natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Improved interaction between social protection systems and labour markets can remove distortions and encourage the extension of working lives against a background of increased life expectancy.
Lepšia interakcia medzi systémami sociálnej ochrany a trhmi práce môže odstrániť rušivé vplyvy a podnietiť predĺženie produktívneho veku na základe predĺženia priemernej dĺžky života.
Health promotion policies, including preventive health care, could help to increase the share of life spent in good health and thus support the sustainability of health care systems.
Presadzovanie politík v oblasti zdravia vrátane preventívnej zdravotnej starostlivosti by mohlo napomôcť zvýšenie podielu časti života prežitého v dobrom zdraví, a tým podporiť udržateľnosť systémov zdravotnej starostlivosti.
Member States should, in view of the projected costs of ageing populations:
Členské štáty by mali v súvislosti s prognózovanými nákladmi súvisiacimi so starnutím obyvateľstva:
undertake a satisfactory pace of government debt reduction to strengthen public finances;
dosiahnuť uspokojivé tempo znižovania štátneho dlhu s cieľom posilniť verejné financie;
reform and re-enforce pension, social insurance and health care systems to ensure that they are financially viable, socially adequate and accessible;
zreformovať a posilniť systémy dôchodkového a sociálneho zabezpečenia a zdravotnej starostlivosti na zaistenie ich finančnej životaschopnosti, sociálnej primeranosti a dostupnosti;
take measures to increase labour market participation and labour supply especially amongst women, young and older workers, and promote a lifecycle approach to work in order to increase hours worked in the economy.
prijať opatrenia na zvýšenie účasti na trhu práce a ponuky pracovných síl najmä medzi ženami, mladými a staršími pracovníkmi a podporovať celoživotný prístup k práci, aby sa v hospodárstve zvýšil počet odpracovaných hodín.
See also integrated guideline ‘Promote a lifecycle approach to work’ (Nos 18, and 4, 19, 21).
Pozri aj integrované usmernenie Podporovať celoživotný prístup k práci (č. 18 a 4, 19 a 21).
Promote a growth and employment-orientated and efficient allocation of resources
Podporovať efektívne prideľovanie zdrojov zamerané na rast a zamestnanosť
Well-designed tax and expenditure systems that promote an efficient allocation of resources are a necessity for the public sector to make a full contribution towards growth and employment.
Dobre navrhnuté daňové a výdavkové systémy, ktoré podporujú efektívne prideľovanie zdrojov, sú nevyhnutným predpokladom, aby bol verejný sektor schopný plne prispievať k rastu a zamestnanosti.
This can be achieved by redirecting expenditure towards growth-enhancing categories such as Research and Development (R & D), physical infrastructure, environmentally friendly technologies, human capital and knowledge, without jeopardising the goals of economic stability and sustainability.
To možno dosiahnuť presmerovaním výdavkov v prospech kategórií zvyšujúcich rast, ako je výskum a vývoj, fyzická infraštruktúra, environmentálne neškodné technológie, ľudský kapitál a znalosti, a to bez toho, aby sa ohrozilo plnenie cieľov hospodárskej stability a trvalej udržateľnosti.
Public resources have to be used in the most efficient and effective manner.
Verejné zdroje sa musia využívať čo najefektívnejšie a najúčinnejšie.
Member States can help to control expenditure categories through adequate budgetary institutions and fiscal frameworks such as the use of expenditure rules and performance budgeting, which moves the focus away from spending towards actual achievements and by putting assessment mechanisms in place to ensure that individual reform measures and overall reform packages are well-designed.
Členské štáty môžu pomôcť pri regulácii výdavkových kategórií pomocou vhodných rozpočtových inštitúcií a fiškálnych rámcov, ako je uplatňovanie výdavkových pravidiel a využívanie výkonového rozpočtovania, ktorým sa dôraz presúva od míňania prostriedkov na skutočné dosahovanie výsledkov, a zavedením hodnotiacich mechanizmov, ktorými sa zabezpečí, že jednotlivé reformné opatrenia a celkové reformné balíky sú dobre navrhnuté.
Key priorities for the EU economy are to ensure that tax structures and their interaction with benefit systems increase incentives to work and to invest, to promote higher growth through more employment and investment and to enhance the efficiency and effectiveness of expenditure in order to improve the quality of public finances.
Kľúčové priority ekonomiky EÚ sa musia klásť na zaručenie, že daňové štruktúry a ich vzájomné pôsobenie so systémom sociálnych dávok motivujú k práci a investíciám, presadzovanie vyššieho rastu prostredníctvom vyššej zamestnanosti a investícií a zlepšenie efektívnosti a účinnosti výdavkov s cieľom skvalitniť verejné financie.
Member States should, without prejudice to guidelines on economic stability and sustainability, re-direct the composition of public expenditure towards growth-enhancing categories in line with the Lisbon strategy, adapt tax structures to strengthen growth potential, ensure that mechanisms are in place to assess the relationship between public spending and the achievement of policy objectives, and ensure the overall coherence of reform packages.
Členské štáty by mali bez toho, aby boli dotknuté usmernenia o hospodárskej stabilite a trvalej udržateľnosti, presmerovať zloženie verejných výdavkov v prospech kategórií, ktoré v súlade s lisabonskou stratégiou zvyšujú rast, prispôsobiť daňovú štruktúru na posilnenie rastového potenciálu, zabezpečiť zavedenie mechanizmov hodnotenia vzťahu medzi verejnými výdavkami a dosahovaním cieľov politík a zabezpečiť celkový jednotný charakter súborov reformných opatrení.
See also integrated guideline ‘To encourage the sustainable use of resources and strengthen the synergies between environmental protection and growth’ (No 11).
Pozri aj integrované usmernenie Podporovať trvalo udržateľné využívanie zdrojov a posilňovať synergie medzi ochranou životného prostredia a rastom (č. 11).
Wage developments can contribute to stable macroeconomic conditions and an employment friendly policy mix.
Vývoj miezd môže prispievať k stabilným makroekonomickým podmienkam a takej kombinácii politík, ktorá je priaznivá pre zamestnanosť.
This requires that real wage increases are in line with the underlying rate of productivity growth over the medium term and consistent with a rate of profitability that allows for productivity, capacity and employment-enhancing investment.
To si vyžaduje, aby zvyšovanie reálnych miezd bolo v súlade s príslušnou mierou rastu produktivity v strednodobom rámci a mierou ziskovosti, ktorá umožňuje investície zvyšujúce produktivitu, kapacitu a zamestnanosť.
This requires that temporary factors such as variation in productivity caused by cyclical factors or one off rises in the headline rate of inflation do not cause an unsustainable trend in wage growth and that wage developments reflect local labour market conditions.
Toto si vyžaduje, aby dočasné faktory, napríklad výkyvy produktivity spôsobené cyklickými faktormi alebo jednorazové zvýšenia celkovej miery inflácie, nespôsobovali neudržateľný rast miezd a aby vývoj miezd odzrkadľoval podmienky na miestnych trhoch práce.
In countries with declining market shares, wage moderation together with reforms boosting productivity are necessary so as to ensure that unit labour costs adjust in order to restore competitiveness.
V krajinách s klesajúcimi podielmi na trhu je potrebná zdržanlivosť v oblasti miezd a reformy zamerané na rast produktivity, aby sa upravili náklady na jednotku práce s cieľom obnoviť konkurencieschopnosť.
These issues need to be taken into account in the continued dialogue and information exchange between monetary and fiscal authorities and the social partners via the Macroeconomic Dialogue.
Tieto záležitosti je potrebné zohľadniť aj v rámci nepretržitého dialógu a výmeny informácií medzi menovými a fiškálnymi orgánmi a sociálnymi partnermi prostredníctvom makroekonomického dialógu.
See also integrated guideline ‘Ensure employment-friendly labour cost developments and wage-setting mechanisms’ (No 22).
Pozri aj integrované usmernenie Zabezpečiť taký vývoj nákladov na prácu a mechanizmy stanovovania miezd, ktoré podporujú zamestnanosť (č. 22).
Promote coherent macroeconomic, structural and employment policies
Podporovať väčší súlad medzi makroekonomickými politikami, štrukturálnymi politikami a politikami zamestnanosti
The role of sound macroeconomic policies is to provide conditions conducive to employment creation and growth.
Úlohou silných makroekonomických politík je vytvoriť podmienky podporujúce tvorbu zamestnanosti a rast.
Structural reforms, consistent with sound fiscal positions in the short and medium term, are essential to increase productivity and employment in the medium-term, thus leading to the full realisation and strengthening of growth potential.
Štrukturálne reformy, ktoré sú v krátkodobom a strednodobom horizonte v súlade so stabilnými fiškálnymi pozíciami, sú nevyhnutné na zvyšovanie produktivity a zamestnanosti v strednodobom horizonte, čím vedú k plnej realizácii a posilňovaniu rastového potenciálu.
At the same time, appropriate macroeconomic policies are key for reaping the full growth and employment benefits of structural reforms.
Na získanie všetkých výhod zo štrukturálnych reforiem zameraných na rast a zamestnanosť sú zároveň rozhodujúce vhodné makroekonomické politiky.
A key feature of Member States’ overall economic strategy is to ensure that they have a consistent set of structural policies that support the macroeconomic framework and vice versa.
Najdôležitejšou črtou celkovej ekonomickej stratégie členských štátov je zabezpečiť, aby mali jednotný súbor štrukturálnych politík, ktoré podporujú makroekonomický rámec, a naopak, makroekonomický rámec vhodný pre štrukturálne politiky.
In particular, market reforms and investment in human capital need to improve the overall adaptability and adjustment capacity of economies in response to changes in both cyclical economic conditions and longer-term trends such as globalisation and technology.
Trhové reformy a investície do ľudského kapitálu by mali v prvom rade zlepšiť celkovú prispôsobivosť a pružnosť hospodárstiev pri zmenách cyklických hospodárskych podmienok a dlhodobejších trendoch, ako je napríklad globalizácia a technologický vývoj.
In this regard, reform of tax and benefit systems are important in order to make work pay and minimise disincentives for labour market participation.
V tomto smere je dôležitá reforma daňových systémov a systémov sociálneho zabezpečenia, aby sa oplatilo pracovať a aby sa minimalizovali všetky aspekty odrádzajúce od účasti na trhu práce.
Member States should pursue labour and product markets reforms that at the same time increase the growth potential and support the macroeconomic framework by increasing flexibility, factor mobility and adjustment capacity in labour and product markets in response to globalisation, technological advances, demand shift, and cyclical changes.
Ako odpoveď na globalizáciu, technologický pokrok, zmenu dopytu a cyklické zmeny by členské štáty mali presadzovať reformy trhov práce a produktových trhov, čím sa zároveň zvyšuje rastový potenciál, a podporovať makroekonomický rámec zvyšovaním pružnosti, mobility a prispôsobivosti trhov práce a produktových trhov.
In particular, Member States should: renew impetus in tax and benefit reforms to improve incentives and to make work pay; increase adaptability of labour markets combining employment flexibility and security and improve employability by investing in human capital.
Členské štáty by mali najmä dodať nový impulz daňovým reformám a reformám sociálneho zabezpečenia, aby sa zlepšili stimuly a oplatilo pracovať, zvýšiť prispôsobivosť trhov práce, na ktorých by sa mala spájať pružnosť s istotou v oblasti zamestnanosti, a zlepšiť zamestnateľnosť investovaním do ľudského kapitálu.
See also integrated guideline ‘Promote flexibility combined with employment security and reduce labour market segmentation, having due regard to the role of the social partners’ (No 21, No 19).
Pozri tiež integrované usmernenie Podporovať flexibilitu v spojení s istotou zamestnania a znižovať segmentáciu trhov práce s náležitým zreteľom na úlohu sociálnych partnerov (č. 21 a 19).
Ensuring a dynamic and well-functioning euro-area
Zabezpečenie dynamickej a fungujúcej eurozóny
Since the creation of the euro-area almost 10 years ago four further countries joined the euro-area.
Od vytvorenia eurozóny pred takmer desiatimi rokmi do nej vstúpili ďalšie štyri krajiny.
The euro has helped to embed economic stability in euro-area countries, consequently providing euro-area countries with favourable financing conditions and mitigating the effects of external exchange rate fluctuations.
Euro pomohlo v krajinách eurozóny upevniť ekonomickú stabilitu a v dôsledku toho vytvoriť v týchto krajinách priaznivé finančné podmienky a zmierniť vplyvy vonkajších výkyvov výmenných kurzov.
Subdued growth performance in some parts of the euro-area and persistent divergences in growth and inflation between euro-area countries raise questions as to whether internal adjustment in the euro-area is working smoothly, suggesting that economic policies and governance structures may not yet have fully adjusted to draw the full benefit from the monetary union.
Nízky rast výkonnosti v niektorých častiach eurozóny a pretrvávajúce rozdiely v raste a inflácii medzi krajinami eurozóny vyvolávajú otázky, či vnútorná úprava v rámci eurozóny prebieha hladko, a naznačujú, že hospodárske politiky a štruktúry správy ešte nemusia byť úplne prispôsobené na to, aby tieto krajiny úplne ťažili z výhod, ktoré menová únia ponúka.
Since euro-area countries can no longer make independent use of monetary or exchange rate policies, further structural reforms are key to foster smooth adjustment to economic shocks and regain competitiveness, thus firmly putting economic growth on a sustainable basis.
Keďže krajiny eurozóny už nemôžu nezávisle využívať menovú politiku a politiku výmenných kurzov, je nevyhnutné vykonať ďalšie štrukturálne reformy podporujúce hladkú adaptáciu v prípade hospodárskych šokov a opätovné nastolenie konkurencieschopnosti, a teda zabezpečenie hospodárskeho rastu na udržateľnom základe.
The policy mix in the euro-area needs to support economic growth while safeguarding long-term sustainability and stability.
Súbor politík v eurozóne musí podporovať hospodárske oživenie a súčasne dbať na dlhodobú udržateľnosť a stabilitu.
At the current juncture, it is important that the policy mix underpins confidence among consumers and investors, which also implies commitment to medium-term stability.
V súčasnej situácii je potrebné, aby tento súbor politík podporil dôveru medzi spotrebiteľmi a investormi, s čím súvisí aj potreba naďalej venovať pozornosť strednodobej stabilite.
Budgetary policy has to ensure a fiscal position which can support price stability, and is consistent with the need to prepare for the impact of ageing populations on the one hand and to accomplish a composition of public expenditure and revenues that fosters economic growth on the other.
Rozpočtová politika musí na jednej strane zabezpečiť fiškálnu pozíciu, ktorá podporuje cenovú stabilitu a je v súlade s potrebou pripraviť sa na vplyv starnutia populácie, a na strane druhej dosiahnuť také zloženie verejných výdavkov a príjmov, ktoré podporuje hospodársky rast.
In April 2007, the Eurogroup agreed that ‘taking advantage of the favourable cyclical conditions, most euro-area members would achieve their MTOs in 2008 or 2009 and all of them should aim for 2010 at the latest.’
V apríli 2007 sa euroskupina dohodla, že „… pri využití priaznivých cyklických podmienok by väčšina členov eurozóny dosiahla svoje strednodobé ciele v roku 2008 alebo 2009, pričom najneskorší cieľ všetkých by mal byť rok 2010“.
Due to the high share of the public sector in economic activity in the euro-area, the quality of public finances has a considerable influence on economic performance.
V dôsledku vysokého podielu verejného sektora na hospodárskej aktivite eurozóny má kvalita verejného financovania výrazný dosah na hospodársku výkonnosť.
It is also crucial that resources are spent in an efficient and effective manner, with a view to enhancing growth potential, and to minimise the distortions arising from the financing of public activity.
Je tiež veľmi dôležité, aby sa zdroje vynakladali efektívne a účinne, s ohľadom na podporu rastového potenciálu a s cieľom minimalizovať narušenia vyplývajúce z verejného financovania.
Comprehensive structural reforms will allow the euro-area to raise its growth potential over time and ensure that stronger growth does not build up potential for higher inflation.
Komplexné štrukturálne reformy časom umožnia eurozóne zvýšiť svoj rastový potenciál a zabezpečiť, aby výraznejší rast nevytvoril potenciál pre vyššiu infláciu.
Reforms catering for more adaptable, inclusive and integrated labour markets, more competition on product markets and deeper financial market integration accompanied by growth and stability-oriented macroeconomic policies are particularly salient for euro-area Member States as they have an important impact on their capacity to adequately adjust to shocks.
Reformy zabezpečujúce adaptabilnejšie, inkluzívnejšie a integrovanejšie trhy práce, intenzívnejšiu hospodársku súťaž na produktových trhoch a hlbšiu integráciu finančných trhov, doplnené o makroekonomické politiky orientované na rast a stabilitu, sú pre členské štáty eurozóny osobitne významné, keďže majú veľký vplyv na ich schopnosť primerane sa prispôsobiť šokom.
To contribute to international economic stability and better represent its economic interests, it is critical for the euro area to play its full role in international monetary and economic policy cooperation.
Na to, aby eurozóna prispievala k medzinárodnej hospodárskej stabilite a lepšie zastupovala svoje hospodárske záujmy, musí naplno uplatniť svoju úlohu v medzinárodnej spolupráci v oblasti menovej a hospodárskej politiky.
While the appointment of a Eurogroup President for a two-year term of office as of 2005 has brought greater stability to the external representation of the euro-area, the external representation of the euro-area should be further improved in line with the existing agreements, so that the euro-area can take a leading strategic role in the development of the global economic system that is commensurate with its economic weight.
Hoci rozhodnutie vymenúvať predsedu euroskupiny na dvojročné funkčné obdobie od roku 2005 prinieslo vyššiu stabilitu vonkajšej reprezentácie eurozóny, táto reprezentácia by sa mala ďalej skvalitniť v súlade s platnými zmluvami, aby sa eurozóna mohla ujať vedúcej strategickej úlohy v rozvoji globálneho hospodárskeho systému, ktorá zodpovedá jej hospodárskemu významu.
Spill-over effects are most powerful and the need for a common agenda is strongest in the euro-area.
V eurozóne sa jednotlivé vplyvy vo výraznejšej miere prenášajú na partnerské krajiny, a teda je najsilnejšia potreba spoločného programu.
Sharing a common currency and a common monetary policy offers an extra dimension to coordination that could strengthen the role of the euro-area in delivering growth and jobs for the whole EU.
Spoločnou menou a spoločnou menovou politikou sa koordinácia rozširuje o ďalší rozmer, ktorým sa posilňuje úloha eurozóny pri zvyšovaní rastu a vytváraní pracovných miest v rámci celej EÚ.
pay particular attention to fiscal sustainability of their public finances in full compliance with the Stability and Growth Pact;
venovať osobitnú pozornosť fiškálnej udržateľnosti verejných financií v plnom súlade s Paktom stability a rastu;
contribute to a policy mix that supports economic recovery and is compatible with price stability, and thereby enhances confidence among business and consumers in the short run, while being compatible with long term sustainable growth;
prispievať k súboru politík, ktorým sa podporuje hospodárske oživenie a ktorý je v súlade s cenovou stabilitou, čím sa z krátkodobého hľadiska zvyšuje dôvera medzi podnikateľmi a spotrebiteľmi a zároveň podporuje dlhodobo udržateľný rast;
press forward with structural reforms that will increase euro-area long-term potential growth and will improve its productivity, competitiveness and economic adjustment to asymmetric shocks, paying particular attention to employment policies; and
presadzovať štrukturálne reformy, ktoré zvýšia dlhodobý potenciálny rast eurozóny a zlepšia jej produktivitu, konkurencieschopnosť a hospodárske prispôsobenie sa nerovnomerným náhlym zmenám, pričom osobitnú pozornosť je potrebné venovať politikám zamestnanosti, a
ensure that the euro-area’s influence in the global economic system is commensurate with its economic weight.
zabezpečiť, aby bol vplyv eurozóny v globálnom hospodárskom systéme porovnateľný s jej hospodárskym významom.
MICROECONOMIC REFORMS TO RAISE EUROPE’S GROWTH POTENTIAL
MIKROEKONOMICKÉ REFORMY NA ZVÝŠENIE RASTOVÉHO POTENCIÁLU EURÓPY
Structural reforms are essential to increase the EU’s growth potential and support macroeconomic stability, because they increase the efficiency and adaptability of the European economy.
Na zvýšenie rastového potenciálu EÚ a podporu makroekonomickej stability sú nevyhnutné štrukturálne reformy, pretože zvyšujú efektívnosť a prispôsobivosť európskeho hospodárstva.
Productivity gains are fuelled by competition, human capital, investment, innovation.
Rast produktivity podporuje hospodárska súťaž, ľudský kapitál, investície, inovácie.
Raising Europe’s growth potential requires making progress in both job creation and productivity growth.
Na zvýšenie rastového potenciálu Európy je potrebné dosiahnuť pokrok v tvorbe pracovných miest, ako aj v raste produktivity.
After lagging US productivity growth for more than a decade, productivity growth in the EU has accelerated since mid-2005, although productivity growth in several service sectors has stalled.
Rast produktivity EÚ sa po viac ako desaťročnom zaostávaní za rastom produktivity USA od polovice roka 2005 zrýchlil, aj keď v niektorých sektoroch služieb zostal pribrzdený.
Sustaining this improvement is a major challenge facing the Union, especially in the light of its ageing population.
Udržať si toto zlepšenie je hlavnou úlohou, pred ktorou Únia stojí, a to najmä s ohľadom na starnutie jej obyvateľstva.
A continuation of the productivity upswing, better educated, skilled and motivated labour force and increasing the hours worked are thus indispensable to maintain and increase future living standards, and to ensure a high level of social protection.
Pokračovanie rastu produktivity, lepšie motivovaná pracovná sila s lepším vzdelaním a zručnosťami a zvyšovanie počtu odpracovaných hodín sú preto nevyhnutné na zachovanie a zvyšovanie životnej úrovne v budúcnosti a na zabezpečenie vysokej úrovne sociálnej ochrany.
Moreover, greater cooperation between the different government levels will allow for more coherent, coordinated and effective policy making.
Okrem toho sa intenzívnejšou spoluprácou medzi jednotlivými úrovňami štátnej správy dosiahne zosúladenejšia, koordinovanejšia a účinnejšia tvorba politík.
Knowledge and innovation — engines of sustainable growth
Znalosti a inovácie – hybná sila trvalo udržateľného rastu
Knowledge accumulated through investment in R & D, innovation, education, skills and life long learning, is a key driver of long-run growth.
Znalosti získané prostredníctvom investícií do výskumu a vývoja, procesu inovácie, vzdelávania, zručností a celoživotného učenia predstavujú rozhodujúci faktor podpory dlhodobého rastu.
Policies aimed at increasing investment in knowledge and strengthening the innovation capacity of the EU economy are at the heart of the Lisbon strategy for growth and employment.
Politiky zamerané na zvýšenie investícií do znalostí a posilnenie inovačnej kapacity hospodárstva EÚ tvoria ťažisko Lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť.