natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The European Economic Recovery Plan [3] has nevertheless helped Member States to deal with the crisis, partly through a coordinated fiscal stimulus, with the euro providing an anchor for macroeconomic stability.
Členským štátom však pri riešení krízy pomohol európsky plán na oživenie hospodárstva [3], a to čiastočne prostredníctvom koordinovaných fiškálnych stimulov, pričom euro poslúžilo ako prostriedok na udržanie makroekonomickej stability.
The crisis therefore showed that economic policy coordination at the level of the Union can deliver significant results if it is strengthened and rendered effective.
Kríza tak ukázala, že ak sa koordinácia hospodárskych politík na úrovni Únie posilní a účinne vykonáva, môže priniesť významné výsledky.
The crisis also underscored the close interdependence of the Member States’ economies and labour markets.
Zároveň zdôraznila úzku vzájomnú závislosť hospodárstiev členských štátov a trhov práce.
The Commission proposed setting up a new strategy for the next decade, the Europe 2020 Strategy [4], to enable the Union to emerge stronger from the crisis, and to turn its economy towards smart, sustainable and inclusive growth.
Komisia navrhla vymedziť novú stratégiu pre nasledujúce desaťročie, stratégiu Európa 2020 [4], ktorá má Únii umožniť, aby vyšla z krízy silnejšia a aby nasmerovala svoje hospodárstvo k inteligentnému, udržateľnému a inkluzívnemu rastu.
Five headline targets, listed under the relevant guidelines, constitute shared objectives guiding the action of the Member States, taking account of their relative starting positions and national circumstances, and of the Union.
Päť hlavných cieľov uvedených v rámci príslušných usmernení predstavuje spoločné ciele, ktorými sa riadia opatrenia členských štátov a Únie, pričom sa berie do úvahy relatívna východisková situácia a vnútroštátne okolnosti členských štátov.
Member States should make every effort to meet the national targets and to remove the bottlenecks that constrain growth.
Členské štáty by mali vyvinúť maximálne úsilie na splnenie národných cieľov a na odstránenie prekážok rastu.
As part of comprehensive ‘exit strategies’ for the economic crisis, Member States should carry out ambitious reform programmes to ensure macroeconomic stability and the sustainability of public finance, improve competitiveness, and reduce macroeconomic imbalances and enhance labour market performance.
Členské štáty by v rámci komplexných stratégií ukončenia angažovanosti v súvislosti s hospodárskou krízou mali uskutočniť ambiciózne programy reforiem na zaistenie makroekonomickej stability a udržateľnosti verejných financií, zlepšenie konkurencieschopnosti, zníženie makroekonomických nerovnováh a zlepšenie výkonnosti trhu práce.
Temporary measures introduced in response to the crisis should be withdrawn in a coordinated manner as appropriate when the recovery is secure.
Dočasné opatrenia zavedené v reakcii na krízu by sa mali ukončiť koordinovaným a náležitým spôsobom, keď bude hospodárske oživenie isté.
Within the Europe 2020 strategy, Member States and the Union should implement reforms aimed at ‘smart growth’, i.e. growth driven by knowledge and innovation.
V rámci stratégie Európa 2020 by členské štáty a Únia mali uskutočniť reformy zamerané na „inteligentný rast“, t. j. rast založený na znalostiach a inovácii.
Reforms should aim at improving the quality of education, ensuring access for all, strengthening research and business performance, and further improving the regulatory framework in order to promote innovation and knowledge transfer throughout the Union.
Reformy by sa mali sústrediť na zlepšenie kvality vzdelávania, zabezpečenie jeho dostupnosti pre všetkých, posilnenie výskumu a výkonnosti v oblasti podnikania, ako aj na ďalšie zlepšenie regulačného rámca, s cieľom podporiť šírenie inovácií a znalostí v celej Únii.
They should encourage entrepreneurship and help to turn creative ideas into innovative products, services and processes that can create growth, quality jobs, territorial, economic and social cohesion, and address more efficiently European and global societal challenges.
Mali by podporovať podnikanie a pomáhať pri premene tvorivých nápadov na inovatívne produkty, služby a postupy, ktoré môžu byť zdrojom rastu, kvalitných pracovných miest, územnej, hospodárskej a sociálnej súdržnosti a prispieť k efektívnejšiemu riešeniu európskych a celosvetových spoločenských výziev.
The policies of the Union and of Member States, including through their reform programmes, should aim at ‘sustainable growth’.
Politiky Únie a členských štátov by sa aj prostredníctvom programov reforiem mali zamerať na „udržateľný rast“.
Sustainable growth means decoupling economic growth from the use of resources, building an energy and resource-efficient, sustainable and competitive economy, a fair distribution of the cost and benefits and exploiting Europe’s leadership in the race to develop new processes and technologies, including green technologies.
Udržateľný rast znamená oddelenie hospodárskeho rastu od využívania zdrojov, budovanie udržateľného a konkurencieschopného hospodárstva, ktoré efektívne využíva zdroje a energiu, spravodlivé rozdelenie nákladov a prínosov a využívanie vedúceho postavenia Európy v rámci snáh o vyvinutie nových postupov a technológií vrátane ekologických technológií.
Member States and the Union should implement the necessary reforms to reduce greenhouse gases emissions and use resources efficiently, which will also assist in preventing environmental degradation and biodiversity loss.
Členské štáty a Únia by mali vykonať potrebné reformy zamerané na zníženie emisií skleníkových plynov a efektívne využívanie zdrojov, ktoré zároveň pomôžu predchádzať poškodzovaniu životného prostredia a strate biodiverzity.
They should also improve the business environment, stimulate creation of green jobs and help enterprises modernising their industrial base.
Mali by tiež zlepšiť podnikateľské prostredie, stimulovať tvorbu „zelených“ pracovných miest a pomôcť podnikom modernizovať svoju priemyselnú základňu.
The policies of the Union, and Member States’ reform programmes should finally also aim at ‘inclusive growth’.
Politiky Únie a programy reforiem členských štátov by sa takisto mali zamerať na „inkluzívny rast“.
Inclusive growth means building a cohesive society in which people are empowered to anticipate and manage change, thus to actively participate in society and the economy.
Inkluzívny rast znamená vytváranie súdržnej spoločnosti, v ktorej sú ľudia schopní predvídať a zvládať zmeny, a tak sa aktívne podieľať na fungovaní spoločnosti a hospodárstva.
Member States’ reforms should therefore ensure access and opportunities for all throughout the lifecycle, thus reducing poverty and social exclusion, through removing barriers to labour market participation especially for women, older workers, young people, the disabled and legal migrants.
Reformy členských štátov by preto mali zabezpečiť prístup a možnosti pre všetkých počas celého života, a tak prispieť k znižovaniu chudoby a sociálneho vylúčenia prostredníctvom odstránenia prekážok, ktoré bránia účasti na trhu práce, a to najmä v prípade žien, starších pracovníkov, mladých ľudí, osôb so zdravotným postihnutím a legálnych migrantov.
They should take into account the gender perspective in all these policies.
Vo všetkých uvedených politikách by malo zohľadniť rodové hľadisko.
They should also make sure that the benefits of economic growth reach all citizens and all regions.
Malo by sa tiež zaistiť, aby výhody vyplývajúce z hospodárskeho rastu pocítili všetci občania a všetky regióny.
Ensuring effective functioning of the labour markets through investing in successful transitions, appropriate skills development, rising job quality and fighting segmentation, structural unemployment and inactivity while ensuring adequate and sustainable social protection and active inclusion to reduce poverty, while at the same time adhering to agreed fiscal consolidation, should therefore be at the heart of Member States’ reform programmes.
Ústrednými prvkami programov reforiem členských štátov by preto malo byť zaistenie účinného fungovania trhov práce prostredníctvom investovania do úspešných prechodov, rozvoj vhodných zručností, zvyšovanie kvality pracovných miest a boj proti segmentácii, štrukturálnej nezamestnanosti a nečinnosti pri súčasnom zabezpečení primeranej a udržateľnej sociálnej ochrany a aktívneho začlenenia v záujme znižovania chudoby, pričom by sa zároveň zachovala dohodnutá fiškálna konsolidácia.
As an essential element, Member States and the Union should continue and expand their efforts to further improve their regulatory framework, especially for European enterprises.
Členské štáty a Únia by mali pokračovať v úsilí ďalej zlepšovať svoj regulačný rámec, najmä pre európske podniky, a naďalej toto úsilie zintenzívňovať, čo predstavuje kľúčový prvok.
By strengthening their smart regulation instruments, Member States and the Union should guarantee that legislation is well-designed, proportionate, regularly reviewed and does not cause unnecessary burdens.
Členské štáty a Únia by posilnením svojich inteligentných regulačných nástrojov mali zaručiť, že právne predpisy sú dobre navrhnuté a primerané, že sa pravidelne preskúmavajú a že nespôsobujú neprimerané zaťaženie.
Achievement of the administrative burdens reduction targets remains a priority.
Prioritou ostáva dosiahnutie cieľov spočívajúcich v obmedzení administratívneho zaťaženia.
The Union’s and the Member States’ structural reforms can effectively contribute to growth and jobs if they enhance the Union’s competitiveness in the global economy, open up new opportunities for Europe’s exporters and provide competitive access to vital imports.
Štrukturálne reformy Únie a členských štátov môžu účinne prispieť k rastu a tvorbe pracovných miest, ak posilnia konkurencieschopnosť Únie v rámci svetového hospodárstva, vytvoria nové príležitosti pre európskych vývozcov a poskytnú konkurenčný prístup k dôležitým dovozom.
The Europe 2020 strategy has to be underpinned by an integrated set of European and national policies, which Member States and the Union should implement fully and at a similar pace, in order to achieve the positive spill-over effects of coordinated structural reforms, and more consistent contribution from European policies to the Strategy’s objectives, taking into account national starting positions.
Stratégia Európa 2020 sa musí opierať o integrovaný súbor európskych a vnútroštátnych politík, ktoré by členské štáty a Únia mali vykonávať v plnom rozsahu a podobným tempom, aby sa dosiahol pozitívny účinok presahovania koordinovaných štrukturálnych reforiem a jednotnejší príspevok európskych politík k dosahovaniu cieľov stratégie, zohľadňujúcich vnútroštátne východiskové pozície.
While these guidelines are addressed to Member States and the European Union, the Europe 2020 strategy should be implemented in partnership with all national, regional and local authorities, closely associating parliaments, as well as social partners and representatives of civil society, who shall contribute to the elaboration of national reform programmes, to their implementation and to the overall communication on the strategy.
Tieto usmernenia sú síce určené členským štátom a Európskej únii, stratégia Európa 2020 by sa mala vykonávať v partnerstve so všetkými celoštátnymi, regionálnymi a miestnymi orgánmi, v úzkej spolupráci s parlamentmi, ako aj so sociálnymi partnermi a zástupcami občianskej spoločnosti, ktorí prispejú k vypracovaniu národných programov reforiem, k ich vykonávaniu a k celkovej komunikácii v súvislosti so stratégiou.
The guidelines for the economic policies of the Member States and of the Union, annexed to this Recommendation, are intrinsically linked with the relevant guidelines for employment policies.
Hlavné smery hospodárskych politík členských štátov a Únie, ktoré sú pripojené k tomuto odporúčaniu, sú neoddeliteľne spojené s príslušnými usmerneniami pre politiky zamestnanosti.
Together, they form the ‘Europe 2020 integrated guidelines’.
Spolu tvoria Integrované usmernenia stratégie Európa 2020.
They give precise guidance to the Member States on defining their national reform programmes and implementing reforms, reflecting interdependence and are in line with the Stability and Growth Pact.
Poskytujú členským štátom presné smerovanie, pokiaľ ide o vymedzenie národných programov reforiem a uskutočnenie reforiem, a to s ohľadom na ich vzájomnú závislosť a v súlade s Paktom stability a rastu.
The guidelines will form the basis for any country-specific recommendations that the Council may address to the Member States, or, in the case of the broad guidelines on economic policies, for policy warnings that the Commission may issue in cases of insufficient follow-up to the respective country-specific recommendations.
Usmernenia budú základom všetky špecifické odporúčania, ktoré môže Rada adresovať jednotlivým členským štátom, alebo – v prípade hlavných smerov hospodárskych politík – pre akékoľvek napomenutia, ktoré môže vydať Komisia v prípade, keď sú opatrenia prijaté na základe príslušných špecifických odporúčaní pre danú krajinu nedostatočné.
These guidelines should remain stable until 2014 to ensure a focus on implementation,
Tieto usmernenia by mali zostať nezmenené až do roku 2014, aby sa bolo možné sústrediť na ich vykonávanie,
Member States and, where relevant, the European Union should take into account in their economic policies the guidelines set out in the Annex.
Členské štáty a v náležitých prípadoch Európska únia by mali vo svojich hospodárskych politikách zohľadniť usmernenia stanovené v prílohe.
Member States should design national reform programmes consistent with the objectives set out in the ‘Europe 2020 integrated guidelines’.
Členské štáty by mali vypracovať národné programy reforiem v súlade s cieľmi stanovenými v Integrovaných usmerneniach stratégie Európa 2020.
Broad guidelines for the economic policies of the Member States and of the Union
Hlavné smery hospodárskych politík členských štátov a Únie
Guideline 1: Ensuring the quality and the sustainability of public finances
Usmernenie 1: Zabezpečenie kvality a udržateľnosti verejných financií
Member States should vigorously implement budgetary consolidation strategies under the Stability and Growth Pact (SGP) and, in particular, recommendations addressed to Member States under the excessive deficit procedure, and/or in memoranda of understanding, in the case of balance-of-payments support.
Členské štáty by mali rázne realizovať stratégie rozpočtovej konsolidácie v rámci Paktu stability a rastu a najmä odporúčania, ktoré im boli adresované v rámci postupu pri nadmernom deficite a/alebo v memorandách o porozumení v prípade podpory platobnej bilancie.
In particular, Member States should achieve consolidation in line with the Council’s recommendations and meet their medium-term objectives in line with the SGP.
Členské štáty by mali najmä dosiahnuť konsolidáciu v súlade s odporúčaniami Rady a splniť svoje strednodobé ciele v súlade s Paktom stability a rastu.
Without prejudice to the legal framework of the SGP, this implies for most Member States achieving a consolidation well beyond the benchmark of 0,5 % of gross domestic product (GDP) per year in structural terms until debt ratios are on a solid declining path.
Bez toho, aby bol dotknutý právny rámec Paktu stability a rastu, uvedené ciele pre väčšinu členských štátov znamenajú dosiahnutie konsolidácie, ktorá výrazne presahuje referenčnú hodnotu 0,5 % hrubého domáceho produktu (HDP) ročne v štrukturálnom vyjadrení, a to až dovtedy, kým pomery dlhu k HDP nenadobudnú tendenciu nepretržitého klesania.
Fiscal consolidation should start in 2011 at the latest, earlier in some Member States where economic circumstances make this appropriate, provided that the Commission’s forecasts continue to indicate that the recovery is strengthening and becoming self-sustaining.
Fiškálna konsolidácia by sa mala začať najneskôr v roku 2011, prípadne v tých členských štátoch, v ktorých to hospodárska situácia umožní, aj skôr za predpokladu, že z prognóz Komisie bude naďalej vyplývať, že oživenie sa posilňuje a stáva sa samoudržateľným.
In designing and implementing budgetary consolidation, strategies should focus on expenditure restraint and prioritise growth-enhancing expenditure items within areas such as education, skills and employability, research and development (R & D) and innovation and investment in networks with positive impacts on productivity, where appropriate for example high-speed Internet, energy and transport interconnections and infrastructure.
Pri vypracúvaní a vykonávaní stratégií rozpočtovej konsolidácie by sa členské štáty mali zamerať na obmedzenie výdavkov a uprednostniť výdavkové položky podporujúce rast v oblastiach, akými sú vzdelávanie, zručnosti a zamestnateľnosť, výskum, vývoj a inovácie a investície do sietí, ktoré by mali kladný vplyv na produktivitu, napríklad do vysokorýchlostného internetu a prepojení energetických a dopravných systémov a infraštruktúry.
Where taxes may have to rise, this should, where possible, be done in conjunction with measures to make tax systems more employment, environment and growth-friendly, for example by shifting the tax burden towards environmentally harmful activities.
Ak bude potrebné zvýšiť dane, mali by sa súčasne tam, kde je to možné, prijať opatrenia na zmenu daňových systémov tak, aby boli priaznivejšie pre zamestnanosť, životné prostredie a rast, a to napríklad presunutím daňového zaťaženia smerom k činnostiam poškodzujúcim životné prostredie.
Tax and benefits systems should provide better incentives to make work pay.
Daňové systémy a systémy dávok by mali poskytovať lepšie stimuly zvyšujúce finančnú atraktivitu práce.
Furthermore, Member States should strengthen national budgetary frameworks, enhance the quality of public expenditure and improve the sustainability of public finances, pursuing in particular determined debt reduction, reform of age-related public expenditure, such as pensions and health spending, and policies contributing to raising employment and effective retirement ages to ensure that age-related public expenditure and social well-fare systems are financially sustainable.
Okrem toho by členské štáty mali posilniť vnútroštátne rozpočtové rámce, zvýšiť kvalitu verejných výdavkov a zlepšiť udržateľnosť verejných financií tým, že sa budú usilovať najmä o dôsledné znižovanie dlhu, reformy verejných výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, ako sú napríklad dôchodky a výdavky na zdravotnú starostlivosť, a uplatňovanie politík prispievajúcich k rastu zamestnanosti a zvyšovaniu skutočného veku odchodu do dôchodku s cieľom zaistiť, aby boli verejné výdavky súvisiace so starnutím obyvateľstva a sociálne systémy finančne udržateľné.
Budget efficiency and quality of public finances are also important at the level of the Union.
Rozpočtová efektivita a kvalita verejných financií sú dôležité aj na úrovni Únie.
Guideline 2: Addressing macroeconomic imbalances
Usmernenie 2: Riešenie makroekonomických nerovnováh
Member States should avoid unsustainable macroeconomic imbalances, arising notably from developments in current accounts, asset markets and the balance sheets of the household and corporate sectors.
Členské štáty by mali zabrániť vzniku neudržateľných makroekonomických nerovnováh, ktoré vznikajú najmä v dôsledku vývoja na bežných účtoch, vývoja na kapitálových trhoch a vývoja bilancií domácností a podnikového sektora.
Member States with large current account imbalances rooted in a persistent lack of competitiveness or due to other reasons should address the underlying causes by acting, for example, on fiscal policy, on wage developments, on structural reforms relating to product and financial services markets (including the flow of productivity enhancing capital), on labour markets, in line with the employment guidelines, or on any other relevant policy area.
Členské štáty s veľkou nerovnováhou bežného účtu, ktorá je dôsledkom dlhodobej straty konkurencieschopnosti alebo má iné príčiny, by sa mali zamerať na riešenie základných príčin, a to napríklad prostredníctvom krokov v oblasti fiškálnej politiky, vývoja miezd, štrukturálnych reforiem na trhoch s výrobkami a finančnými službami (vrátane krokov v oblasti toku kapitálu, ktorý zvyšuje produktivitu), v oblasti pracovných trhov v súlade s usmerneniami pre zamestnanosť alebo v akejkoľvek inej príslušnej oblasti politiky.
In this context, Member States should encourage the right framework conditions for wage bargaining systems and labour cost developments consistent with price stability, productivity trends over the medium-term and the need to reduce macroeconomic imbalances.
V tejto súvislosti by členské štáty mali podporovať vhodné rámcové podmienky pre systémy vyjednávania o mzdách a vývoj nákladov práce, ktoré sú v súlade s cenovou stabilitou, trendmi v oblasti produktivity v strednodobom horizonte a potrebou zníženia makroekonomických nerovnováh.
Where appropriate, adequate wage setting in the public sector should be regarded as an important signal to ensure wage moderation in the private sector in line with the need to improve competitiveness.
Prípadné vhodné stanovenie miezd vo verejnom sektore by sa malo považovať za dôležitý signál pre vykonanie úprav miezd v súkromnom sektore, a to vzhľadom na potrebu zvýšiť konkurencieschopnosť.
Wage setting frameworks, including minimum wages, should allow for wage formation processes that take into account differences in skills and local labour market conditions and respond to large divergences in economic performance across regions, sectors and companies within a country.
Rámce pre stanovenie miezd vrátane minimálnej mzdy by mali umožniť taký spôsob tvorby miezd, ktorý zohľadňuje rozdiely v kvalifikácii pracovnej sily a v podmienkach na miestnom trhu práce a ktorý reaguje na veľké rozdiely v hospodárskej výkonnosti jednotlivých regiónov, odvetví a obchodných spoločností v rámci jednej krajiny.
The social partners have an important role to play in this context.
V tomto kontexte musia zohrávať dôležitú úlohu sociálni partneri.
Member States with large current account surpluses should pursue measures aimed at implementing structural reforms conducive to strengthening potential growth and thereby also underpinning domestic demand.
Členské štáty s veľkými prebytkami na bežnom účte by sa mali snažiť prijať opatrenia zamerané na vykonávanie štrukturálnych reforiem, ktoré napomáhajú posilňovanie potenciálneho rastu, čím podporujú aj domáci dopyt.
Addressing macroeconomic imbalances, including among Member States, would also help in achieving economic cohesion.
Riešenie makroekonomických nerovnováh, a to aj medzi členskými štátmi, by tiež pomohlo dosiahnuť hospodársku súdržnosť.
Guideline 3: Reducing imbalances within the euro area
Usmernenie 3: Znižovanie nerovnováh v eurozóne
Member States whose currency is the euro should regard large and persistent divergences in current account positions and other macroeconomic imbalances as a matter of common concern and take urgent action to reduce the imbalances where necessary.
Členské štáty, ktorých menou je euro, by mali považovať veľké a pretrvávajúce rozdiely, čo sa týka stavu bežných účtov a iných makroekonomických nerovnováh, za vec spoločného záujmu a v prípade potreby by mali prijať naliehavé opatrenia na ich zníženie.
Action is required in all euro area Member States, but the nature, importance and urgency of the policy challenges differ significantly depending on the countries considered.
Opatrenia je potrebné prijať vo všetkých členských štátoch eurozóny, avšak charakter, dôležitosť a naliehavosť politických výziev sa výrazne od krajiny ku krajine líšia.
Given the vulnerabilities and the magnitude of the adjustment required, the need for policy action is particularly pressing in Member States showing persistently large current account deficits and large competitiveness losses.
Vzhľadom na slabé miesta a rozsah požadovaných úprav je potreba politických opatrení obzvlášť naliehavá v členských štátoch, ktoré trvalo vykazujú veľké deficity bežného účtu a veľkú stratu konkurencieschopnosti.