natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Having regard to the opinion of the Employment Committee [4],
so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť [4],
The Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) stipulates in Article 145 that Member States and the Union shall work towards developing a coordinated strategy for employment and particularly for promoting a skilled, trained and adaptable workforce as well as labour markets that are responsive to economic change and with a view to achieving the objectives defined in Article 3 of the Treaty on European Union (TEU).
V článku 145 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa ustanovuje, že členské štáty a Únia pracujú na rozvoji koordinovanej stratégie zamestnanosti, a najmä na podpore kvalifikovanej, vyškolenej a pružnej pracovnej sily a na pracovných trhoch reagujúcich na podmienky hospodárskych zmien so zreteľom na dosiahnutie cieľov vymedzených v článku 3 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ).
Member States, having regard to national practices related to the responsibilities of management and labour, shall regard promoting employment as a matter of common concern and shall coordinate their action in this respect within the Council, in accordance with the provisions of Article 148 of the TFEU.
Členské štáty, so zreteľom na vnútroštátne skúsenosti týkajúce sa zodpovednosti sociálnych partnerov, podporujú zamestnanosť ako záležitosť spoločného záujmu a koordinujú svoje postupy v Rade v súlade s ustanoveniami článku 148 ZFEÚ.
The TEU stipulates in Article 3(3) that the Union shall aim at full employment and shall combat social exclusion and discrimination, and shall promote social justice and protection and provides for the Union’s initiatives to ensure coordination of Member States’ social policies.
V článku 3 ods. 3 ZEÚ sa ustanovuje, že Únia sa zameriava na dosiahnutie plnej zamestnanosti a bojuje proti sociálnemu vylúčeniu a diskriminácii a podporuje sociálnu spravodlivosť a ochranu. Ďalej sa ustanovuje, že Únia sa môže ujať iniciatívy na zabezpečenie koordinácie sociálnych politík členských štátov.
Article 8 of the TFEU stipulates that in all its activities, the Union shall aim to eliminate inequalities, and to promote equality, between men and women.
Podľa článku 8 ZFEÚ sa Únia vo všetkých svojich činnostiach zameriava na odstránenie nerovností a podporu rovnoprávnosti medzi mužmi a ženami.
Article 9 thereof provides that in defining and implementing its policies and activities, the Union shall take into account requirements linked to the promotion of a high level of employment, the guarantee of adequate social protection, the fight against social exclusion, and a high level of education and training.
V článku 9 uvedenej zmluvy sa uvádza, že pri vymedzovaní a uskutočňovaní svojich politík a činností Únia prihliada na požiadavky spojené s podporou vysokej úrovne zamestnanosti, zárukou primeranej sociálnej ochrany, bojom proti sociálnemu vylúčeniu a s vysokou úrovňou vzdelávania a odbornej prípravy.
The TFEU provides that employment guidelines and broad economic policy guidelines are to be adopted by the Council to guide Member States’ policies.
V ZFEÚ sa ustanovuje, že Rada má prijať usmernenia pre zamestnanosť a hlavné smery hospodárskych politík, ktorými sa majú riadiť politiky členských štátov.
The Lisbon Strategy, launched in 2000, was based on an acknowledgement of the EU’s need to increase its employment, productivity and competitiveness, while enhancing social cohesion, in the face of global competition, technological change, environmental challenges and an ageing population.
Lisabonská stratégia, ktorá sa začala realizovať v roku 2000, vychádzala z uvedomenia si potreby EÚ zvýšiť svoju zamestnanosť, produktivitu a konkurencieschopnosť a súčasne posilniť sociálnu súdržnosť, aby bola schopná čeliť celosvetovej konkurencii, technologickým zmenám, environmentálnym výzvam a problému starnutia obyvateľstva.
The Lisbon Strategy was relaunched in 2005, after a mid-term review which led to greater focus on growth and more and better jobs.
V roku 2005 bola lisabonská stratégia obnovená na základe preskúmania v polovici jej trvania, čo viedlo k väčšiemu dôrazu na rast, zvýšenie počtu pracovných miest a zlepšenie ich kvality.
The Lisbon strategy for growth and jobs helped forge consensus around the broad direction of the EU’s economic and employment policies.
Lisabonská stratégia pre rast a zamestnanosť prispela k dosiahnutiu konsenzu o všeobecnom smerovaní hospodárskych politík a politík zamestnanosti EÚ.
Under the strategy, both broad economic policy guidelines and employment guidelines were adopted by the Council Decision 2005/600/EC [5] and revised in Council Decision 2008/618/EC [6].
V rámci tejto stratégie boli rozhodnutím Rady 2005/600/ES [5] prijaté hlavné smery hospodárskych politík a usmernenia pre zamestnanosť a rozhodnutím Rady 2008/618/ES [6] sa vykonala ich revízia.
The 24 guidelines laid the foundations for the National Reform Programmes, outlining the key macroeconomic, microeconomic and labour market reform priorities for the Union as a whole.
Národné programy reforiem vychádzali z 24 usmernení, v ktorých sa pre Úniu ako celok stanovili kľúčové priority reforiem na makroekonomickej aj mikroekonomickej úrovni, ako aj v oblasti trhu práce.
However, experience shows that the guidelines did not set clear enough priorities and that links between them could have been stronger.
Zo skúseností však vyplýva, že priority stanovené v usmerneniach neboli dostatočne jasné a väzby medzi nimi by mohli byť silnejšie.
This limited their impact on national policymaking.
To obmedzilo ich vplyv na tvorbu vnútroštátnych politík.
The financial and economic crisis that started in 2008 resulted in a significant loss in jobs and potential output and has led to a dramatic deterioration in public finances.
Finančná a hospodárska kríza, ktorá prepukla v roku 2008, viedla k značnému zníženiu počtu pracovných miest a poklesu potenciálneho produktu a spôsobila dramatické zhoršenie stavu verejných financií.
The European Economic Recovery Plan has nevertheless helped Member States to deal with the crisis, partly through a coordinated fiscal stimulus, with the euro providing an anchor for macroeconomic stability.
Členským štátom však pri riešení krízy pomohol európsky plán na oživenie hospodárstva, a to čiastočne prostredníctvom koordinovaných fiškálnych stimulov, pričom euro poslúžilo ako prostriedok na udržanie makroekonomickej stability.
The crisis therefore showed that when the coordination of Union policies is strengthened and rendered effective, it can deliver significant results.
Kríza tak ukázala, že ak sa koordinácia politík Únie posilní a účinne vykonáva, môže priniesť významné výsledky.
The crisis also underscored the close interdependence of the Member States’ economic and employment performance.
Zároveň zdôraznila úzku vzájomnú závislosť hospodárskych výsledkov a výsledkov v oblasti zamestnanosti v členských štátoch.
The Commission proposed to set up a new strategy for the next decade, known as ‘the Europe 2020 Strategy’, to enable the Union to emerge stronger from the crisis, and to turn its economy towards smart, sustainable and inclusive growth, accompanied by high level employment, productivity and social cohesion.
Komisia navrhla vymedziť novú stratégiu pre nasledujúce desaťročie, známu ako „stratégia Európa 2020“, ktorá má Únii umožniť, aby vyšla z krízy silnejšia a aby nasmerovala svoje hospodárstvo k inteligentnému, udržateľnému a inkluzívnemu rastu, ktorého súčasťou by bola vysoká miera zamestnanosti, produktivity a sociálnej súdržnosti.
As part of comprehensive ‘exit strategies’ for the economic crisis, Member States should carry out ambitious reforms to ensure macroeconomic stability, the promotion of more and better jobs and the sustainability of public finance, improve competitiveness and productivity, reduce macroeconomic imbalances and enhance labour market performance.
Členské štáty by v rámci komplexných stratégií ukončenia angažovanosti v súvislosti s hospodárskou krízou mali uskutočniť ambiciózne reformy na zaistenie makroekonomickej stability, podpory väčšieho počtu a lepších pracovných miest a udržateľnosti verejných financií, zlepšenie konkurencieschopnosti a produktivity, zníženie makroekonomických nerovnováh a zlepšenie fungovania trhu práce.
The withdrawal of the fiscal stimulus should be implemented and coordinated within the framework of the Stability and Growth Pact.
Ukončenie fiškálnych stimulov by sa malo uskutočniť a koordinovať v rámci Paktu stability a rastu.
Within the Europe 2020 strategy, Member States and the Union should implement reforms aimed at ‘smart growth’, i.e. growth driven by knowledge and innovation.
V rámci stratégie Európa 2020 by členské štáty a Európska únia mali uskutočniť reformy zamerané na „inteligentný rast“, t. j. rast založený na znalostiach a inovácii.
Reforms should aim at improving the quality of education and ensuring access for all, as well as strengthening research, business performance and further improving the regulatory framework in order to promote innovation and knowledge transfer throughout the Union.
Reformy by sa mali sústrediť na zlepšenie kvality vzdelávania a zabezpečenie jeho dostupnosti pre všetkých, ako aj na posilnenie výskumu a výkonnosti v oblasti podnikania, ako aj na ďalšie zlepšenie regulačného rámca, s cieľom podporiť šírenie inovácií a znalostí v celej Únii.
Reforms should encourage entrepreneurship, the development of small and medium-sized enterprises (SMEs) and help to turn creative ideas into innovative products, services and processes that can create growth, quality and sustainable jobs, territorial, economic and social cohesion, and address more efficiently European and global societal challenges.
Reformy by mali podporovať podnikanie, rozvoj malých a stredných podnikov (MSP) a pomáhať pri premene tvorivých nápadov na inovatívne výrobky, služby a postupy, ktoré môžu byť zdrojom rastu, kvalitných a udržateľných pracovných miest, územnej, hospodárskej a sociálnej súdržnosti a prispieť k efektívnejšiemu riešeniu európskych a celosvetových spoločenských výziev.
Making the most of information and communication technologies is essential in this context.
V tejto súvislosti má zásadný význam maximálne využitie informačných a komunikačných technológií.
The policies of the Union and of Member States, including their reform programmes, should aim at ‘sustainable growth’.
Politiky Únie a členských štátov by sa aj prostredníctvom programov reforiem mali zamerať na „udržateľný rast“.
Sustainable growth means building an energy and resource-efficient, sustainable and competitive economy, a fair distribution of the cost and benefits and exploiting Europe’s leadership in the race to develop new processes and technologies, including green technologies.
Udržateľný rast znamená budovanie udržateľného a konkurencieschopného hospodárstva, ktoré efektívne využíva zdroje a energiu, spravodlivé rozdelenie nákladov a prínosov a využívanie vedúceho postavenia Európy v rámci snáh o vyvinutie nových postupov a technológií vrátane ekologických technológií.
Member States and the Union should implement the necessary reforms to reduce greenhouse gas emissions and use resources efficiently, which will also help to prevent environmental degradation and biodiversity loss.
Členské štáty a Únia by mali vykonať potrebné reformy zamerané na zníženie emisií skleníkových plynov a efektívne využívanie zdrojov, ktoré zároveň pomôžu predchádzať poškodzovaniu životného prostredia a strate biodiverzity.
They should also improve the business environment, stimulate the creation of green jobs and help enterprises to modernise their industrial base.
Mali by tiež zlepšiť podnikateľské prostredie, stimulovať tvorbu „zelených“ pracovných miest a pomôcť podnikom modernizovať svoju priemyselnú základňu.
The policies of the Union and Member States’ reform programmes should also aim at ‘inclusive growth’.
Politiky Únie a programy reforiem členských štátov by sa takisto mali zamerať na „inkluzívny rast“.
Inclusive growth means building a cohesive society in which people are empowered to anticipate and manage change and consequently to actively participate in society and the economy.
Inkluzívny rast znamená vytváranie súdržnej spoločnosti, v ktorej sú ľudia schopní predvídať a zvládať zmeny, a tak sa aktívne podieľať na fungovaní spoločnosti a hospodárstva.
Member States’ reforms should therefore ensure access and opportunities for all throughout their lifecycle, thus reducing poverty and social exclusion through removing barriers to labour market participation, especially for women, older workers, young people, people with disabilities and legal migrants.
Reformy členských štátov by preto mali zabezpečiť prístup a možnosti pre všetkých počas celého života, a tak prispieť k znižovaniu chudoby a sociálneho vylúčenia prostredníctvom odstránenia prekážok, ktoré bránia účasti na trhu práce, a to najmä v prípade žien, starších pracovníkov, mladých ľudí, osôb so zdravotným postihnutím a legálnych migrantov.
They should also make sure that the benefits of economic growth reach all citizens and all regions and foster employment-enhancing growth, based on decent work.
Mali by tiež zaistiť, aby výhody vyplývajúce z hospodárskeho rastu pocítili všetci občania a všetky regióny, ako aj podporovať rast zvyšujúci zamestnanosť, ktorej základom by bola dôstojná práca.
Ensuring the effective functioning of the labour markets through investing in successful transitions, education and training systems, appropriate skills development, raising job quality, and fighting segmentation, structural unemployment, youth unemployment, and inactivity while ensuring adequate, sustainable social protection and active inclusion to prevent and reduce poverty, with particular attention to combating in-work poverty and reducing poverty amongst the groups most at risk from social exclusion, including children and young people, while at the same time adhering to agreed fiscal consolidation, should therefore be at the heart of Member States’ reform programmes.
Ústrednými prvkami programov reforiem členských štátov by preto malo byť zaistenie účinného fungovania trhov práce prostredníctvom investovania do úspešných prechodov, systémov vzdelávania a odbornej prípravy, rozvoja vhodných zručností, zvyšovania kvality pracovných miest, ako aj boj proti segmentácii, štrukturálnej nezamestnanosti, nezamestnanosti mládeže a nečinnosti, a to pri zabezpečení primeranej a udržateľnej sociálnej ochrany a aktívneho začlenenia v záujme predchádzania chudobe a jej znižovania, s osobitným dôrazom na boj proti chudobe zamestnaných a znižovanie chudoby v skupinách, ktoré sú najviac vystavené riziku sociálneho vylúčenia, vrátane detí a mladých ľudí, pričom by sa zároveň zachovala dohodnutá fiškálna konsolidácia.
Increased labour market participation by women is a precondition for boosting growth and for tackling the demographic challenges.
Základným predpokladom podpory rastu a riešenia demografických výziev je zvýšenie účasti žien na trhu práce.
A visible gender equality perspective, integrated into all relevant policy areas, is therefore crucial for the implementation of all aspects of the guidelines in the Member States.
Na uplatňovanie všetkých aspektov týchto usmernení v členských štátoch je preto nevyhnutné viditeľne začleniť hľadisko rodovej rovnosti do všetkých príslušných politických oblastí.
Conditions should be created to support the supply of adequate, affordable, high-quality childcare services for pre-school age children.
Mali by sa vytvoriť podmienky na podporu primeraných, cenovo prístupných, vysokokvalitných služieb starostlivosti o deti pre deti v predškolskom veku.
The principle of equal pay for male and female workers for equal work or work of equal value should be applied.
Mala by sa uplatňovať zásada rovnakej odmeny mužov a žien za rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty.
The Union’s and Member States’ structural reforms can effectively contribute to growth and jobs if they enhance the Union’s competitiveness in the global economy, open up new opportunities for Europe’s exporters and provide competitive access to vital imports.
Štrukturálne reformy Únie a členských štátov môžu účinne prispieť k rastu a tvorbe pracovných miest, ak posilnia konkurencieschopnosť Únie v rámci svetového hospodárstva, vytvoria nové príležitosti pre európskych vývozcov a poskytnú konkurenčný prístup k dôležitým dovozom.
Reforms should therefore take into account their external competitiveness implications to foster European growth and participation in open and fair markets worldwide.
Pri reformách by sa preto mal zohľadňovať vplyv na vonkajšiu konkurencieschopnosť, aby sa podporil rast Európy a jej účasť na otvorených a spravodlivých trhoch na celom svete.
The Europe 2020 strategy has to be underpinned by an integrated set of European and national policies, which Member States and the Union should implement fully and in a timely manner, in order to achieve the positive spillover effects of coordinated structural reforms and a more consistent contribution from European policies to the strategy’s objectives.
Základom stratégie Európa 2020 musí byť integrovaný súbor európskych a vnútroštátnych politík, ktoré by členské štáty a Únia mali vykonávať v plnom rozsahu a včas, aby sa dosiahol pozitívny účinok presahovania koordinovaných štrukturálnych reforiem a jednotnejší príspevok európskych politík k dosiahnutiu cieľov stratégie.
The guidelines are a framework for Member States in devising, implementing and monitoring national policies in the context of the overall EU strategy.
Usmernenia sú pre členské štáty rámcom pre navrhovanie, vykonávanie a monitorovanie vnútroštátnych politík v kontexte celkovej stratégie EÚ.
The Europe 2020 headline targets listed under the relevant guidelines should guide the Member States in defining their own national targets and any sub-targets, taking account of their relative starting positions and national circumstances, and according to their national decision-making procedures.
Členské štáty by sa pri vymedzovaní svojich vlastných národných cieľov, ako aj všetkých čiastkových cieľov mali riadiť hlavnými cieľmi stratégie Európa 2020 uvedenými v rámci príslušných usmernení, a to pri zohľadnení svojej východiskovej situácie a vnútroštátnych okolností a v súlade so svojimi vnútroštátnymi rozhodovacími postupmi.
Where they do so, Member States may wish to draw on the indicators developed by the Employment Committee or the Social Protection Committee, as appropriate.
V prípade takéhoto postupu môžu členské štáty podľa potreby vychádzať z ukazovateľov, ktoré vypracoval Výbor pre zamestnanosť alebo Výbor pre sociálnu ochranu.
The headline employment target draws attention to reducing unemployment of vulnerable groups, including young people.
Hlavným cieľom týkajúcim sa zamestnanosti sa upozorňuje na zníženie nezamestnanosti zraniteľných osôb vrátane mladých ľudí.
Cohesion policy and its structural funds are amongst a number of important delivery mechanisms to achieve the priorities of smart, sustainable and inclusive growth in Member States and regions.
Politika súdržnosti a jej štrukturálne fondy patria medzi dôležité vykonávacie mechanizmy na dosiahnutie priorít inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu v členských štátoch a regiónoch.
In its conclusions of 17 June 2010, the European Council stressed the importance of promoting economic, social and territorial cohesion in order to contribute to the success of the new Europe 2020 strategy.
Európska rada vo svojich záveroch zo 17. júna 2010 zdôrazňuje, že na účely prispievania k úspechu novej stratégie Európa 2020 je dôležité, aby sa presadzovala hospodárska, sociálna a územná súdržnosť.
When designing and implementing their National Reform Programmes taking account of these guidelines, Member States should ensure effective governance of employment policy.
Členské štáty by pri vypracúvaní a uskutočňovaní svojich národných programov reforiem – zohľadňujúc uvedené usmernenia – mali zabezpečiť účinné riadenie politiky zamestnanosti.
While these guidelines are addressed to Member States, the Europe 2020 strategy should, as appropriate, be implemented, monitored and evaluated in partnership with all national, regional and local authorities, closely associating parliaments, as well as social partners and representatives of civil society, who shall contribute to the elaboration of National Reform Programmes, to their implementation and to the overall communication on the strategy.
Hoci sú usmernenia určené členským štátom, stratégia Európa 2020 by sa mala podľa potreby uskutočňovať, monitorovať a vyhodnocovať v partnerstve so všetkými celoštátnymi, regionálnymi a miestnymi orgánmi, v úzkej spolupráci s parlamentmi, ako aj so sociálnymi partnermi a zástupcami občianskej spoločnosti, ktorí prispejú k vypracovaniu národných programov reforiem, k ich vykonávaniu a k celkovej komunikácii v súvislosti so stratégiou.
The Europe 2020 strategy is underpinned by a smaller set of guidelines, replacing the previous set of 24 and addressing employment and broad economic policy issues in a coherent manner.
Stratégia Európa 2020 je založená na menšom súbore usmernení, ktoré nahrádzajú predchádzajúci súbor 24 usmernení a ktoré koherentným spôsobom riešia otázky zamestnanosti a hlavné otázky hospodárskej politiky.
The guidelines for the employment policies of the Member States, annexed to this Decision, are intrinsically linked with the guidelines for the economic policies of the Member States and of the Union, annexed to Council Recommendation of 13 July 2010 on broad guidelines for the economic policies of the Member States and of the Union [7].
Usmernenia pre politiky zamestnanosti členských štátov, ktoré sú pripojené k tomuto rozhodnutiu, sú neoddeliteľne spojené s hlavnými smermi hospodárskych politík členských štátov a Únie, ktoré sú pripojené k odporúčaniu Rady z 13. júla 2010 o hlavných smeroch hospodárskych politík členských štátov a Únie [7].
Together, they form the ‘Europe 2020 integrated guidelines’.
Spolu tvoria integrované usmernenia stratégie Európa 2020.
These new integrated guidelines are in line with the conclusions of the European Council.
Tieto nové integrované usmernenia sú v súlade so závermi Európskej rady.
They give precise guidance to the Member States on defining their National Reform Programmes and implementing reforms, reflecting interdependence and in line with the Stability and Growth Pact.
Poskytujú členským štátom presné smerovanie, pokiaľ ide o vymedzenie národných programov reforiem a uskutočnenie reforiem, a to s ohľadom na ich vzájomnú závislosť a v súlade s Paktom stability a rastu.
The employment guidelines should form the basis for any country-specific recommendations that the Council may address to the Member States pursuant to Article 148(4) of the TFEU, in parallel with the country-specific recommendations addressed to the Member States pursuant to Article 121(4) of that Treaty, in order to form a coherent package of recommendations.
Usmernenia pre zamestnanosť by na účely vytvorenia súvislého balíka odporúčaní mali byť základom pre všetky špecifické odporúčania, ktoré môže Rada adresovať jednotlivým členským štátom podľa článku 148 ods. 4 ZFEÚ, a to popri odporúčaniach pre jednotlivé krajiny adresovaných členským štátom podľa článku 121 ods. 4 uvedenej zmluvy.
The employment guidelines should also form the basis for the establishment of the Joint Employment Report sent annually by the Council and the Commission to the European Council.
Usmernenia pre zamestnanosť by tiež mali byť základom pre vypracovanie spoločnej správy o zamestnanosti, ktorú Rada a Európska komisia každoročne zasielajú Európskej rade.
The Employment Committee and the Social Protection Committee should monitor progress in relation to the employment and social aspects of the employment guidelines, in line with their respective Treaty-based mandates.
Výbor pre zamestnanosť a Výbor pre sociálnu ochranu by mal monitorovať pokrok v súvislosti s aspektom zamestnanosti a sociálnym aspektom usmernení pre zamestnanosť v súlade so svojím príslušným mandátom vyplývajúcim zo zmluvy.