
Okrem toho Nemecko tvrdí, že iné členské štáty tiež poskytujú daňovú úľavu pri reštrukturalizácii spoločností, ako napr. francúzska schéma pomoci na prevzatie podnikov v ťažkostiach.
The Commission cannot accept Germany’s argument, which is based on a comparison.
Komisia nemôže prijať argument Nemecka, ktorý sa zakladá na porovnaní.
Firstly, in order to justify a measure, the Member States may refer only to principles inherent to their tax system, as the system of reference by which to assess whether an undertaking obtains an advantage with the meaning of the State aid rules.
Po prvé, na odôvodnenie opatrenia môžu členské štáty ako referenčný systém použiť iba zásady obsiahnuté v ich daňovom systéme a na ich základe posúdiť, či podnik získava výhodu v zmysle pravidiel štátnej pomoci.
The fact that comparable tax measures might exist in the other Member States is of no consequence since any such measures could themselves be caught by the provisions in the Treaty.
Skutočnosť, že v iných členských štátoch existujú porovnateľné daňové opatrenia, je irelevantná, pretože takéto opatrenia by mohli takisto patriť do pôsobnosti predpisov stanovených a zmluve.
Secondly, the conditions imposed on measures under the French scheme differ from §8c(1a) KStG.
Po druhé, opatrenia francúzskej schémy sa viažu na iné podmienky než v prípade § 8c ods. 1a KStG.
The French scheme provides for a tax exemption for newly created companies which take over a firm in difficulty.
Pri francúzskej schéme sa počíta s oslobodením novovzniknutých spoločností, ktoré preberú podnik v ťažkostiach, od dane.
After the scheme was declared incompatible within the common market by the Commission in 2004, [36] France changed it to comply with the State aid rules. The benefits provided are now partly de minimis.
Komisia vyhlásila schému v roku 2004 za nezlučiteľnú so spoločným trhom [36] a Francúzsko ju upravilo tak, aby zodpovedala pravidlám štátnej pomoci.
The other part of the aid is compatible as regional aid or SME aid.
Niektoré z výhod poskytovaných na základe tejto schémy sú teraz minimálne.
The Commission therefore concludes from the above that the measure in question does not derive directly from the basic principles of the tax system and is not justified by the nature and general scheme of the tax system.
Komisia preto na základe uvedených skutočností dospela k záveru, že predmetné opatrenie nevyplýva priamo zo základných zásad daňového systému a nie je opodstatnené povahou a vnútornou štruktúrou tohto daňového systému.
The link between the old and new Sanierungsklausel
Vzťah medzi starým a novým ustanovením o prevode daňových strát (Sanierungsklausel)
Germany argues that §8c(1a) KStG essentially corresponds to the old §8(4) KStG and that the Commission had never considered §8(4) KStG to be State aid.
Nemecko uvádza, že § 8c ods. 1a KStG v podstate zodpovedá predchádzajúcemu § 8 ods. 4) KStG a že Komisia nikdy nepovažovala § 8 ods. 4 KStG za štátnu pomoc.
The Commission points out that Germany never notified §8(4) KStG.
Komisia zdôrazňuje, že Nemecko nikdy nenotifikovalo § 8 ods. 4 KStG.
The Commission has therefore not yet taken a view on whether it involved State aid.
Komisia teda ešte neprijala stanovisko k otázke, či obsahoval štátnu pomoc.
This procedure concerns only §8c(1a) KStG, since the opening of the formal investigation procedure was limited to this provision.
Toto konanie sa týka iba § 8c ods. 1a KStG, pretože začatie konania vo veci formálneho zisťovania sa týka iba tohto ustanovenia.
Germany cannot rely on the argument that the Commission has never formally objected to §8(4) KStG in order to justify §8c(1a) KStG because the German authorities have never notified §8(4) KStG.
Nemecko sa pri odôvodňovaní § 8c ods. 1a KStG nemôže opierať o argument, že Komisia nikdy formálne nenamietala voči § 8 ods. 4 KStG, pretože nemecké orgány § 8 ods. 4 KStG nikdy nenotifikovali.
The Commission reserves the right to analyse §8(4) KStG under the State aid rules, should it transpire that this provision may have provided undertakings with a selective advantage.
Komisia si vyhradzuje právo analyzovať § 8 ods. 4 KStG podľa pravidiel štátnej pomoci, ak by sa ukázalo, že toto ustanovenie poskytlo podnikom selektívne zvýhodnenie.
Similar tax schemes in other Member States
Podobné daňové systémy v iných členských štátoch
The fact that other Member States have similar or identical tax schemes in operation, which they have not notified to the Commission, has no bearing on the analysis of the question whether a given measure constitutes State aid.
Skutočnosť, že iné členské štáty majú v platnosti podobné alebo identické daňové systémy, ktoré Komisii neboli notifikované, sa nedotýka otázky, či nejaké konkrétne opatrenie predstavuje štátnu pomoc.
The Commission will analyse the information submitted by Germany pursuant to Article 10 of the Procedural Regulation [38].
Komisia preskúma informácie, ktoré jej Nemecko poskytlo podľa § 10 procedurálneho nariadenia [38].
Conclusion on the existence of a selective advantage
Záver o existencii selektívnej výhody
The Commission therefore concludes that §8c(1a) KStG provides a selective advantage to the companies to which it applies.
Komisia preto dospela k záveru, že § 8c ods. 1a KStG poskytuje selektívnu výhodu podnikom, na ktoré sa uplatňuje.
Effect on intra-Union trade
Vplyv na obchod medzi členskými štátmi
The measure must be liable to affect intra-Union trade and distort or threaten to distort competition.
Opatrenie musí byť schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi a narušiť hospodársku súťaž alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže.
§8c(1a) KStG is not sector-specific, i.e. all sectors can benefit from it.
Ustanovenie § 8c ods. 1a KStG sa nevzťahuje na konkrétne odvetvie, t. j. môžu ho využívať všetky odvetvia.
Virtually all sectors of the German economy are active on markets open to competition and intra-Union trade.
Prakticky všetky odvetvia nemeckého hospodárstva pôsobia na trhoch, na ktorých prebieha hospodárska súťaž a obchod medzi členskými štátmi.
Hence, the measure is liable to affect intra-Union trade and to distort or threaten to distort competition.
Opatrenie teda pravdepodobne je schopné ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi a narušiť hospodársku súťaž resp. hroziť narušením hospodárskej súťaže.
The Commission observes that, according to the information provided by Germany, all undertakings eligible for the measure are eligible for insolvency proceedings under German insolvency law (see recital 14 and footnote 7).
Komisia zistila, že podľa informácií Nemecka by sa voči všetkým podnikom oprávneným na opatrenie mohlo začať konkurzné konanie podľa konkurzného poriadku (pozri odôvodnenie 14 a poznámku pod čiarou č. 7).
Therefore, all potential beneficiaries of the measure are undertakings in difficulty within the meaning of point 10(c) of the Community guidelines on State aid for rescuing and restructuring firms in difficulty (hereinafter: the Rescue and Restructuring Guidelines).
Všetci potenciálni príjemcovia tohto opatrenia sú teda podniky v ťažkostiach v zmysle bodu 10 písm. c) usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (ďalej len „usmernenia o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu“).
As a consequence, none of the beneficiaries is eligible for de minimis aid pursuant to Commission Regulation (EC) No 1998/2006 of 15 December 2006 on the application of Articles 87 and 88 of the Treaty to de minimis aid [39], as Article 1(h) of that Regulation excludes undertakings in difficulty from its scope.
V dôsledku toho nie je žiadny z príjemcov oprávnený na pomoc de minimis podľa nariadenia Komisie (ES) č. 1998/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na pomoc de minimis [39], keďže článok 1 písm. h) toho nariadenia vylučuje z jeho pôsobnosti podniky v ťažkostiach.
Therefore, as all the requirements laid down in Article 107(1) TFEU are met, the Commission takes the view that the scheme on the tax carry-forward of losses in the case of restructuring of companies in difficulty constitutes State aid within the meaning of that article.
Keďže podmienky uvedené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ sú splnené, Komisia zastáva názor, že ustanovenia zákona o dani z príjmu právnických osôb týkajúce sa prevedenia daňových strát predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ZFEÚ.
ASSESSMENT OF THE COMPATIBILITY OF THE MEASURE
POSÚDENIE ZLUČITEĽNOSTI OPATRENIA S VNÚTORNÝM TRHOM
The Commission may declare State aid compatible with the internal market pursuant to Article 107(3) TFEU.
Komisia môže na základe článku 107 ods. 3 ZFEÚ vyhlásiť štátnu pomoc za zlučiteľnú s vnútorným trhom.
According to the settled case-law of the Court, the burden of proof for demonstrating that a measure is compatible lies with the Member State [40].
Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora je úlohou členského štátu preukázať, že opatrenie je zlučiteľné s vnútorným trhom [40].
The Commission notes in this respect that Germany, despite the explicit invitation by the Commission in the opening decision, has not submitted any information regarding the matter to the Commission.
Komisia v tomto zmysle uvádza, že Nemecko napriek tomu, že ho Komisia k tomu v rozhodnutí o začatí konania explicitne vyzvala, nepredložilo Komisii žiadne takéto informácie.
For that reason alone, the Commission cannot declare the aid measure compatible with the internal market.
Už z tohto dôvodu môže Komisia vyhlásiť dané opatrenie pomoci za nezlučiteľné s vnútorným trhom.
The Commission has nevertheless examined whether the measure could be declared compatible with the internal market.
Komisia však aj tak preskúmala, či by opatrenie mohlo byť vyhlásené za zlučiteľné s vnútorným trhom.
The Commission has wide discretion in aid cases falling under Article 107(3) TFEU [41].
Komisia má v prípadoch pomoci patriacich do článku 107 ods. 3 ZFEÚ široký priestor pre voľné uváženie [41].
Exercising this discretion, it has issued guidelines and notices setting forth criteria for declaring certain types of aid compatible with the internal market under Article 107(3) TFEU.
Pri tomto uvážení vydala usmernenia a oznámenia stanovujúce kritériá, na základe ktorých možno niektoré typy pomoci podľa článku 107 ods. 3 ZFEÚ vyhlásiť za zlučiteľné s vnútorným trhom.
It is settled case-law that the Commission is bound by the guidelines and notices that it issues in the area of supervision of State aid inasmuch as they do not depart from the rules in the Treaty and are accepted by the Member States [42].
Podľa ustálenej judikatúry je Komisia viazaná usmerneniami a oznámeniami, ktoré vydala v oblasti dohľadu nad štátnou pomocou, pokiaľ sa neodchyľujú od pravidiel stanovených v ZFEÚ a členské štáty ich uznali [42].
It is therefore necessary to assess first whether the notified aid falls under the scope of one or more guidelines or notices, and can be declared compatible with the internal market because it fulfils the conditions for compatibility set out therein.
Preto je nevyhnutné najprv posúdiť, či notifikovaná pomoc patrí do rozsahu pôsobnosti jedného alebo viacerých usmernení či oznámení a možno ju vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom, pretože spĺňa podmienky zlučiteľnosti v nich stanovené.
Possible compatibility on the basis of the Temporary Framework [43]
Možná zlučiteľnosť na základe dočasného rámca [43]
Since §8c(1a) KStG was introduced in order to tackle the problems resulting from the financial and economic crisis, the Commission examined whether it could be declared compatible under Article 107(3)(b) TFEU, as interpreted by the Temporary Framework.
Keďže § 8c ods. 1a KStG bol zavedený na riešenie problémov vzniknutých na základe finančnej a hospodárskej krízy, Komisia preskúmala, či by sa mohol vyhlásiť za zlučiteľný s článkom 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ podľa výkladu dočasného rámca.