natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Decision No 862/2010/EU of the European Parliament and of the Council
Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 862/2010/EÚ
of 22 September 2010
z 22. septembra 2010
on the participation of the Union in a Joint Baltic Sea Research and Development Programme (BONUS) undertaken by several Member States
o účasti Únie v spoločnom programe výskumu a vývoja v oblasti Baltského mora (BONUS) vykonávanom niekoľkými členskými štátmi
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Articles 185 and 188, second paragraph, thereof,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 185 a článok 188 druhý odsek,
Decision No 1982/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 concerning the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007 to 2013) [3] (the Seventh Framework Programme) provides for Community participation in research and development programmes undertaken by several Member States, including participation in the structures created for the execution of those programmes, within the meaning of Article 169 of the Treaty establishing the European Community (EC Treaty).
V rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES z 18. decembra 2006 o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 – 2013) [3] (ďalej len „siedmy rámcový program“) sa ustanovuje účasť Spoločenstva v programoch v oblasti výskumu a vývoja prijatých viacerými členskými štátmi vrátane zapojenia sa do štruktúr vytvorených na vykonávanie týchto programov v zmysle článku 169 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (ďalej len „Zmluva o ES“).
Council Decision 2006/971/EC of 19 December 2006 concerning the Specific Programme Cooperation implementing the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007 to 2013) [4] encourages a cross-thematic approach to research topics relevant to one or more themes of the Seventh Framework Programme, and in this context identified an initiative under Article 169 of the EC Treaty in the field of Joint Baltic Sea research as one of the fields suitable for Community participation in jointly implemented national research programmes.
V rozhodnutí Rady 2006/971/ES z 19. decembra 2006 o osobitnom programe Spolupráca, ktorým sa vykonáva siedmy rámcový program Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 – 2013) [4] sa podporuje multitematický prístup k predmetom výskumu významným pre jednu alebo viaceré témy siedmeho rámcového programu a v tejto súvislosti sa iniciatíva podľa článku 169 Zmluvy o ES v oblasti spoločného výskumu Baltského mora určila za jednu z oblastí vhodných na účasť Spoločenstva v spoločne vykonávaných vnútroštátnych výskumných programoch.
The Baltic Sea ecosystem, a semi-land locked European inland sea, is one of the world’s largest brackish water bodies and has been seriously affected by many natural pressures and pressures caused by human activity, such as pollution from dumped chemical weapons, for example war gases dating back to the Second World War, and from heavy metal compounds, organic substances, radioactive material, and heating oil and petroleum spills.
Ekosystém Baltského mora, z polovice uzatvorené vnútrozemské európske more, je jedným z najväčších brakických vodných útvarov na svete a bol vážne ovplyvnený mnohými prírodnými tlakmi a tlakmi spôsobenými ľudskou činnosťou, ako sú znečistenie z vyhodených chemických zbraní, napríklad vojnové plyny z obdobia druhej svetovej vojny, a znečistenie zlúčeninami ťažkých kovov, organickými látkami, rádioaktívnymi materiálmi a olejovými škvrnami z vykurovacích olejov a ropnými škvrnami.
The development of agriculture in the Baltic Sea drainage basin has likewise caused excessive inputs of fertilisers and organic material leading to advanced eutrophication, and the introduction of non-endemic alien organisms into the environment.
Vývoj poľnohospodárstva v úmorí Baltského mora spôsobil tiež nadmerný prísun hnojív a organického materiálu, čo viedlo k pokročilej eutrofizácii a zavedeniu neendemických cudzích organizmov do tohto životného prostredia.
The unsustainable exploitation of fish stocks and climate change are causing the loss of original biodiversity.
Neudržateľné využívanie populácií rýb a zmena klímy spôsobujú stratu pôvodnej biodiverzity.
Those factors, as well as continuing human activity, including infrastructure projects directly on and in the immediate vicinity of the coast and in the Baltic Sea drainage basin, and ecologically unsustainable tourism, are degrading the natural environment.
Tieto faktory, ako aj pokračujúca ľudská činnosť vrátane projektov infraštruktúry priamo na pobreží Baltského mora alebo v jeho bezprostrednej blízkosti a v jeho úmorí a environmentálne neudržateľný cestovný ruch zhoršujú prírodné prostredie.
All this is seriously reducing the capacity of the Baltic Sea to sustainably provide the goods and services upon which people depend directly and indirectly for social, cultural and economic benefits.
Týmto všetkým sa závažným spôsobom znižuje schopnosť Baltského mora udržateľne poskytovať tovary a služby, od ktorých sú ľudia priamo alebo nepriamo závislí v súvislosti so sociálnymi, kultúrnymi a hospodárskymi prínosmi.
The European Council of 14 December 2007 highlighted concern for the status of the environment in the Baltic Sea, as reflected in the Communication from the Commission of 10 June 2009 to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions concerning the European Union Strategy for the Baltic Sea Region.
Európska rada zo 14. decembra 2007 zdôraznila obavy týkajúce sa stavu životného prostredia v Baltskom mori, ako sú vyjadrené v oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 10. júna 2009 týkajúcom sa stratégie Európskej únie pre región Baltického mora.
Moreover, the Council invited the Commission to present a proposal for an initiative under Article 169 of the EC Treaty for the Baltic Sea Region.
Okrem toho Rada vyzvala Komisiu, aby predložila návrh iniciatívy podľa článku 169 Zmluvy o ES pre oblasť Baltského mora.
Science should contribute to addressing such challenges and finding solutions to the urgent environmental problems in the Baltic Sea.
Veda by mala prispieť k riešeniu takýchto výziev a k nájdeniu riešení naliehavých environmentálnych problémov v Baltskom mori.
However, the gravity of the present situation calls for a qualitative and quantitative stepping-up of current research in the Baltic region through the development and implementation of a fully-integrated approach whereby the relevant research programmes of all the bordering States can be streamlined and focused in order to address the complex and urgent issues in a coordinated, efficient and effective manner.
Závažnosť súčasnej situácie si však vyžaduje kvalitatívne a kvantitatívne zintenzívnenie súčasného výskumu v baltskom regióne prostredníctvom prípravy a realizácie plne integrovaného prístupu, ktorým sa príslušné výskumné programy všetkých štátov hraničiacich s Baltským morom môžu zracionalizovať a zamerať na riešenie zložitých a naliehavých otázok koordinovaným, efektívnym a účinným spôsobom.
At present, a number of research and development programmes or activities undertaken by Member States individually at national level to support research and development in the Baltic Sea region are not sufficiently coordinated at Union level to achieve the critical mass required in strategic research and development areas.
V súčasnosti nie sú mnohé výskumné a vývojové programy alebo činnosti, ktoré vykonávajú členské štáty samostatne na vnútroštátnej úrovni s cieľom podporiť výskum a vývoj v regióne Baltského mora, dostatočne koordinované na úrovni Únie na to, aby mohli dosiahnuť kritickú masu, ktorá sa požaduje v strategických oblastiach výskumu a vývoja.
Furthermore, existing sector-specific research structures, which have evolved throughout a long history of national policies, are deeply rooted in national governance systems and prevent the development and funding of the multi-disciplinary, inter-disciplinary and trans-disciplinary environmental research needed to address the Baltic Sea challenges.
Okrem toho existujúce štruktúry v oblasti výskumu špecifické pre dané sektory, ktoré sa vytvárali počas dlhej histórie národných politík, sú hlboko zakorenené vo vnútroštátnych riadiacich systémoch a bránia rozvoju a financovaniu multidisciplinárneho, interdisciplinárneho a transdisciplinárneho environmentálneho výskumu potrebného na riešenie problémov v oblasti Baltského mora.
While there is a long tradition of Baltic Sea research cooperation with countries both within and outside the Baltic Sea area, collaborative efforts have so far lacked adequate financial resources for the optimal exploitation of the research potential due to the unequal economic and development situation in those countries as well as highly diverse national research agendas, research themes and priorities.
Hoci existuje dlhá tradícia spolupráce v oblasti výskumu Baltského mora medzi krajinami z oblasti Baltského mora aj mimo nej, doterajším snahám o spoluprácu chýbali v dôsledku hospodárskych nerovností a rozdielneho vývoja v týchto krajinách, ako aj veľmi rozmanitých národných výskumných programov, výskumných tém a priorít primerané finančné zdroje na optimálne využívanie výskumného potenciálu.
The Commission, in its work programme for 2007-2008 of 11 June 2007 for the implementation of the Specific Programme Cooperation, provided financial support to BONUS ERA-NET and ERA-NET PLUS in the field of Baltic Sea environmental research in order to strengthen cooperation between environmental research funding agencies in the Baltic region and facilitate the transition to a joint research and development programme in the Baltic Sea to be implemented on the basis of Article 169 of the EC Treaty.
Komisia v rámci svojho pracovného programu na roky 2007 – 2008 z 11. júna 2007 pre vykonávanie osobitného programu Spolupráca, poskytla finančnú podporu na programy BONUS ERA-NET a ERA-NET PLUS v oblasti environmentálneho výskumu Baltského mora s cieľom posilniť spoluprácu agentúr, ktoré financujú environmentálny výskum v baltskom regióne, a uľahčiť prechod na spoločný výskumný a vývojový program v Baltskom mori, ktorý sa má vykonávať na základe článku 169 Zmluvy o ES.
By and large, BONUS ERA-NET and ERA-NET PLUS have worked well and it is thus important to ensure the continuity of the research efforts in order to address the pressing environmental challenges.
Vo všeobecnosti programy BONUS ERA-NET a ERA-NET PLUS fungovali dobre a je potrebné zabezpečiť kontinuitu výskumného úsilia, aby sa riešili naliehavé environmentálne problémy.
In line with the approach of the Seventh Framework Programme and as acknowledged in the consultations with stakeholders undertaken during BONUS ERA-NET, there is a need for policy-driven research programmes in the Baltic region.
V súlade s prístupom v rámci siedmeho rámcového programu a ako bolo potvrdené pri konzultáciách so zainteresovanými stranami, ktoré sa uskutočnili v priebehu programu BONUS ERA-NET, v baltskom regióne je potrebné uskutočniť výskumné programy vychádzajúce z príslušných politík.
Denmark, Germany, Estonia, Latvia, Lithuania, Poland, Finland and Sweden (the Participating States) have agreed to jointly undertake the Joint Baltic Sea Research and Development Programme BONUS (‘BONUS’).
Dánsko, Nemecko, Estónsko, Lotyšsko, Litva, Poľsko, Fínsko a Švédsko (ďalej len „zúčastnené štáty“) sa dohodli na spoločnom vykonávaní Spoločného programu výskumu a vývoja v oblasti Baltského mora BONUS (ďalej len „program BONUS“).
BONUS aims to support scientific development and innovation by providing the necessary legal and organisational framework for trans-national cooperation between the Baltic Sea States on environmental research in the Baltic Sea region.
Program BONUS si kladie za cieľ podporovať vedecký vývoj a inovácie poskytovaním potrebného právneho a organizačného rámca pre nadnárodnú spoluprácu medzi štátmi v oblasti Baltského mora pri environmentálnom výskume v regióne Baltského mora.
While largely focused on environmental research, BONUS cuts across a number of related Union research programmes on a range of human activities having accumulated impacts on ecosystems such as fisheries, aquaculture, agriculture, infrastructure (including in the field of energy), transport, training and mobility of researchers as well as socioeconomic issues.
Hoci sa program BONUS z veľkej časti sústreďuje na výskum v oblasti životného prostredia, prelína sa s množstvom súvisiacich výskumných programov Únie týkajúcich sa veľkého rozsahu ľudských činností, ktorých vplyv na ekosystémy sa kumuluje, ako sú napr. rybolov, akvakultúra, poľnohospodárstvo, infraštruktúra (a to aj v oblasti energetiky), doprava, odborná príprava a mobilita výskumníkov, ako aj spoločensko-ekonomické záležitosti.
BONUS is of considerable relevance to a number of Union policies and directives including the Union Strategy for the Baltic Sea Region; the Common Fisheries Policy; the Common Agricultural Policy, Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy [5]; Directive 2008/56/EC of the European Parliament and of the Council of 17 June 2008 establishing a framework for Community action in the field of marine environmental policy (Marine Strategy Framework Directive) [6], as well as international commitments of the Union such as the HELCOM Baltic Sea Action Plan.
Program BONUS má značný význam pre množstvo politík a smerníc Únie vrátane stratégie Únie pre región Baltského mora, spoločnej politiky rybného hospodárstva, spoločnej poľnohospodárskej politiky, smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva [5], smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES zo 17. júna 2008, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej environmentálnej politiky (rámcová smernica o morskej stratégii) [6], ako aj medzinárodných záväzkov Únie, ako je akčný plán pre Baltské more HELCOM.
As a result, many other areas of Union policy will benefit from BONUS.
V dôsledku toho bude program BONUS pozitívnym prínosom pre mnohé iné oblasti politiky Únie.
In order to increase the impact of BONUS, the Participating States have agreed to the Union participating in it.
S cieľom zvýšiť vplyv programu BONUS súhlasili zúčastnené štáty s tým, že sa na ňom bude zúčastňovať Únia.
BONUS should include a strategic phase, followed by the implementation phase, to provide an opportunity to carry out a wide stakeholder consultation on a strategically-driven research agenda also capable of tackling emerging research needs.
Program BONUS by mal pozostávať zo strategickej fázy, po ktorej bude nasledovať vykonávacia fáza, pri ktorej sa poskytne príležitosť na široké konzultácie zainteresovaných strán týkajúce sa strategicky riadeného výskumného plánu schopného riešiť aj vznikajúce potreby v oblasti výskumu.
During the strategic phase of BONUS, the involvement of additional sector-oriented funding agencies should be sought to further enhance the integration of research addressing cross-sectoral end-user needs and to ensure the effective use and uptake of results for policy and resource management arrangements across a wide array of economic sectors.
Počas strategickej fázy programu BONUS by sa mali zapojiť ďalšie sektorovo orientované financujúce agentúry s cieľom ďalej zvýšiť integráciu výskumu zameraného na medzisektorové potreby konečných používateľov a zabezpečiť účinné využitie a rozšírenie výsledkov pri tvorbe politík a hospodárení so zdrojmi naprieč širokou škálou hospodárskych odvetví.
At the end of the strategic phase, the Commission should verify that the Strategic Research Agenda, Stakeholders Consultation Platforms and implementation modalities are in place for BONUS to enter the implementation phase.
Komisia by mala na konci strategickej fázy overiť, že strategický výskumný plán, platformy na konzultácie zainteresovaných strán a postupy vykonávania sú pripravené na vstup programu BONUS do vykonávacej fázy.
The Commission may, if appropriate, make recommendations for improving the Strategic Research Agenda.
Ak je to vhodné, Komisia môže vydať odporúčania na zlepšenie strategického výskumného plánu.
The transition to the implementation phase should be seamless and without delays.
Prechod do vykonávacej fázy by mal byť plynulý a bez zbytočných odkladov.
They should be subject to an evaluation of their value and their utility for carrying out BONUS projects.
Príspevky by mali podliehať oceneniu hodnoty a prospešnosti pre uskutočnenie projektov programu BONUS.
The Union participation in BONUS should not exceed EUR 50 million for its entire duration and match, within that limit, the contribution of the Participating States in order to increase their interest in carrying out BONUS jointly.
Účasť Únie v programe BONUS by nemala presiahnuť sumu 50 miliónov EUR počas celého jeho trvania a mala by sa zhodovať v rámci tohto limitu s príspevkom zúčastnených štátov, aby sa zvýšil ich záujem o spoločné vykonávanie programu BONUS.
Most of the Union financial contribution should be allocated to the implementation phase.
Väčšina finančného príspevku Únie by sa mala prideliť na vykonávaciu fázu.
A ceiling should be defined for each phase.
Pre každú fázu by sa mal stanoviť strop.
The ceiling for the implementation phase should be increased by any amount remaining after implementation of the strategic phase.
Strop pre vykonávaciu fázu by sa mal zvýšiť o sumu zostávajúcu po vykonaní strategickej fázy.
The joint implementation of BONUS requires a dedicated implementation structure, as provided for in Decision 2006/971/EC.
Spoločné vykonávanie programu BONUS si vyžaduje osobitnú vykonávaciu štruktúru, ako sa ustanovuje v rozhodnutí 2006/971/ES.
The Participating States have agreed on such a dedicated implementation structure and set up the Baltic Organisations’ Network for Funding Science (BONUS EEIG) to implement BONUS.
Zúčastnené štáty sa dohodli na takejto osobitnej vykonávacej štruktúre a zriadili Sieť baltských organizácií na financovanie vedy (ďalej len „sieť BONUS EEIG“) určenej na vykonávanie programu BONUS.
BONUS EEIG should be the recipient of the Union financial contribution.
Sieť BONUS EEIG by mala byť príjemcom finančného príspevku Únie.
While reminding the Participating States that the principle of a real common pot is important, each Participating State will decide, in accordance with the funding rules and procedures common to BONUS, whether to administer its own contribution or whether its contribution will be administered by BONUS EEIG.
Hoci sa zúčastneným štátom pripomína, že je dôležitá zásada skutočného spoločného fondu, každý zúčastnený štát rozhodne v súlade s pravidlami a postupmi financovania, ktoré sú spoločné pre program BONUS, či bude svoj vlastný príspevok spravovať alebo či jeho príspevok bude spravovať sieť BONUS EEIG.
BONUS EEIG should also ensure that the implementation of BONUS complies with the principle of sound financial management.
Sieť BONUS EEIG by takisto mala zabezpečiť, aby vykonávanie programu BONUS bolo v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia.
The Union financial contribution should be subject to formal commitments from the competent national authorities of the Participating States and the payment of their financial contributions.
Finančný príspevok Únie by mal byť podmienený formálnymi prísľubmi zo strany príslušných vnútroštátnych orgánov zúčastnených štátov a vyplatením ich finančných príspevkov.
The payment of the Union contribution for the strategic phase should be subject to the conclusion of a grant agreement between the Commission on behalf of the Union and BONUS EEIG that should be governed by Regulation (EC) No 1906/2006 of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 laying down the rules for the participation of undertakings, research centres and universities in actions under the Seventh Framework Programme and for the dissemination of research results (2007 to 2013) [7] in order to facilitate and simplify its management.
Vyplatenie príspevku Únie na strategickú fázu by malo podliehať uzatvoreniu dohody o grante medzi Komisiou v mene Únie a sieťou BONUS EEIG, ktorá by sa mala riadiť nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1906/2006 z 18. decembra 2006, ktorým sa ustanovujú pravidlá pre účasť podnikov, výskumných centier a univerzít na akciách v rámci siedmeho rámcového programu a pre šírenie výsledkov výskumu (2007 – 2013) [7], s cieľom uľahčiť a zjednodušiť jeho spravovanie.
The payment of the Union contribution for the implementation phase should be subject to the conclusion of an implementation agreement between the Commission on behalf of the Union and BONUS EEIG, containing the detailed arrangements for the use of the Union financial contribution.
Vyplatenie príspevku Únie na vykonávaciu fázu by malo podliehať uzatvoreniu dohody o vykonávaní medzi Komisiou v mene Únie a sieťou BONUS EEIG obsahujúcej podrobné ustanovenia o použití finančného príspevku Únie.
This part of the Union financial contribution should be managed under indirect centralised management in accordance with Articles 54(2)(c) and 56 of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities [8] (Financial Regulation), and Articles 35, 38(2) and 41 of Commission Regulation (EC, Euratom) No 2342/2002 of 23 December 2002 laying down detailed rules for the implementation of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities [9].
Táto časť finančného príspevku Únie by sa mala spravovať na základe nepriameho centralizovaného hospodárenia v súlade s článkom 54 ods. 2 písm. c) a článkom 56 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev [8] (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“), a článkom 35, článkom 38 ods. 2 a článkom 41 nariadenia Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev [9].
Any interest accruing on the contributions paid to BONUS EEIG should be considered to be its revenue and assigned to the implementation of BONUS.
Všetky úroky získané z príspevkov vyplatených sieti BONUS EEIG by sa mali považovať za jej príjem a vyčleniť na vykonávanie programu BONUS.
In order to protect its financial interests, the Union should have the right to reduce, withhold or terminate its financial contribution in the event that BONUS is implemented inadequately, partially or late, or the Participating States do not contribute, or contribute partially or late, to the financing of BONUS, on the terms set out in the agreements to be concluded between the Union and BONUS EEIG.
Únia by mala mať na ochranu svojich finančných záujmov právo znížiť, zadržať alebo ukončiť svoj finančný príspevok v prípade, ak sa program BONUS vykonáva neprimeraným spôsobom, čiastočne alebo oneskorene alebo ak zúčastnené štáty neprispievajú alebo prispievajú čiastkovo alebo oneskorene na financovanie programu BONUS, podľa podmienok vymedzených v dohodách, ktoré sa uzatvoria medzi Úniou a sieťou BONUS EEIG.