natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Italy said that in order to establish whether or not there was an economic advantage to PI it was not necessary to break the remuneration for comparable products into separate components: it was enough to compare the total remuneration of postal savings certificates to that of the comparable products.
Taliansko uviedlo, že na stanovenie, či sa spoločnosti PI poskytla hospodárska výhoda alebo nie, nebolo potrebné rozkladať odmenu za porovnateľné produkty na samostatné zložky, stačilo porovnať celkovú odmenu za poštové sporiteľné certifikáty s odmenou za porovnateľné produkty.
On the question of compliance with the market economy investor principle, Italy stated that the mechanisms for calculating the remuneration had been designed on the basis of the economic rationale underlying such decisions in the market.
Pri otázke zlučiteľnosti so zásadou investovania v trhovom hospodárstve Taliansko uviedlo, že mechanizmy na výpočet odmeny boli navrhnuté na základe hospodárskeho zdôvodnenia príslušného pre takéto rozhodnutia na trhu.
Although there were no studies dating back to 2000, therefore, the remuneration was nevertheless based on these economic principles, as had subsequently been confirmed by the benchmark study (see tables 4 and 5).
Hoci neboli k dispozícii štúdie siahajúce do roku 2000, odmena sa napriek tomu zakladala na týchto hospodárskych zásadách, ako sa potvrdilo v porovnávacej štúdii (pozri tabuľky č. 4 a 5).
PI kept separate accounts for retail financial services as a whole, and did not distinguish between different financial products for accounting purposes.
PI viedla oddelené účtovníctvo pre maloobchodné finančné služby ako celok a nerozlišovala medzi jednotlivými finančnými produktmi na účtovné účely.
A comparison of costs and revenues for individual products, including postal savings certificates, was made only for the purpose of management analysis, and was very approximate.
Porovnanie nákladov a príjmov pre jednotlivé produkty vrátane poštových sporiteľných certifikátov sa robilo iba na účel analýzy riadenia a bolo veľmi približné.
That comparison showed that postal savings certificates carried a heavier burden of administration than other products, such as current accounts.
Z tohto porovnania vyplynulo, že poštové sporiteľné certifikáty predstavovali väčšiu administratívnu záťaž ako iné produkty, napríklad bežné účty.
For 2005, Italy found that the best proxy for the economic and financial data for postal savings certificates was a gross profitability of […] % [35].
Za rok 2005 Taliansko zistilo, že najvhodnejším ukazovateľom hospodárskych a finančných údajov pre poštové sporiteľné certifikáty bola celková výnosnosť […] % [35].
The Banca d’Italia indicated that postal savings certificates qualified as structured financial instruments, for the following reasons: they were securities in the nature of bonds, or at any rate of debt; they were derivatives, in that they incorporated a derivative contract of the option type; and the two components, bond and derivative, were inseparable components of one instrument.
Banca d’Italia uviedla, že poštové sporiteľné certifikáty sa považujú za štruktúrované finančné nástroje z týchto dôvodov: boli cennými papiermi ako dlhopisy, alebo pri akejkoľvek miere zadlženosti; boli derivátmi v tom, že zahŕňali odvodenú zmluvu typu opcie; a tieto dve zložky, dlhopis a derivát, boli neoddeliteľnými zložkami toho istého nástroja.
Comments from Italy on ABI’s submissions
Pripomienky Talianska k vyjadreniam ABI
Italy did not share ABI’s view regarding the identification of products comparable to postal savings certificates.
Taliansko nesúhlasilo s názorom ABI, pokiaľ ide o určenie produktov porovnateľných s poštovými sporiteľnými certifikátmi.
Italy argued that the difference in pricing between different issuers having the same risk rating — sovereign (State and international bodies), financial, banking and corporate (industrial in the narrow sense) — was of the order of a few hundredths of one per cent: the difference in the cost of funding between two extreme ranges — sovereign and corporate — was about 5-6 basis points, and the difference between financial and corporate was 2-3 basis points.
Taliansko tvrdilo, že rozdiel v tvorbe cien medzi rôznymi emitentmi s rovnakým rizikovým ratingom – štátnymi (štátne a medzinárodné orgány), finančnými, bankovými a podnikovými (priemyselné v užšom zmysle) – bol rádovo niekoľko stotín percenta: rozdiel v nákladoch financovania medzi dvoma krajnými rozsahmi – štátnymi a podnikovými – bol 5 až 6 základných bodov a rozdiel medzi finančnými a podnikovými bol 2 až 3 základné body.
In other words, between issuers with the same rating, the type of issuer (State, financial institution, bank etc.) was not significant, and did not invalidate the conclusions of the study submitted by Italy.
Inými slovami, medzi emitentmi s rovnakým ratingom nebol podstatný druh emitenta (štát, finančná inštitúcia, banka atď.) a nespochybnili sa závery štúdie predloženej Talianskom.
Contrary to what was affirmed by ABI, the benchmark study applied a broad definition of corporate bonds which referred to bonds issued not only by industrial companies but also by financial companies.
Na rozdiel od toho, čo tvrdila asociácia ABI, v porovnávacej štúdii sa uplatnila široká definícia podnikových dlhopisov, ktorá sa vzťahovala na dlhopisy vydané nielen priemyselnými spoločnosťami, ale aj finančnými spoločnosťami.
Moreover, the average rating of the basket referred to by the benchmark study was AA–, higher than the rating of CDP, which issued postal savings certificates (A+), or of Italy, which guaranteed them (A+).
Okrem toho priemerný rating koša uvedeného v porovnávacej štúdii bol AA–, vyšší než rating spoločnosti CDP, ktorý vydával poštové sporiteľné certifikáty (A+), alebo Talianska, ktoré za ne ručilo (A+).
In addition, for the placement of structured bonds issued by Italian banks PI/Bancoposta had received an average commission of 2,9 %, which was in line the remuneration for placing postal savings certificates.
Za umiestňovanie štruktúrovaných dlhopisov vydaných talianskymi bankami navyše PI/Bancoposta dostávala priemernú províziu 2,9 %, čo bolo v súlade s odmenou za umiestnenie poštových sporiteľných certifikátov.
Italy contested ABI’s comparison of postal savings certificates to State bonds, for the following reasons.
Taliansko neuznalo prirovnanie ABI poštových sporiteľných certifikátov k štátnym dlhopisom z nasledujúcich dôvodov:
They were issued in different ways, State bonds by an auction system, and postal savings certificates on tap,
boli vydávané rôznymi spôsobmi, štátne dlhopisy aukčným systémom a poštové sporiteľné certifikáty „príležitostne“,
The degree of complexity was different,
miera komplexnosti bola odlišná,
The remuneration for placing State bonds was independent of the amount subscribed; this was not the case for postal savings certificates, which required intense planning and management in PI’s network in order to achieve specific placement targets.
odmena za umiestnenie štátnych dlhopisov nezávisela od upísanej sumy; to však neplatilo pre poštové sporiteľné certifikáty, ktoré vyžadovali intenzívne plánovanie a správu v sieti spoločnosti PI s cieľom dosiahnuť konkrétne ciele týkajúce sa umiestnenia.
Management and organisational efforts and retaining the loyalty of customers were particularly important because investors could withdraw from the investment at any time.
Správa a organizačné úsilie a podpora lojálnosti zákazníkov boli obzvlášť dôležité, lebo investori mohli kedykoľvek od investície odstúpiť.
In terms of method and management of placement, therefore, postal savings certificates were not comparable to State bonds, but rather to mutual funds.
Z hľadiska metódy a správy umiestnenia preto poštové sporiteľné certifikáty neboli porovnateľné so štátnymi dlhopismi, ale skôr s podielovými fondmi.
As for the fact that the cost of collecting postal savings certificates had by law to be kept in line with the cost of Treasury debt on the market, Italy pointed out that postal savings certificates had a gross yearly return lower than that of State bonds (for the instruments suggested by way of example, with 8-year, 10-year and 20-year maturities, the difference amounted to 180 bps).
Pokiaľ ide o skutočnosť, že náklady na zhromažďovanie poštových sporiteľných certifikátov museli byť zo zákona v súlade s hodnotou dlhu štátnej pokladnice na trhu, Taliansko zdôraznilo, že poštové sporiteľné certifikáty dosiahli nižší hrubý ročný zisk ako štátne dlhopisy (pre nástroje navrhnuté ako príklad, s osemročnou, desaťročnou a dvadsaťročnou splatnosťou, rozdiel dosahoval 180 základných bodov).
Italy was of the view that the difference was due to the implied US-style put option.
Podľa Talianska bol rozdiel spôsobený začlenením opcie s právom predaja na spôsob Spojených štátov.
If distribution fees were then added, the cost to the State was in line.
Ak sa potom pridali distribučné poplatky, náklady štátu boli v súlade.
ABI had overlooked the fact that postal savings certificates carried an implicit put option, and could be compared to mutual funds.
ABI prehliadla skutočnosť, že poštové sporiteľné certifikáty niesli implicitnú opciu s právom predaja a mohli sa prirovnať k podielovým fondom.
Postal savings certificates fell within the definition of structured bonds used by the Banca d’Italia.
Poštové sporiteľné certifikáty patrili do vymedzenia štruktúrovaných dlhopisov používaných spoločnosťou Banca d’Italia.
The commission for placing postal savings certificates also reflected the whole of the work done by PI in order to achieve certain objectives in term of gross subscription and net subscription, both for postal savings as a whole and for the individual products.
Provízia za umiestnenie poštových sporiteľných certifikátov takisto odrážala celkovú prácu vykonanú PI s cieľom dosiahnuť určité ciele z hľadiska hrubej a čistej subskripcie, a to za poštové sporenie ako celok, ako aj za jednotlivé produkty.
This remuneration also took account of the customer management carried on by PI after placement and along the whole life of the certificate, specifically because of the investor’s entitlement to ask for the reimbursement of the certificate, and the absence of a secondary market.
Táto odmena takisto zohľadňovala zákaznícku správu, ktorú vykonávala spoločnosť PI po umiestnení a počas celej životnosti certifikátu, najmä z dôvodu nároku investora na požiadanie o vyplatenie certifikátu a chýbajúceho sekundárneho trhu.
Italy contested ABI’s statement regarding the level of commissions for placing index-linked bonds (1 %-2,5 %): the average remuneration received by PI was 3,05 % for placing structured bonds issued by foreign and Italian banks [36], and 2,9 % for placing bonds issued by Italian banks only [37] (as an example, for placing structured bonds issued by Capitalia SpA PI received a fee of 3,212 % of the nominal value subscribed [38].
Taliansko sa ohradilo voči tvrdeniu asociácie ABI, pokiaľ ide o výšku provízií za umiestnenie indexovaných dlhopisov (1 % – 2,5 %): priemerná odmena vyplatená spoločnosti PI bola 3,05 % za umiestnenie štruktúrovaných dlhopisov vydaných zahraničnými a talianskymi bankami [36] a 2,9 % za umiestnenie dlhopisov vydaných výhradne talianskymi bankami [37] (napríklad za umiestnenie štruktúrovaných dlhopisov vydaných spoločnosťou Capitalia SpA spoločnosť PI dostala províziu 3,212 % nominálnej upísanej hodnoty [38].
Italy concluded that ABI’s study was a general one and overlooked the specific features of the placement of postal savings certificates as compared to that of other bonds.
Taliansko dospelo k záveru, že štúdia ABI bola všeobecná a nezaoberala sa konkrétnymi črtami umiestňovania poštových sporiteľných certifikátov v porovnaní s inými dlhopismi.
THE EXPERT STUDY
EXPERTNÁ ŠTÚDIA
The studies commissioned by PI and ABI followed similar methodologies, but their results were difficult to reconcile.
Štúdie zadané spoločnosťou PI a asociáciou ABI boli vypracované na základe podobných metód, ale ich výsledky bolo ťažké porovnať.
In particular, neither identified products that were perfectly comparable, and in selecting one or other comparator they emphasised different factors affecting placement fees.
Konkrétne ani v jednej z nich sa neurčili produkty, ktoré by boli úplne porovnateľné a výberom jedného alebo ďalších porovnateľných produktov zdôraznili rôzne faktory ovplyvňujúce poplatky za umiestnenie.
The Commission therefore asked an independent expert to conduct a study in order to establish a market remuneration for the placement of postal savings certificates.
Komisia sa preto obrátila na nezávislého experta, aby vypracoval štúdiu s cieľom stanoviť trhovú odmenu za umiestňovanie poštových sporiteľných certifikátov.
Methodology used in the expert study to define the comparators
Metóda použitá v expertnej štúdii na vymedzenie porovnateľných produktov
A fundamental finding of the expert study was that the Italian market for securities was divided into: (i) a first tier, in which issuers targeted institutional investors, yields were at the ordinary level given the default risk and the euro yield curve, distribution was in the hands of large investment banks (or was by open auction, as in the case of most Italian Treasury bonds), and distribution fees were relatively small; and (ii) a second tier, in which distribution took place through banking retail networks targeting individual savers, issuers could obtain better borrowing terms than in the first-tier market, and distribution fees were in the nature of things larger than in the first-tier market.
Základným zistením v expertnej štúdii bola skutočnosť, že taliansky trh cenných papierov bol rozdelený na: i) prvé pásmo, v ktorom sa emitenti zameriavali na inštitucionálnych investorov, výnosy boli na bežnej úrovni dané štandardným rizikom a výnosovou krivkou eura, distribúciu zabezpečovali veľké investičné banky (alebo sa realizovala otvorenou dražbou, ako v prípade väčšiny talianskych vládnych dlhopisov), a distribučné poplatky boli pomerne malé; a ii) druhé pásmo, v ktorom sa distribúcia uskutočňovala prostredníctvom bankových maloobchodných sietí zameraných na individuálnych sporiteľov, emitenti mohli získať lepšie úverové podmienky než na trhu prvého pásma a distribučné poplatky mali väčší rozsah ako na trhu prvého pásma.
This had direct consequences on the level of distribution fees embedded in financial products: for any given combination of the characteristics that could be expected to influence the distribution fees for the financial product, the simple fact that the product was sold on the second-tier market drove the fees sharply up.
To malo priame dôsledky na výšku distribučných poplatkov zahrnutých vo finančných produktoch: pre akúkoľvek kombináciu charakteristík, od ktorej bolo možné očakávať, že ovplyvní distribučné poplatky za finančný produkt, už len z toho dôvodu, že produkt sa predal na trhu druhého pásma, poplatky šli prudko nahor.
The expert study noted that that the distribution fees for financial products ought to be a function of the effort required of the distribution network for their distribution.
V expertnej štúdii sa konštatovalo, že distribučné poplatky za finančné produkty mali byť funkciou úsilia vynaloženého distribučnou sieťou na ich distribúciu.
It then identified the products most comparable to postal savings certificates by looking at their essential characteristics — risk, liquidity, contractual complexity [39], reputation and legal status of the issuer, maturity, size of the issue, offering structure, minimum investment required, and distribution channel (institutional/retail distribution) — and assigning ratings to these characteristics.
Potom sa určili najviac porovnateľné produkty so sporiteľnými certifikátmi so zreteľom na ich základné charakteristiky – riziko, likvidita, zmluvná komplexnosť [39], renomé a právny stav emitenta, splatnosť, veľkosť emisie, štruktúra emisie, minimálna požadovaná investícia a distribučný kanál (inštitucionálna/maloobchodná distribúcia) – a ratingy pridelené týmto charakteristikám.
It then compared the rating of each characteristic of each financial product with those of each category of postal savings certificate.
Potom sa porovnal rating jednotlivých charakteristík každého finančného produktu s každým druhom poštového sporiteľného certifikátu.
Financial products and factors affecting distribution fees
Finančné produkty a faktory ovplyvňujúce distribučné poplatky
Risk
Riziko
Liquidity
Likvidita
Complexity
Komplexnosť
Reputation
Autorita
Institutional or retail distribution
Inštitucionálna alebo maloobchodná distribúcia
Offering structure
Štruktúra ponuky
Minimum Investment required (EUR )
Minimálna požadovaná investícia (EUR)
short
krátka
institutional
inštitucionálna
auction
aukcia
low to medium
nízka až stredná
medium to long
stredná až dlhá
medium
stredná
Savings deposits
Sporiteľné vklady
retail
maloobchodná
on tap
príležitostne
Time deposits
Termínované vklady
short to medium
krátka až stredná
Deposit certificates (CDs)
Depozitné certifikáty (CD)
Listed plain vanilla bank bonds
Kótované plain vanilla bankové dlhopisy
public offer
verejná ponuka
Unlisted plain vanilla bank bonds
Nekótované plain vanilla bankové dlhopisy
Listed structured bank bonds
Kótované štruktúrované bankové dlhopisy
Unlisted structured bank bonds
Nekótované štruktúrované bankové dlhopisy
Corporate bonds
Podnikové dlhopisy
medium to high
stredné až vysoké
low to high
nízka až vysoká
Money market mutual funds
Podielové fondy peňažného trhu
Bond mutual funds
Dlhopisové podielové fondy
Equity mutual funds
Akciové podielové fondy
Equity (listed)
Akcie (kótované)
Ordinary postal savings certificates
Bežné poštové sporiteľné certifikáty
long
dlhá
Fixed-term postal savings certificates
Poštové sporiteľné certifikáty s pevne stanovenou lehotou splatnosti
Postal savings certificates indexed at maturity
Poštové sporiteľné certifikáty indexované pri splatnosti
Postal savings certificates, inflation-linked
Poštové sporiteľné certifikáty viazané na infláciu
18-month postal savings certificates
Poštové sporiteľné certifikáty so splatnosťou 18 mesiacov
The distribution channel (institutional or retail distribution) was a key point in the identification of comparable products.
Distribučný kanál (inštitucionálna alebo maloobchodná distribúcia) bol kľúčovým bodom pri určovaní porovnateľných produktov.
Postal savings certificates were best compared to retail financial products, because they were typically sold to households.
Poštové sporiteľné certifikáty boli najlepšie porovnateľné s maloobchodnými finančnými produktmi, lebo sa väčšinou predávali domácnostiam.
Families held almost the entire stock of postal savings certificates outstanding (about 99 %), and they were not usually bought by institutional investors.
Domácnosti držali takmer celý fond nevyplatených poštových sporiteľných certifikátov (okolo 99 %) a zvyčajne ich nekupovali inštitucionálni investori.
This was also the main attribute that meant that State bonds (BOTs, BTPs and CCTs) were not comparable to postal savings certificates.
To bolo zároveň hlavným charakteristickým znakom toho, že štátne dlhopisy (BOT, BTP a CCT) neboli porovnateľné s poštovými sporiteľnými certifikátmi.
The expert study found that the product most closely comparable to postal savings certificates was bank bonds (ordinary and fixed-term postal savings certificates being comparable to ‘plain vanilla’bank bonds, and indexed postal savings certificates to indexed bank bonds — see table 14).
Z expertnej štúdie vyplynulo, že najlepšie porovnateľným produktom s poštovými sporiteľnými certifikátmi boli bankové dlhopisy (bežné poštové sporiteľné certifikáty a certifikáty s pevne stanovenou lehotou splatnosti boli porovnateľné s tzv. plain vanilla bankovými dlhopismi a indexované poštové sporiteľné certifikáty s indexovanými bankovými dlhopismi – pozri tabuľku č. 14).
The second most closely comparable product was mutual funds [41].
Druhým najviac porovnateľným produktom boli podielové fondy [41].
Both of these comparable products existed only in dematerialised form [42].
Obidva tieto porovnateľné produkty existovali iba v dematerializovanej podobe [42].
The Commission would observe at this stage that although the remuneration has to be assessed for both paper and dematerialised postal savings certificates, the two forms of postal savings certificate share other characteristics, namely average maturity, yield at maturity, and the features linked to PI as distributor.
Komisia by v tomto štádiu poznamenala, že hoci odmenu treba hodnotiť pre papierové aj dematerializované poštové sporiteľné certifikáty, medzi týmito dvoma formami poštových sporiteľných certifikátov sú rozdiely, najmä pokiaľ ide o priemernú splatnosť, výnos pri splatnosti a črty spojené s PI ako distribútorom.
Methodology used in the expert study to quantify the market remuneration of the comparators
Metodológia použitá v expertnej štúdii na vyčíslenie trhovej odmeny porovnateľných produktov
In order to be able to perform the comparison needed to establish a distribution fee for postal savings certificates, the expert constituted a dataset of bank bonds and mutual funds using (i) a large number of prospectuses for bank bonds listed on TLX, the second organised exchange for securities (after Borsa Italiana) [43] and (ii) the websites of major Italian banks, where prospectuses for bond issues are usually available for download.
Aby bolo možné vykonať porovnanie potrebné na stanovenie distribučného poplatku za poštové sporiteľné certifikáty, expert vytvoril dátový súbor o bankových dlhopisoch a podielových fondoch pomocou i) veľkého množstva predajných ponúk bankových dlhopisov evidovaných na TLX, druhej organizovanej burze s cennými papiermi (po Borsa Italiana) [43], a ii) internetových stránok hlavných talianskych bánk, na ktorých sú predajné ponuky emisií dlhopisov zvyčajne k dispozícii na prevzatie.
The dataset consisted of 511 bond issues distributed on the Italian market between 2002 and 2008 (162 were issued before 2006).
Dátový súbor tvorilo 511 emisií dlhopisov distribuovaných na talianskom trhu v období od roku 2002 do roku 2008 (162 bolo vydaných pred rokom 2006).
Of total issues in each year the proportion represented by this dataset was as follows: 18 % in 2006, 15 % in 2005, 9 % in 2004, 3 % in 2003, and 0,2 % in 2002.
Z celkových emisií v každom roku bol podiel znázornený v tomto dátovom súbore nasledujúci: 18 % v roku 2006, 15 % v roku 2005, 9 % v roku 2004, 3 % v roku 2003 a 0,2 % v roku 2002.
The expert conducted additional analyses for each comparator using descriptive statistics.
Expert vykonal doplňujúce analýzy pre každý porovnateľný produkt pomocou deskriptívnej štatistiky.
In the case of bank-issued ‘plain vanilla’ bonds, for example, which were the product most closely comparable to ordinary and fixed-term postal savings certificates, the expert considered that descriptive statistics were not sufficient to give a proper understanding of the factors determining distribution fees which could be used to judge whether the remuneration for the distribution of postal savings certificates was market-conform.
Napríklad v prípade tzv. plain vanilla dlhopisov emitovaných bankami, ktoré boli produktom najbližšie porovnateľným s bežnými poštovými sporiteľnými certifikátmi a certifikátmi s fixovanou lehotou splatnosti, sa expert domnieval, že deskriptívne štatistiky nepostačovali na riadne porozumenie faktorom určujúcim distribučné poplatky, ktoré sa mohli využiť na posúdenie, či odmena za distribúciu poštových sporiteľných certifikátov bola zlučiteľná so situáciou na trhu.
In particular, bank bonds were not homogeneous in all the relevant respects, and might not be homogeneous with the particular class of postal savings certificates to which they were to be compared.
Najmä bankové dlhopisy neboli jednotné vo všetkých príslušných ohľadoch a nemohli byť rovnorodé s osobitnou triedou poštových sporiteľných certifikátov, s ktorými boli porovnávané.