natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In today's world, citizens need to develop analytical skills that allow for better intellectual and emotional understanding of digital media.
V dnešnom svete je potrebné, aby občania rozvíjali analytické zručnosti, ktoré im umožnia lepšie intelektuálne a emocionálne pochopiť digitálne médiá.
Media literacy includes all media.
Mediálna gramotnosť sa vzťahuje na všetky médiá.
The aim of media literacy is to increase people's awareness of the many forms of media messages encountered in their everyday lives.
Cieľom mediálnej gramotnosti je zvýšiť informovanosť ľudí o mnohých formách mediálne sprostredkovaných správ, s ktorými sa vo svojom každodennom živote stretávajú.
Media messages are the programmes, films, images, texts, sounds and websites that are carried by different forms of communication.
Mediálne sprostredkované správy sú programy, filmy, obrazy, texty, zvuky a webové lokality, ktoré sa prenášajú rôznymi formami komunikácie.
Media literacy plays an important role in enhancing awareness in the European audiovisual heritage and cultural identities and increasing knowledge and interest in audiovisual heritage and recent European cultural works.
Mediálna gramotnosť zohráva dôležitú úlohu pri zvyšovaní uvedomenia si európskeho audiovizuálneho dedičstva a kultúrnych identít, ako aj pri zvyšovaní objemu vedomostí o audiovizuálnom dedičstve a najnovších európskych kultúrnych dielach a záujmu o ne.
Media literacy is a matter of inclusion and citizenship in today’s information society.
Mediálna gramotnosť je vecou začlenenia do dnešnej informačnej spoločnosti a občianstva v tejto spoločnosti.
It is a fundamental skill not only for young people but also for adults and elderly people, parents, teachers and media professionals.
Ide o základnú zručnosť nielen mladých ľudí, ale aj dospelých a starších ľudí, rodičov, učiteľov a profesionálov z mediálnej oblasti.
Thanks to the Internet and digital technology, an increasing number of Europeans can now create and disseminate images, information and content.
Vďaka internetovej a digitálnej technológii teraz môže väčší počet Európanov vytvárať a šíriť obraz, informácie a obsah.
Media literacy is today regarded as one of the key prerequisites for an active and full citizenship in order to prevent and diminish risks of exclusion from community life.
Mediálna gramotnosť sa v súčasnosti pokladá za jeden zo základných predpokladov aktívneho a plného občianstva a za prostriedok na predchádzanie rizikám a znižovanie rizík vylúčenia zo života spoločenstva.
A media literate society would be at the same time a stimulus and a precondition for pluralism and independence in the media.
Mediálne gramotná spoločnosť by zároveň bola podnetom a predpokladom pre pluralitu a nezávislosť médií.
The expression of diverse opinions and ideas, in different languages, representing different groups, in and across societies has a positive impact on the values of diversity, tolerance, transparency, equity and dialogue.
Vyjadrenie rôznych stanovísk a myšlienok v rôznych jazykoch, zastupovanie rozdielnych skupín v spoločnostiach a v rámci niekoľkých rôznych spoločností má priaznivý vplyv na hodnoty, akými sú rozmanitosť, tolerancia, transparentnosť, rovnosť a dialóg.
The development of media literacy in all sections of society should therefore be promoted and its progress followed closely.
Rozvoj mediálnej gramotnosti by sa preto mal vo všetkých segmentoch spoločnosti podporovať a mal by sa dôsledne sledovať pokrok v tejto oblasti.
Democracy depends on the active participation of citizens to the life of their community and media literacy would provide the skills they need to make sense of the daily flow of information disseminated through new communication technologies.
Demokracia závisí od aktívnej účasti občanov na živote ich spoločenstva a mediálna gramotnosť by im poskytla zručnosti, ktoré potrebujú, aby pochopili každodenný tok informácií, ktoré sa šíria prostredníctvom nových komunikačných technológií.
Media literacy should be addressed in different ways at different levels.
Mediálnou gramotnosťou sa treba zaoberať rôznymi spôsobmi na rôznych úrovniach.
The modalities of inclusion of media literacy in school curricula at all levels are the Member States' primary responsibility.
Za spôsoby začlenenia mediálnej gramotnosti do školských osnov na všetkých úrovniach sú na prvom mieste zodpovedné členské štáty.
The role played by local authorities is also very important since they are close to the citizens and support initiatives in the non-formal education sector.
Úloha, ktorú zohrávajú miestne orgány, je takisto veľmi dôležitá, pretože majú blízko k občanom a podporujú iniciatívy v odvetví neformálneho vzdelávania.
Civil society should also make an active contribution to promoting media literacy in a bottom-up manner.
Občianska spoločnosť by mala aktívne prispievať k propagovaniu mediálnej gramotnosti prostredníctvom prístupu zdola nahor.
Commission initiatives such as MEDIA 2007 (Decision No 1718/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 15 November 2006 concerning the implementation of a programme of support for the European audiovisual sector (MEDIA 2007) [7]) and the Audio Visual Media Service Directive (Directive 2007/65/EC of the European Parliament and of the Council of 11 December 2007 amending Council Directive 89/552/EEC on the coordination of certain provisions laid down by law, regulation or administrative action in Member States concerning the pursuit of television broadcasting activities [8]) which aim at reinforcing the competitiveness of European audiovisual and content industry, would contribute to media literacy.
K mediálnej gramotnosti by prispeli aj iniciatívy Komisie ako MEDIA 2007 [rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1718/2006/ES z 15. novembra 2006 o vykonávaní programu na podporu európskeho audiovizuálneho sektora (MEDIA 2007) [7]] a smernica o audiovizuálnych mediálnych službách (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/65/ES z 11. decembra 2007, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 89/552/EHS o koordinácii určitých ustanovení zákonov, iných právnych predpisov alebo správnych opatrení v členských štátoch, týkajúcich sa vykonávania činností televízneho vysielania [8], ktorých cieľom je posilniť konkurencieschopnosť európskeho audiovizuálneho priemyslu a priemyslu obsahu.
The Commission intends to monitor the efforts made on audiovisual media literacy and media literacy for commercial communication as foreseen in recital 37 of the Audio Visual Media Service Directive, notably in the framework of the Audio Visual Media Service Contact Committee and within the reporting obligation foreseen in Article 26 of the Directive.
Komisia plánuje monitorovať úsilie v oblasti audiovizuálnej mediálnej gramotnosti a mediálnej gramotnosti v oblasti obchodnej komunikácie predpokladanej v 37. bode odôvodnenia smernice o audiovizuálnych mediálnych službách, najmä v rámci kontaktného výboru pre audiovizuálne mediálne služby a v rámci povinnosti predkladať správy stanovenej v článku 26 smernice.
The Commission will encourage research projects on media literacy in the framework of existing programmes.
Komisia bude podporovať výskumné projekty o mediálnej gramotnosti v rámci existujúcich programov.
In particular, it intends to launch a study on the level of awareness of risks connected to the dissemination of personal data in the online environment, and a study on how to improve the use of search engines.
Má v úmysle najmä vypracovať štúdiu o úrovni uvedomenia si rizík súvisiacich so šírením osobných údajov v prostredí online a štúdiu o spôsobe, ako zlepšiť využívanie vyhľadávačov.
Media literacy initiatives should also include a dimension of awareness of the role of copyright.
Iniciatívy v oblasti mediálnej gramotnosti by mali obsahovať aj rozmer týkajúci sa uvedomenia si úlohy autorských práv.
Processing of personal data in information and communication networks, notably for the purpose of providing tailored offers to consumers, and the challenges it raises in terms of protection of personal data and respect of privacy must be addressed as part of media literacy initiatives.
Ako súčasť iniciatív týkajúcich sa mediálnej gramotnosti sa treba zaoberať spracovaním osobných údajov v informačných a komunikačných sieťach, najmä na účely poskytovania ponúk prispôsobených zákazníkom, a úloh, ktoré z toho vyplývajú v súvislosti s ochranou osobných údajov a rešpektovaním súkromia.
Indeed, information and communication networks open new possibilities for users; however it might also pose new risks for individuals, such as identity theft, discriminatory profiling or continuous surveillance.
Je zrejmé, že informačné a komunikačné siete otvárajú užívateľom nové možnosti; mohli by však takisto predstavovať pre jednotlivcov nové riziká, ako napríklad krádež identity, diskriminačné profilovanie alebo neprestajný dohľad.
The Commission addressed these concerns and possible solutions in its Communication on Promoting Data Protection by Privacy Enhancing Technologies (PETs) [9].
Komisia sa týmto obavami zaoberala a začlenila možné riešenia do svojho oznámenia o podpore ochrany údajov prostredníctvom technológií na zvýšenie ochrany súkromia (PETs – Privacy Enhancing Technologies) [9].
Initiatives on digital media literacy should ensure a close involvement of traditional publishers, considering the highly valuable experience of the publishing industry as regards media literacy in the offline world and given the increasing shift of this industry towards digital content production and distribution.
Iniciatívy týkajúce sa digitálnej mediálnej gramotnosti by mali zaistiť, že sa na nich budú úzko podieľať tradiční vydavatelia, pričom prichádzali do úvahy vysoko hodnotné skúsenosti vydavateľského odvetvia, pokiaľ ide o mediálnu gramotnosť vo svete offline, a to vzhľadom na čoraz rozsiahlejší prechod na výrobu a distribúciu digitálneho obsahu v tomto odvetví.
The Commission intends to further create consensus on essential aspects of media literacy (definitions, objectives) and support the analysis and exchange of good practices on media literacy in the digital environment, including on the economy of the media sector in Europe in particular through the organisation of meetings of the AVMS Contact Committee [10], the promotion and support of events under MEDIA 2007 [11], cooperation with the other European Institutions and International Organisations such as the Council of Europe, UNESCO and the United Nations Alliance of Civilization and the promotion of a public private partnership on media literacy,
Komisia má ďalej v úmysle dosahovať konsenzus o podstatných stránkach mediálnej gramotnosti (definície, ciele) a podporovať analýzu a výmenu osvedčených postupov v oblasti mediálnej gramotnosti v digitálnom prostredí vrátane ekonomiky mediálneho odvetvia v Európe, a to najmä prostredníctvom usporadúvania stretnutí kontaktného výboru pre audiovizuálne a mediálne služby [10], propagovania a podpory podujatí v rámci programu MEDIA 2007 [11], spolupráce s ostatnými európskymi inštitúciami a medzinárodnými organizáciami, ako sú Rada Európy, UNESCO a Aliancia civilizácií OSN, a podpory verejno-súkromných partnerstiev týkajúcich sa mediálnej gramotnosti,
HEREBY RECOMMENDS THAT:
TÝMTO ODPORÚČA, ABY:
I. The Member States, in cooperation with the authorities in charge of audiovisual and electronic communication regulation and in collaboration with supervisory data protection authorities where appropriate:
I. Členské štáty v spolupráci s orgánmi zodpovednými za reguláciu audiovizuálnej a elektronickej komunikácie a prípadne spolu s dozornými orgánmi v oblasti ochrany údajov:
develop and implement co-regulatory initiatives leading to the adoption of codes of conduct by the main stakeholders and promote self-regulatory initiatives and guidelines, on the subjects identified for the Media Industry under part II below;
pripravovali a vykonávali koregulačné iniciatívy, ktoré by viedli hlavné priamo zúčastnené strany k prijatiu kódexov správania, a podporovali sebaregulačné iniciatívy a usmernenia o subjektoch určených pre mediálne odvetvie podľa ďalej uvedenej časti II;
following on from the current Commission's study on assessment criteria for media literacy levels in Europe, promote systematic research through studies and projects on the different aspects and dimensions of media literacy in the digital environment and monitor and measure the progress of media literacy levels;
v nadväznosti na súčasnú štúdiu Komisie o kritériách posudzovania úrovní mediálnej gramotnosti v Európe podporovali systematický výskum prostredníctvom štúdií a projektov o rozličných aspektoch a rozmeroch mediálnej gramotnosti v digitálnom prostredí a monitorovali, a merali pokrok úrovní mediálnej gramotnosti;
open a debate in conferences and other public events on the inclusion of media literacy in the compulsory education curriculum, and as part of the provision of key competences for lifelong learning, set out in the Recommendation of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 on key competences for lifelong learning;
na konferenciách a iných verejných podujatiach otvorili diskusiu o začlenení mediálnej gramotnosti do povinných školských osnov v rámci ustanovení o kľúčových kompetenciách pre celoživotné učenie sa stanovených v odporúčaní Európskeho parlamentu a Rady z 18. decembra 2006 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné učenie sa;
enhance their efforts to improve awareness of national and European audiovisual heritage through national awareness-raising campaigns aimed at citizens;
zvýšili svoje úsilie týkajúce sa lepšej informovanosti o vnútroštátnom a európskom audiovizuálnom dedičstve prostredníctvom vnútroštátnych kampaní na zvyšovanie informovanosti zameraných na občanov;
raise awareness through trainings, information days and distribution of information packs of the risks involved in processing personal data through information and communication networks and educate users, especially young people, parents and teachers, in this field.
pomocou školení, informačných dní a distribúcie informačných balíkov zvýšili informovanosť o rizikách súvisiacich so spracovaním osobných údajov prostredníctvom informačných a komunikačných sietí a aby v tejto oblasti vzdelávali užívateľov, najmä mladých ľudí, rodičov a učiteľov.
The Media Industry increases its commitment to provide with the necessary tools to improve their level of media literacy by:
Mediálne odvetvie posilňovalo svoj záväzok poskytovať potrebné nástroje na zlepšenie úrovne mediálnej gramotnosti týmito prostriedkami:
systematically spreading knowledge through information campaigns on how information and creative content are produced, edited and distributed in the digital world, including on how search engines work and how to better use them;
systematickým šírením vedomostí pomocou informačných kampaní o tom, ako sa v digitálnom svete vyrábajú, spracovávajú a šíria informácie a tvorivý obsah, a o tom, ako fungujú vyhľadávače a ako ich možno lepšie využívať;
providing citizens with clear, user-friendly information, by organising awareness-raising campaigns, about techniques used for commercial communication purpose, notably about product placement, online advertising, and with means to better identify the boundaries between marketing and content;
poskytovaním jasných, používateľsky jednoduchých informácií občanom, usporadúvaním kampaní na zvýšenie informovanosti o technikách obchodnej komunikácie, najmä o umiestňovaní produktov, reklame online, ako aj prostriedkoch, ktoré im umožnia ľahšie rozoznať hranice medzi marketingom a obsahom;
providing citizens with information, creating information packs especially aimed at young people, on how their personal data are processed in the context of tailored offers, notably interactive advertising, in the full respect of existing legal provisions;
poskytovaním informácií občanom, vytváraním informačných balíkov zameraných najmä na mladých ľudí, ktoré sa týkajú spracovania ich osobných údajov v kontexte cielených ponúk, najmä pri interaktívnej reklame, pričom sa úplne dodržia existujúce právne ustanovenia;
actively informing citizens by organising information days, of how the creative economy works, including the role of copyright in that respect.
aktívnym informovaním občanov usporadúvaním informačných dní o tom, ako funguje tvorivé hospodárstvo, a o tom, akú úlohu má v tejto súvislosti autorské právo.
OJ C 325, 24.12.2002, p. 1.
Ú. v. ES C 325, 24.12.2002, s. 1.
COM(2007) 833 final.
KOM(2007) 833 v konečnom znení.
2008/2129(INI) of 24 November 2008.
2008/2129(INI) z 24. novembra 2008.
COM (2007) 228 final of 2 May 2007.
KOM(2007) 228 v konečnom znení z 2. mája 2007.
AVMS, see Directive 2007/65/EC.
Audiovizuálne a mediálne služby, pozri smernicu 2007/65/ES.
Decision No 1718/2006/EC.
Rozhodnutie č. 1718/2006/ES.
The European Agenda for Culture launched in 2007 establishes a strategic policy framework to address key challenges in the area of culture, while the Council conclusions of May 2009 on culture as a catalyst for creativity and innovation, highlight the specific contribution culture can make to creativity and innovation and call for a broad concept of innovation as part of the Lisbon strategy beyond 2010.
V Európskom programe pre kultúru, ktorý sa začal v roku 2007, sa stanovuje strategický rámec politiky na riešenie kľúčových úloh v oblasti kultúry, kým v záveroch zasadnutia Rady z mája 2009 týkajúcich sa kultúry ako katalyzátora tvorivosti a inovácie sa zdôrazňuje osobitný prínos kultúry k tvorivosti a inovácii a vyzýva sa na vytvorenie širšej koncepcie inovácie ako súčasti Lisabonskej stratégie po roku 2010.
This is also particularly important in the framework of the European Commission's initiative i2010 in order to boost competitiveness in the ICT sector and create a Single European information space.
Je to takisto osobitne dôležité aj v rámci iniciatívy Európskej komisie s názvom i2010 s cieľom posilniť konkurencieschopnosť v odvetví IKT a vytvoriť jednotný európsky informačný priestor.
CdR 94/2008.
Výbor regiónov 94/2008.
on withholding tax relief procedures
o postupoch úľavy na zrážkovej dani
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular to the second indent of Article 211 thereof,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä jej článok 211 druhú zarážku,
Many Member States apply withholding tax on securities income.
Mnohé členské štáty uplatňujú na príjmy z cenných papierov zrážkovú daň.
The withholding tax is deducted either by the issuer of the securities or by a financial intermediary that is involved in the payment of the income.
Zrážkovú daň odpočítava buď emitent cenných papierov alebo finančný sprostredkovateľ, ktorý je zapojený do výplaty príjmu.
In many cases taxing rights are shared between the source State and the State of residence and therefore non-resident investors may be entitled to a lower withholding tax rate or exemption in the source State pursuant to conventions for the avoidance of double taxation or to domestic law, but the procedures to reduce the withholding tax rates at source or to claim refunds of tax withheld are often complicated, and vary considerably among Member States.
Štát pôvodu a štát bydliska v mnohých prípadoch zdieľajú právo na zdaňovanie, vzhľadom na čo môžu mať nerezidentní investori právo na nižšiu sadzbu zrážkovej dane, resp. na oslobodenie od dane v štáte pôvodu na základe dohovorov o zamedzení dvojitého zdanenia alebo vnútroštátnych zákonov, avšak postupy na zníženie sadzieb zrážkovej dane v štáte pôvodu, resp. na požadovanie vrátenia zrazenej dane sú často zložité a v jednotlivých členských štátoch sa značne líšia.
Many Member States restrict withholding agent services to financial intermediaries that are established within their own jurisdictions.
Mnohé členské štáty obmedzujú možnosť poskytovať služby sprostredkúvania zrážkovej dane na finančných sprostredkovateľov, ktorí sú usadení v rámci ich vlastnej jurisdikcie.
The complexity resulting from this situation hinders the functioning of the capital markets and raises the costs of cross-border settlement.
Z tejto situácie vyplývajúca zložitosť je prekážkou fungovania kapitálových trhov a zvyšujú sa ňou náklady na cezhraničné vysporiadavanie.
The Giovannini reports ‘Cross-border clearing and settlement arrangements in the European Union’ [1] of 2001 and ‘Second report on EU clearing and settlement’ [2] of 2003 identified this as a barrier to efficient cross-border investments in securities.
V Giovanniniho správach nazvaných „Mechanizmy cezhraničného zúčtovania a vysporiadavania v Európskej únii“ [1] (2001) a „Druhá správa o zúčtovaní a vysporiadavaní v EÚ“ [2] (2003) bol tento aspekt identifikovaný ako prekážka efektívnych cezhraničných investícií do cenných papierov.
Two reports of the Fiscal Compliance Experts’ Group (FISCO) [3] — a ‘Fact-finding study on fiscal compliance procedures related to clearing and settlement within the EU’ of 2006 and a second report of 2007 on ‘Solutions to fiscal compliance barriers related to post-trading within the EU’ — have investigated the existing withholding tax relief procedures and suggested ways to make them work more efficiently.
V dvoch správach Skupiny expertov na dodržiavanie fiškálnych predpisov (FISCO) [3] – v „Prieskumovej štúdii o postupoch dodržiavania fiškálnych predpisov súvisiacich so zúčtovaním a vysporiadavaním v rámci EÚ“ (2006) a v druhej správe (2007) o „Riešeniach prekážok dodržiavania fiškálnych predpisov súvisiacich s činnosťami po obchodovaní v rámci EÚ“ – sa prešetrovali jestvujúce postupy úľavy na zrážkovej dani a navrhovali spôsoby, ako by sa dali vykonávať efektívnejšie.
As indicated in those reports, the granting of withholding tax relief at source rather than through a refund procedure would be a major step towards simplification of withholding tax procedures.
Ako sa uvádza v týchto správach, udelenie úľavy na zrážkovej dani v štáte pôvodu namiesto uplatňovania postupu vrátenia dane by bolo zásadným krokom vpred smerom k zjednodušeniu postupov zrážkovej dane.
Securities income which falls within the scope of other Community legislation, namely Council Directive 90/435/EEC of 23 July 1990 on the common system of taxation applicable in the case of parent companies and subsidiaries of different Member States [4] and Council Directive 2003/49/EC of 3 June 2003 on a common system of taxation applicable to interest and royalty payments made between associated companies of different Member States [5], should not be covered by those simplification procedures.
Na príjmy z cenných papierov, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti právnych predpisov Spoločenstva, konkrétne smernice Rady 90/435/EHS z 23. júla 1990 o spoločnom systéme zdaňovania uplatňovanom v prípade materských spoločností a dcérskych spoločností v rozličných členských štátoch [4] a smernice Rady 2003/49/ES z 3. júna 2003 o spoločnom systéme zdaňovania uplatňovanom na výplaty úrokov a licenčných poplatkov medzi združenými spoločnosťami rôznych členských štátov [5], by sa tieto postupy zjednodušenia nemali vzťahovať.
Nor is any simplification required for the withholding tax which is levied by some Member States in lieu of information exchange during the transitional period under Article 11 of Council Directive 2003/48/EC of 3 June 2003 on taxation of savings income in the form of interest payments [6].
Nevyžaduje sa ani uplatňovanie zrážkovej dane, ktorú ukladajú niektoré členské štáty namiesto výmeny informácií počas prechodného obdobia podľa článku 11 smernice Rady 2003/48/ES z 3. júna 2003 o zdaňovaní príjmu z úspor v podobe výplaty úrokov [6].
Where in exceptional cases tax relief at source is not feasible, source Member States could also improve the current situation by establishing a quick refund procedure.
Ak vo výnimočných prípadoch úľava na dani v štáte pôvodu nie je prípustná, členský štát pôvodu by mohol zároveň vylepšiť súčasnú situáciu zriadením rýchleho postupu vrátenia dane.