natgillin/translations-raw huggingface dataset:
corporate bonds with a rating equal to or above BBB: postal savings certificates had a much lower risk profile even when their rating was the same,
podnikovými dlhopismi s rovnakým alebo vyšším ratingom ako BBB: poštové sporiteľné certifikáty mali omnoho nižší rizikový profil napriek tomu, že mali rovnaký rating,
inflation-linked bonds: postal saving certificates had a fixed yield that depended on their maturity and not on the rate of inflation.
dlhopisy viazané na infláciu: poštové sporiteľné certifikáty mali pevne stanovený výnos závisiaci od ich splatnosti a nie od miery inflácie.
As regards the complexity of ordinary postal savings certificates, ABI argued that they fell outside the definition of structured products laid down by the Banca d’Italia.
Pokiaľ ide o komplexnosť bežných poštových sporiteľných certifikátov, ABI tvrdila, že patria mimo vymedzenia štruktúrovaných produktov ustanovených spoločnosťou Banca d’Italia.
The fact that postal savings certificates were subject to an option equivalent to a put option did not justify a higher remuneration for their placement.
Skutočnosť, že poštové sporiteľné certifikáty podliehali opcii zhodnej s opciou s právom predaja, neoprávňuje vyššiu odmenu za ich umiestnenie.
This option was rather in the nature of a guarantee to the subscriber, who was entitled to end the investment at any time, and did not affect the structure of the security or the level of risk involved.
Táto opcia mala skôr povahu záruky pre upisovateľa, ktorý bol oprávnený kedykoľvek ukončiť investovanie, a nemala vplyv na štruktúru cenného papiera alebo mieru súvisiaceho rizika.
18-month postal savings certificates could be compared to short-term State bonds, either BOTs or CTZs.
Poštové sporiteľné certifikáty so splatnosťou 18 mesiacov možno porovnať s krátkodobými štátnymi dlhopismi, a to buď s BOT, alebo s CTZ.
Contrary to what it was said in the benchmark study, 18-month postal savings certificates were not comparable to corporate bonds with a rating equal to or greater than A+, because they had a far lower risk profile.
Na rozdiel od toho, čo sa uvádzalo v porovnávacej štúdii, poštové sporiteľné certifikáty so splatnosťou 18 mesiacov neboli porovnateľné s podnikovými dlhopismi s rovnakým alebo vyšším ratingom ako A+, lebo mali omnoho nižší rizikový profil.
Commissions for the placement of BOTs varied from 0,05 % to 0,30 % of the amount subscribed, depending on the maturity (this remuneration was paid by the investor to the operator placing the bond).
Provízie za umiestňovanie BOT sa pohybovali v rozmedzí od 0,05 % do 0,30 % upísanej sumy, v závislosti od splatnosti (túto odmenu vyplatil investor subjektu, ktorý umiestnil dlhopis).
The remuneration for the placement of CTZs was 0,20 % of the amount subscribed.
Odmena za umiestňovanie CTZ tvorila 0,20 % upísanej sumy.
Fixed-term postal savings certificates were comparable to State bonds such as BOTs, CTZs or BTPs depending on the residual life of the savings certificate.
Poštové sporiteľné certifikáty s pevne stanovenou lehotou splatnosti boli porovnateľné so štátnymi dlhopismi, ako sú BOT, CTZ alebo BTP v závislosti od zostatkovej životnosti sporiteľného certifikátu.
Inflation-linked postal savings certificates were comparable to BTPEUR i bonds (medium- to long-term State bonds indexed to the inflation rate of the euro area).
Poštové sporiteľné certifikáty viazané na infláciu boli porovnateľné s dlhopismi BTPEURi (strednodobé až dlhodobé štátne dlhopisy indexované podľa miery inflácie eurozóny).
They could not be compared to corporate equity-linked bonds, because their risk profile was much lower, and their yield was linked not to a basket of financial instruments, as the yield on equity-linked bonds was, but to the inflation rate.
Nemohli sa porovnávať s podnikovými dlhopismi viazanými na akcie, lebo ich rizikový profil bol omnoho nižší a ich výnos nebol viazaný na kôš finančných nástrojov, ako bol výnos dlhopisov viazaných na akcie, ale na mieru inflácie.
Commissions for placing BTPEUR i bonds amounted to 0,40 % of the amount subscribed.
Provízie za umiestnenie dlhopisov BTPEURi dosahovali 0,40 % upísanej sumy.
Index-linked postal savings certificates were comparable to index-linked bonds issued by financial companies (even though the risk profile was lower in the case of postal savings certificates).
Indexované poštové sporiteľné certifikáty boli porovnateľné s indexovanými dlhopismi vydanými finančnými spoločnosťami (hoci rizikový profil bol nižší v prípade poštových sporiteľných certifikátov).
They could not be compared to corporate bonds, since CDP was a financial intermediary.
Nebolo možné ich porovnať s podnikovými dlhopismi, keďže spoločnosť CDP bola finančným sprostredkovateľom.
Commissions for placing financial index-linked bonds varied from 1 % to 2,5 % of the amount subscribed.
Provízie za umiestnenie finančných indexovaných dlhopisov sa pohybovali od 1 % do 2,5 % upísanej sumy.
ABI had initially argued that postal savings certificates could be compared to mutual funds investing in euro area government bonds; ABI’s letter of 18 May 2007 does not return to this argument, though it offers no explanation.
ABI pôvodne tvrdila, že poštové sporiteľné certifikáty možno prirovnať k investovaniu podielových fondov do vládnych dlhopisov eurozóny; v liste z 18. mája 2007 sa ABI nevracia k tomuto argumentu a neposkytuje ani vysvetlenie.
Structure of remuneration
Štruktúra odmeny
ABI indicated two possible scenarios for placing products comparable to postal savings certificates.
ABI uviedla dva možné scenáre umiestňovania produktov porovnateľných s poštovými sporiteľnými certifikátmi.
Either these products were placed by an operator remunerated solely for placement, and the issuer bore the management costs, or they were placed and managed by an operator remunerated for both activities, in which case it was not easy to distinguish the two components of the remuneration, the placement on the one hand and the accounting and administrative management on the other.
Buď boli tieto produkty umiestnené subjektom odmeneným výlučne za umiestnenie, a emitent znášal správne náklady, alebo boli umiestnené a spravované subjektom odmeneným za obidve aktivity. V takom prípade nebolo jednoduché rozoznať dve zložky odmeny, umiestnenie na jednej strane a účtovnú a administratívnu správu na druhej strane.
The study had shown that market practice did not allow a distinction to be made between the part of the commission that related to placement only, the part that related to accounting and administrative management, and the part that related to the production of paper bonds.
Zo štúdie vyplynulo, že trhové postupy neumožňujú odlíšenie medzi časťou provízie, ktorá sa týkala iba umiestnenia, časťou súvisiacou s účtovaním a administratívnou správou a časťou týkajúcou sa výroby papierových dlhopisov.
The level of remuneration was affected by the bond’s complexity, the issuer’s rating, the placement network, the maturity, the issuer’s reputation, the issue’s structure and the legal constraints (obligations borne by the issuer under legislation or licences).
Výška odmeny bola ovplyvnená komplexnosťou dlhopisu, ratingom emitenta, sieťou umiestnenia, splatnosťou, dobrou povesťou emitenta, štruktúrou emisie a právnymi obmedzeniami (povinnosťami, ktoré znáša emitent na základe právnych predpisov alebo licencií).
Postal savings certificates, which carried a State guarantee, had a risk profile much lower than that of corporate bonds, as could be seen from the fact that the internal rate of return on a State bond was always lower than that on a corporate bond with an equivalent rating.
Poštové sporiteľné certifikáty so štátnou zárukou mali omnoho nižší rizikový profil než podnikové dlhopisy, ako vyplýva zo skutočnosti, že vnútorná výnosnosť štátneho dlhopisu bola vždy nižšia ako v prípade podnikového dlhopisu s ekvivalentným ratingom.
Over the last 10 years, the default rate of Aa-rated sovereign bonds had been 0, whilst the default rate of Aa-rated corporate bonds had been 0,59.
Počas posledných 10 rokov mala miera neplnenia záväzkov štátnych dlhopisov s ratingom Aa hodnotu 0, kým miera neplnenia záväzkov podnikových dlhopisov s ratingom Aa bola 0,59.
Finally, it was not possible to identify a market remuneration for the production of paper bonds, because financial markets now dealt almost exclusively with dematerialised products.
Napokon nebolo možné určiť trhovú odmenu za výrobu papierových dlhopisov, lebo finančné trhy v súčasnosti narábajú takmer výlučne s dematerializovanými produktmi.
The benchmark study
Porovnávacia štúdia
Italy based its comments on the results of the benchmark study conducted in January 2006 in order to prepare the ground for the agreement covering the three years 2006-2008, which sought to identify a market remuneration for CDP and PI for postal savings products (the benchmark study).
Taliansko zakladalo svoje pripomienky na výsledkoch porovnávacej štúdie realizovanej v januári 2006 s cieľom pripraviť základ pre dohodu vzťahujúcu sa na trojročné obdobie 2006 – 2008, ktorej cieľom bolo určiť trhovú odmenu pre CDP a PI za produkty poštového sporenia (ďalej len „porovnávacia štúdia“).
The methodology of the benchmark study worked in six successive steps:
Metodológia použitá pri vypracovaní porovnávacej štúdie zahŕňa šesť nadväzných krokov:
the identification of the main characteristics of each postal savings product,
určenie hlavných charakteristík každého produktu poštového sporenia,
the identification of a comparable financial instrument for each postal savings product,
určenie porovnateľných finančných nástrojov pre každý produkt poštového sporenia,
the definition of a reference sample,
vymedzenie referenčnej vzorky,
the identification of the economic components to be compared,
určenie hospodárskych zložiek na porovnanie,
the determination of the rate of remuneration, and
určenie výšky odmeny a
the comparison of the rate of remuneration with the rate paid by CDP to PI.
porovnanie výšky odmeny vyplývajúcej zo štúdie s odmenou vyplácanou spoločnosťou CDP spoločnosti PI.
The benchmark study found that the level of placement fees was affected by three factors: the risk/return profile, the contractual complexity (whether the security was a structured or ‘plain vanilla’ instrument) [30], and the maturity.
V porovnávacej štúdii sa zistilo, že výška provízií za umiestnenie bola ovplyvnená tromi faktormi: rizikovým profilom/profilom výnosu, zmluvnou komplexnosťou (či bol cenný papier štruktúrovaný alebo štandardný tzv. „plain vanilla“ nástroj) [30] a splatnosťou.
Italy argued, in particular, that the remuneration for the placement of postal savings certificates could not be compared to the remuneration for the placement of State bonds, because:
Taliansko najmä tvrdilo, že odmenu za umiestnenie poštových sporiteľných certifikátov nemožno porovnávať s odmenou za umiestnenie štátnych dlhopisov, lebo:
the two families of products were intrinsically different: postal investment certificates embedded a put option for the investor (see recital 37), which meant that they were a more complex financial product than ‘plain vanilla’ bonds and could be considered full-scale structured bonds,
tieto dve skupiny produktov sa podstatne odlišovali: poštové investičné certifikáty zahŕňali opciu s právom predaja pre investora (pozri odôvodnenie 37), čo znamená, že boli komplexnejším finančným produktom ako tzv. plain vanilla dlhopisy a mohli sa považovať za štruktúrované dlhopisy v plnom rozsahu,
in addition to placement, PI performed the accounting and administrative management of the savings certificates, a service that was not asked of banks that placed State securities.
okrem umiestňovania PI vykonávala účtovnú a administratívnu správu sporiteľných certifikátov, službu, ktorá sa nepožadovala od bánk, ktoré umiestňovali štátne cenné papiere.
The main conclusions of the benchmark study were the following:
Hlavné závery porovnávacej štúdie boli tieto:
The comparables for long-term postal savings certificates were structured instruments like inflation-linked and equity-linked corporate bonds [31] with a rating equal to or higher than Standard and Poor’s BBB or Moody’s Baa2, or mutual funds investing in euro area government bonds.
Porovnateľné produkty pre dlhodobé poštové sporiteľné certifikáty boli štruktúrované nástroje ako podnikové dlhopisy viazané na infláciu a akcie [31], s rovnakým alebo vyšším ratingom ako Standard and Poor’s BBB alebo Moody’s Baa2, alebo podielové fondy investované do vládnych dlhopisov v eurozóne.
Mutual funds resembled postal savings certificates in that they were issued ‘on tap’ and the subscriber could at any time request repayment of the capital and the accrued interest; another similarity was that the company managing the fund would perform the administrative management of the securities.
Podielové fondy sa podobali na poštové sporiteľné certifikáty v tom, že boli vydávané „priebežne“ a upisovateľ mohol kedykoľvek požiadať o vyplatenie kapitálu a nahromadeného úroku; ďalšou podobnosťou bolo, že spoločnosť spravujúca fond mala vykonávať administratívnu správu cenných papierov.
The study compared different elements of the remuneration for the placement of mutual funds with those of postal savings certificates, and concluded that they were in line with market rates for these comparables [32],
V štúdii sa porovnávali jednotlivé prvky odmeny za umiestnenie podielových fondov s odmenami za poštové sporiteľné certifikáty a z porovnania vyplynul záver, že boli v súlade s trhovými sadzbami za tieto porovnateľné produkty [32].
For 18-month postal savings certificates, no matching comparables were found, and so the benchmark study extrapolated a fee from the shortest-maturity corporate bonds with a minimum rating of Standard & Poor’s A– or Moody’s A3, assuming a linear distribution of placement fees,
Pre poštové sporiteľné certifikáty so splatnosťou 18 mesiacov sa nenašli žiadne vyhovujúce porovnateľné produkty, preto sa v porovnávacej štúdii odhadoval poplatok z najkratšej splatnosti podnikových dlhopisov s minimálnym ratingom Standard & Poor’s A– alebo Moody’s A3, pri predpokladanej lineárnej distribúcii poplatkov za umiestňovanie.
The benchmark study found that postal savings certificates were not comparable to government bonds, because government bonds were ‘plain vanilla’ bonds, whereas postal savings certificates were more complex (see recital 38),
Z porovnávacej štúdie vyplynulo, že poštové sporiteľné certifikáty neboli porovnateľné s vládnymi dlhopismi, lebo vládne dlhopisy boli tzv. plain vanilla dlhopismi, kým poštové sporiteľné certifikáty boli komplexnejšie (pozri odôvodnenie 38).
The benchmark study found that the market rates and the rates applicable to CDP and PI on the basis of a reference sample of corporate bonds were as shown in table 6.
Z porovnávacej štúdie vyplynul záver, že trhové sadzby a sadzby uplatniteľné pre spoločnosti CDP a PI na základe referenčnej vzorky podnikových dlhopisov dosahovali hodnoty uvedené v tabuľke č. 6.
Market fees for a reference sample of structured corporate bonds in the period 2006–2008 and fees applicable to CDP and PI (%)
Trhové poplatky pre referenčnú vzorku štruktúrovaných podnikových dlhopisov v období rokov 2006 – 2008 a poplatky uplatniteľné pre spoločnosti CDP a PI (v %)
Benchmark
Referenčná hodnota
Remuneration for PI
Odmena pre PI
remuneration on sum collected
odmena z vyzbieranej sumy
As shown in the table, the benchmark study, after analysing a sample of comparable bonds, concluded that the fees for the placement of postal savings certificates were within a range no higher than that for comparable financial products.
Ako vyplýva z tabuľky, v porovnávacej štúdii sa po analýze vzorky porovnateľných dlhopisov dospelo k záveru, že poplatky za umiestnenie poštových sporiteľných certifikátov boli v rámci rozsahu, ktorý nebol vyšší ako rozsah u porovnateľných finančných produktov.
The benchmark study also noted that if PI did not meet the targets set in the agreement for net funds raised in postal savings certificates, the remuneration could be reduced.
V porovnávacej štúdii sa takisto poukázalo na to, že ak PI nesplnila ciele stanovené v dohode pre čisté finančné prostriedky zhodnotené v poštových sporiteľných certifikátoch, odmenu bolo možné znížiť.
Since postal savings certificates were repayable on demand, unlike bonds, PI had to manage the system with care in order to meet all the targets set.
Keďže poštové sporiteľné certifikáty boli splatné na požiadanie, na rozdiel od dlhopisov, spoločnosť PI musela spravovať systém starostlivo, aby splnila všetky stanovené ciele.
For the remuneration of the management of dematerialised postal savings certificates, the benchmark study suggested that the benchmark should be the levels charged to intermediaries by Monte Titoli SpA for central management of securities: the level of this part of the remuneration was market-conform (being in a range of 0,002-0,0023 %, depending on the stock of dematerialised postal savings certificates).
V prípade odmeny za správu dematerializovaných poštových sporiteľných certifikátov sa v porovnávacej štúdii odporúčalo, že referenčná hodnota má byť na úrovni zrážanej sprostredkovateľom prostredníctvom Monte Titoli SpA za centrálnu správu cenných papierov: výška tejto časti odmeny bola zlučiteľná so situáciou na trhu (v rozsahu od 0,002 – 0,0023 %, v závislosti od fondu dematerializovaných poštových sporiteľných certifikátov).
In the case of paper savings certificates, however, it was not possible to carry out a comparative analysis of the Italian banking market, because this kind of postal savings certificate was the only one still on the market in paper form.
V prípade papierových sporiteľných certifikátov však nebolo možné realizovať porovnávaciu analýzu talianskeho bankového trhu, lebo tento druh poštových sporiteľných certifikátov bol jediným, ktorý bol na trhu v papierovej podobe.
Comments from Italy following the initiation of the formal investigation procedure
Pripomienky Talianska po začatí konania vo veci formálneho zisťovania
In its letters of 2 February 2007, 18 April 2007, 22 June 2007, 11 March 2008, 13 May 2008 and 17 June 2008, Italy’s main comments were as follows.
V listoch z 2. februára 2007, 18. apríla 2007, 22. júna 2007, 11. marca 2008, 13. mája 2008 a 17. júna 2008 uviedlo Taliansko tieto hlavné pripomienky:
Italy argued that the remuneration paid to PI for placing postal savings certificates since the year 2000 was in line with market conditions, and also that it was a maximum which would be paid to PI only if the objectives for the gross sum collected from postal savings certificates were to be achieved.
Taliansko tvrdilo, že odmena vyplatená spoločnosti PI za umiestnenie poštových sporiteľných certifikátov od roku 2000 bola v súlade s trhovými podmienkami a uviedlo tiež, že to bolo maximum, čo sa mohlo vyplatiť spoločnosti PI, ak by sa splnili ciele brutto sumy zhromaždenej z poštových sporiteľných certifikátov.
That remuneration was therefore difficult to compare with what was received by other operators for placing similar products.
Táto odmena sa preto ťažšie porovnáva s tým, čo dostali iné subjekty za umiestňovanie podobných produktov.
For the identification of comparable products and their remuneration, Italy referred to the results of the benchmark study.
Na určenie porovnateľných produktov a ich odmeny sa Taliansko odvolávalo na výsledky porovnávacej štúdie.
It said the remuneration for placing postal savings certificates was lower than the remuneration for placing postal savings books, which the Commission’s decision of 22 November 2006 had found to be in line with market conditions.
V nej sa uvádza, že odmena za umiestnenie poštových sporiteľných certifikátov bola nižšia ako odmena za umiestnenie poštových vkladných knižiek, ktorá bola v rozhodnutí Komisie z 22. novembra 2006 označená za zlučiteľnú s trhovými podmienkami.
This was because the average life of postal savings certificates was about [7-10] years, and if the 2,63 % remuneration for placing the certificates was distributed over that period the yearly remuneration for placing them was […] %, which was lower than the yearly remuneration for distributing postal savings books, namely 0,90 %.
Dôvodom bolo, že priemerná životnosť poštových sporiteľných certifikátov bola 7–10 rokov, a ak 2,63-percentná odmena za umiestnenie certifikátov bola distribuovaná počas tohto obdobia, ročná odmena za ich umiestnenie predstavovala […] %, čo bolo menej než ročná odmena za distribúciu poštových vkladných knižiek, konkrétne 0,90 %.
It was true, however, that there were differences between the two products: postal savings books were short-term financial products, whereas postal savings certificates were medium- to long-term ones; and postal savings books were simple products, whereas postal savings certificates were complex structured ones.
Je však pravda, že medzi týmito dvoma produktmi boli rozdiely: poštové vkladné knižky boli krátkodobé finančné produkty, kým poštové sporiteľné certifikáty boli strednodobé až dlhodobé; a poštové vkladné knižky boli jednoduché, kým poštové sporiteľné certifikáty boli produkty s komplexnou štruktúrou.
Financial products in paper form were extremely rare in the market, but postal savings certificates could be considered comparable to the deposit certificates issued by banks (certificati di deposito — CDs).
Finančné produkty v papierovej forme boli na trhu mimoriadne zriedkavé, ale poštové sporiteľné certifikáty sa mohli považovať za porovnateľné s depozitnými certifikátmi vydávanými bankami (certificati di deposito – ďalej len „CD“).
For these certificates subscribers paid the bank a one-shot fee varying from EUR 4,50 to EUR 9,30 per certificate, regardless of the amount of the deposit and the maturity.
Za tieto certifikáty upisovatelia platili banke jednorazový poplatok od 4,50 EUR do 9,30 EUR za každý certifikát bez ohľadu na vloženú sumu a splatnosť.
The average life of deposit certificates was 24 months, so that credit institutions were collecting an average annual fee of EUR 2,25 to EUR 4,65 per certificate.
Priemerná životnosť depozitných certifikátov bola 24 mesiacov, takže úverové inštitúcie vyzbierali priemerný ročný poplatok od 2,25 EUR do 4,65 EUR za certifikát.
Taking the average amount on a postal savings certificate to be EUR 2000, and applying PI’s percentage remuneration (0,11 %) to that amount, the annual fee for a paper certificate was EUR 2,20, which was in line with the commission on deposit certificates.
Vzhľadom na priemernú sumu poštového sporiteľného certifikátu 2000 EUR a pri uplatnení percentuálnej odmeny (0,11 %) spoločnosti PI z tejto sumy bol ročný poplatok za papierový certifikát 2,20 EUR, čo bolo v súlade s províziou za depozitný certifikát.
With regard to the fee for the production of paper certificates, a comparable paper security was the paper certificate representing a holding in a mutual fund, the average cost of which was somewhere between EUR 10 and EUR 20 per certificate.
S ohľadom na poplatok za výrobu papierového certifikátu bol porovnateľným cenným papierom papierový certifikát predstavujúci podiel v podielovom fonde, ktorého priemerná cena sa pohybovala od 10 EUR do 20 EUR na certifikát.
PI’s remuneration of EUR 1,70 per certificate was therefore reasonable.
Odmena pre spoločnosť PI vo výške 1,70 EUR za certifikát preto bola primeraná.
As far as the margin for the placement of postal savings certificates was concerned, Italy said that these certificates were one of a wider range of financial services offered to PI’s customers in order to achieve the most appropriate asset allocation.
Pokiaľ šlo o maržu za umiestnenie poštových sporiteľných certifikátov, Taliansko uviedlo, že tieto certifikáty patrili k širšiemu okruhu finančných služieb ponúkaných zákazníkom spoločnosti PI s cieľom dosiahnuť najvhodnejšie rozdelenie aktív.
The margin on Bancoposta services ([…] % in 2005) was lower than the margin on the comparable services offered by commercial banks (35 %).
Marža pri službách Bancoposta ([…] % v roku 2005) bola nižšia než marža za porovnateľné služby ponúkané komerčnými bankami (35 %).