natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Therefore, in the following years, when ETVA and the State were providing financing to HSY at a price below what a (non-affiliated) private bank would have charged, 49 % of the increase of the value of HSY resulting from this savings (i.e. HSY was paying lower interest rates) was benefiting the other shareholders of HSY.
V nasledujúcich rokoch, keď ETVA a štát poskytovali HSY finančné zdroje za nižšiu cenu ako cena, ktorú by účtovala (neprepojená) súkromná banka, 49 % zo zvýšenia hodnoty HSY vyplývajúcej z tejto úspory (t. j. HSY platila nižšie úrokové sadzby) prinášalo výhody ostatným akcionárom HSY.
Only 51 % of the advantage (reduction of the interest rates charged and of the guarantee premiums charged) granted by ETVA and the State to HSY was returning to them in the form of an increase of the value of HSY.
Len 51 % výhody (zníženie účtovaných úrokových sadzieb a účtovaných poplatkov za záruky), ktorú ETVA a štát poskytli HSY, sa im vracalo vo forme zvýšenia hodnoty HSY.
No market economy investor would have accepted to make such a gift to the other shareholders of HSY.
Žiadny investor v trhovom hospodárstve by nepristúpil k poskytnutiu takéhoto daru ostatným akcionárom HSY.
In order to avoid losing money in favour of these other shareholders, a market economy investor would have charged an interest rate similar to the one charged by (non affiliated) private banks.
S cieľom zabrániť strate peňazí v prospech týchto ostatných akcionárov by investor v trhovom hospodárstve účtoval úrokovú sadzbu, ktorá je podobná sadzbe účtovanej (neprepojenými) súkromnými bankami.
The first claim of the Greek authorities is therefore unfounded.
Prvé tvrdenie gréckych orgánov preto nie je podložené.
As regards the period after 30 June 1999, at a time when no private bank would have provided financing to HSY because the risk of bankruptcy was too high, the same reasoning applies.
Pokiaľ ide o obdobie po 30. júni 1999, v čase, keď by žiadna súkromná banka neposkytla HSY finančné zdroje z dôvodu, že riziko konkurzu bolo príliš vysoké, platí rovnaká logika.
In particular, a rational investor holding only 51 % of a firm would have at least asked the other shareholders to provide financing in proportion to their shareholding in HSY.
Konkrétne, racionálny investor, ktorý vlastní len 51 % podniku, by aspoň požadoval od ostatných akcionárov, aby zabezpečili financovanie, ktoré by zodpovedalo ich podielu akcií v HSY.
If these other shareholders did not have the resources to provide this financing, a rational investor would have at least negotiated the provision of financing to HSY against a higher shareholding in HSY.
Ak by títo ostatní akcionári nemohli zabezpečiť toto financovanie, racionálny investor by aspoň vyjednal, že poskytne financovanie v prospech HSY za navýšenie svojho podielu akcií v HSY.
Providing significant financing to HSY without co-financing or without concessions by the other shareholders was similar to put one’s own money at high risk to save the value of the shares held by someone else.
Poskytnutie značného financovania v prospech HSY bez spolufinancovania alebo bez ústupkov zo strany ostatných akcionárov sa podobalo vystaveniu vlastných peňazí vysokému riziku s cieľom zachrániť hodnotu akcií vlastnených niekým iným.
No market economy investor in similar circumstances would have accepted to make such a gift to the other shareholders.
Žiadny investor v trhovom hospodárstve by za podobných okolností nepristúpil k poskytnutiu takéhoto daru ostatným akcionárom.
The second claim of the Greece authorities has therefore to be rejected.
Druhé tvrdenie gréckych orgánov sa preto musí zamietnuť.
Horizontal issue 2: Imputability of ETVA’s behaviour to the State
Horizontálna otázka 2: Pripísateľnosť správania ETVA štátu
Several of the 16 measures analysed in the present decision were not granted directly by the State.
Viaceré zo šestnástich opatrení analyzovaných v tomto rozhodnutí neposkytol priamo štát.
They were granted by the State-owned bank ETVA.
Poskytla ich štátom vlastnená banka ETVA.
Since Greece, HSY and TKMS/GNSH contest the imputability to the State of these measures while Elefsis and Piraeus Bank confirm it, this issue has to be analysed.
Keďže Grécko, HSY a TKMS/GNSH popierajú pripísateľnosť týchto opatrení štátu, kým Elefsis a Piraeus Bank ju potvrdzujú, tento sporný bod sa musí analyzovať.
ETVA, whose initials stand for Industrial Development Bank of Greece, was founded in 1964 following the merger of three organisations (the Industrial Development Organisation, the Economic Development Financing Organisation and the Tourist Credit Organisation).
ETVA, ktorej plný názov znamená Priemyselná rozvojová banka Grécka, bola zriadená v roku 1964 po zlúčení troch organizácií (Organizácia priemyselného rozvoja, Organizácia financovania hospodárskeho rozvoja a Organizácia pre úverovanie turistického ruchu).
It was converted into a corporation by Law 1369/1973.
Zákonom č. 1369/1973 sa zmenila na akciovú spoločnosť.
Since 1973 it has therefore operated as a State-owned bank.
Od roku 1973 preto pôsobila ako banka vo vlastníctve štátu.
According to Greece, ‘The main purpose stated in the statue of ETVA as a development bank was promotion of the development of the country through the financing of production activities in the Greek economy (tourism, industrial production, etc.)’.
Podľa Grécka„hlavným cieľom stanoveným v štatúte ETVA ako rozvojovej banky bola podpora rozvoja krajiny financovaním výrobných činností v gréckom hospodárstve (turizmus, priemyselná výroba atď.)“.
In 1995, following financial difficulties resulting from these activities, the recapitalisation, restructuring and modernisation of the bank became a top priority of the Greek government.
V roku 1995, po finančných ťažkostiach vyplývajúcich z týchto činností, sa rekapitalizácia, reštrukturalizácia a modernizácia banky stala hlavnou prioritou gréckej vlády.
This was done on the basis of a five-year programme within the framework of Law 2359/95.
To sa uskutočnilo na základe päťročného programu v rámci zákona č. 2359/95.
In addition to the provision of GRD 427 billion of capital by the government, the aim of the restructuring was to implement a new strategic orientation, change the organisational structure and formulate modern business procedures which respond to present-day conditions of competition.
Cieľom reštrukturalizácie bolo, okrem poskytnutia kapitálu vo výške 427 miliárd GRD vládou, zaviesť novú strategickú orientáciu, zmeniť organizačnú štruktúru a vypracovať moderné obchodné postupy, ktoré zodpovedajú dnešným podmienkam hospodárskej súťaže.
Consequently, ‘In addition to its development activity, ETVA developed commercial banking services, in particular from 1997 onwards’.
Preto „ETVA okrem svojich rozvojových aktivít rozvíjala komerčné bankové služby, najmä od roku 1997“.
In 1999, the State, which held 100 % of ETVA’s shares, decided to proceed with the bank’s listing on the Athens Stock Exchange, offering 24 % of its share capital to the public.
V roku 1999 sa štát, ktorý vlastnil 100 % akcií ETVA, rozhodol prikročiť ku kótovaniu ETVA na Aténskej burze cenných papierov a ponúkol 24 % jej akciového kapitálu verejnosti.
The State decided to proceed even further with the bank’s privatisation and reduce the State’s participation to below 50 %.
Štát sa rozhodol ešte viac postúpiť s privatizáciou banky a znížiť účasť štátu na menej ako 50 %.
A call for tender was conducted and Piraeus Bank was chosen.
Uskutočnila sa verejná súťaž a vybraná bola Piraeus Bank.
On 20 March 2002, shares representing 57,7 % of ETVA’s capital were transferred to Piraeus Bank.
Dňa 20. marca 2002 boli na Piraeus Bank prevedené akcie reprezentujúce 57,7 % kapitálu ETVA.
Regarding the possibility for the State to control ETVA, the Commission observes that until the end of 1999 ETVA was fully owned by the Greek State.
Pokiaľ ide o možnosť štátu kontrolovať ETVA, Komisia poznamenáva, že do konca roku 1999 bola ETVA v úplnom vlastníctve gréckeho štátu.
This illustrates that the relation between ETVA and HSY has from the outset been a relation of State support in favour of a company which was important — in terms of employment and of activities — for the Greek government.
To dokazuje, že vzťah medzi ETVA a HSY bol od začiatku vzťahom štátnej podpory v prospech spoločnosti, ktorá bola dôležitá pre grécku vládu z hľadiska zamestnanosti a činností.
The second major decision was the sale by ETVA of 49 % of HSY’s capital to the employees, which was decided by Law 2367/1995.
Druhým významným rozhodnutím, ktoré bolo prijaté zákonom č. 2367/1995, bol predaj 49 % kapitálu spoločnosti HSY zamestnancom uskutočnený zo strany ETVA.
In addition, this Law imposes significant restructuring measures on HSY (and grants very large aid amounts to the yard).
Okrem toho tento zákon ukladá spoločnosti HSY prijať významné reštrukturalizačné opatrenia (a poskytuje lodeniciam veľmi rozsiahle sumy pomoci).
The third major event was the privatisation of HSY in 2001–2002 (i.e. ETVA had to sell its remaining 51 % shareholding in HSY).
Treťou významnou udalosťou bola privatizácia HSY v rokoch 2001 – 2002 (t. j. ETVA musela predať 51 % majetkovej účasti v HSY).
This privatisation was decided by decision No 14/3-1-2001 of the relevant Inter-ministerial Privatisation Committee and took place within the framework of the Greek Privatisation Law 2000/2091.
Táto privatizácia bola prijatá rozhodnutím č. 14/3-1-2001 príslušného medzirezortného privatizačného výboru a uskutočnila sa v rámci gréckeho zákona o privatizácii č. 2000/91.
This was constantly repeated in the tender documents submitted to the interested investors/bidders by Alpha Finance, which was the bank organising the sale of HSY on behalf of the State and of the Sellers (ETVA and the employees).
To bolo viackrát zdôraznené v dokumentácii verejnej súťaže, ktorú predložila zainteresovaným investorom/uchádzačom Alpha Finance, banka organizujúca predaj HSY v mene štátu a predávajúcich (banky ETVA a zamestnancov).
In addition to its direct involvement at these three occasions, the State granted very large amounts of aid during the period 1995 to 2002.
Štát okrem priamej účasti v týchto troch udalostiach poskytol v období rokov 1995 až 2002 veľmi rozsiahle sumy pomoci.
The State wrote off GRD 54,52 billion (EUR 160 million) of debts related to civil activities — this waiver was approved by decision C 10/94 — and GRD 46,35 (EUR 136 million) of debts related to military activities.
Odpísal dlhy vo výške 54,52 miliárd GRD (160 miliónov EUR) týkajúce sa civilných činností – tento odpis dlhov bol schválený rozhodnutím C 10/94 – a dlhy týkajúce sa vojenských činností vo výške 46,35 miliardy GRD (136 miliónov EUR).
As indicated in decision N 401/97, the State also intended to grant GRD 7,8 billion (EUR 22,9 million) of investment aid.
Ako sa uvádza v rozhodnutí N 401/97, štát mal tiež v úmysle poskytnúť investičnú pomoc vo výške 7,8 miliardy GRD (22,9 milióna EUR).
During the bidding process in 2001, the Greek State enacted law 2941/2001, which contained a large amount of financial support aimed at facilitating the privatisation of HSY (see recital 33 of the present decision).
Počas procesu predkladania ponúk v roku 2001 prijal grécky štát zákon č. 2941/01, ktorý obsahoval veľký objem finančnej podpory zameranej na uľahčenie privatizácie HSY (pozri odôvodnenie 33 tohto rozhodnutia).
As the Commission indicated in decision N 513/01, the State committed for instance to pay EUR 118 million as incentives to encourage employees to voluntarily leave the company.
Ako Komisia uviedla v rozhodnutí N 513/01, štát sa napríklad zaviazal zaplatiť 118 miliónov EUR ako stimul motivujúci zamestnancov dobrovoľne odísť zo spoločnosti.
By granting large and repetitive aids, the government clearly signalled that it considered the survival of HSY as politically very important.
Vláda poskytnutím veľkých a opakovaných opatrení pomoci jasne signalizovala, že prežitie HSY považuje za politicky veľmi dôležité.
Finally, the Commission observes that the State awarded strategic defence contracts to HSY during these years, like for instance the construction of the submarines.
Na záver Komisia poznamenáva, že štát zadal spoločnosti HSY počas týchto rokov strategické zmluvy v oblasti národnej obrany, napríklad na stavbu ponoriek.
Consequently, the State had a direct interest in monitoring the activities of HSY and ensuring the continuation of the operations of the yard.
Štát mal preto priamy záujem na monitorovaní činností HSY a na zabezpečení ich kontinuity.
By deciding the size of the shareholding of ETVA in HSY, by giving constantly large financial support to HSY and because it granted military contracts of high importance for Greece’s security, the Greek government signalled very clearly that it attached a great importance to HSY’s activities and was monitoring the situation of the yard carefully.
Grécka vláda stanovením veľkosti majetkovej účasti ETVA v HSY, poskytovaním stálej a výraznej finančnej podpory pre HSY a zadaním vojenských zmlúv značného významu pre bezpečnosť Grécka veľmi jasne signalizovala, že prikladá veľkú dôležitosť činnostiam HSY, a pozorne monitorovala situáciu lodeníc.
In this general context, the Commission consider that, until ETVA’s privatisation in March 2002, the imputability of ETVA behaviour to the State can not be questioned.
Komisia v tomto všeobecnom kontexte zastáva názor, že až do privatizácie ETVA v marci 2002 nemožno spochybniť pripísateľnosť správania ETVA štátu.
Indeed, in these circumstances, it was impossible for ETVA’s management to develop towards HSY a lending policy which would not have been in line with the policy of steady support adopted by the government.
Za týchto okolností nebolo teda pre manažment ETVA možné budovať voči HSY úverovú politiku, ktorá by nebola v súlade s politikou stálej podpory, ktorú prijala vláda.
In particular, it would have been impossible for ETVA to take a decision creating financial problems for HSY.
Konkrétne, pre ETVA by nebolo možné prijať rozhodnutie, ktoré by spôsobilo HSY finančné problémy.
For instance, ETVA could not have charged a high interest rate (i.e. a high ‘spread’ above the interbank rate) on the loans granted to HSY, since this would have deteriorated HSY’s financial situation, what would have been politically unacceptable for the government.
ETVA nemohla napríklad účtovať vysokú úrokovú sadzbu (t. j. vysoké „rozpätie“ nad úrovňou medzibankovej sadzby) pre úvery poskytnuté v prospech HSY, keďže by to zhoršilo finančnú situáciu HSY, čo by bolo politicky neprijateľné pre vládu.
Similarly, ETVA could not have refused to grant a loan demanded by HSY to finance its operations.
ETVA podobne nemohla odmietnuť poskytnúť úver požadovaný spoločnosťou HSY na financovanie jej činností.
In other words, ETVA had no other choice than remaining coherent with the policy of strong and continuous support toward HSY adopted by the State.
Inými slovami, ETVA nemala inú voľbu ako zostať v línii s politikou poskytovania výraznej a trvalej podpory voči HSY, ktorú prijal štát.
Consequently, the Commission concludes that all the measures implemented by ETVA towards HSY (loans, guarantees, capital injections, etc.) were automatically imputable to the State, and that it is not necessary to bring forward additional evidence of the State’s involvement at the moment when each of these measure were adopted by ETVA.
Komisia preto dospela k záveru, že všetky opatrenia, ktoré prijala ETVA voči HSY (úvery, záruky, kapitálové dotácie atď.), boli automaticky pripísateľné štátu, a že nie je potrebné predkladať ďalšie dôkazy zapojenia štátu v čase, keď ETVA prijala každé z týchto opatrení.
In conclusion, the Commission considers that the different measures carried out by ETVA are imputable to the State.
Komisia preto zastáva názor, že rôzne opatrenia vykonané zo strany ETVA sú pripísateľné štátu.
As subsidiary grounds, the Commission also notes the following elements confirming the imputability of ETVA’s behaviour to the State.
Ako doplňujúce dôvody poukazuje Komisia aj na tieto skutočnosti, ktoré potvrdzujú pripísateľnosť správania ETVA štátu.
First, in 1995 ETVA sold only 49 % — and thus not 100 % — of HSY shares to the employees.
Po prvé, v roku 1995 ETVA predala zamestnancom len 49 % (teda nie 100 %) akcií HSY.
‘Greece invoked its military needs in shipbuilding to justify retaining 51 % of the yard as allowed by Article 10 of the Directive’.
„Grécko sa pri odôvodnení zostávajúcich 51 % lodeníc odvoláva na svoje vojenské potreby v lodnom staviteľstve, ako to povoľuje článok 10 smernice“.
It is obvious that in this context ETVA’s management could not have developed towards HSY a relation based on commercial terms.
Je zrejmé, že v tejto situácii nemohol manažment ETVA rozvíjať s HSY vzťah založený na obchodných podmienkach.
Any decision regarding the provision of financing to HSY and the terms of this financing could not go against Greece’s defence interests.
Žiadne rozhodnutie týkajúce sa poskytnutia financovania HSY ani podmienky tohto financovania nemohli smerovať proti obranným záujmom Grécka.
In particular, the Commission fails to see how ETVA’s management could have refused to grant a financing to HSY or could have charged a high interest rate on these financings.
Konkrétne, Komisia nerozumie, ako by manažment ETVA mohol odmietnuť poskytnúť financovanie HSY alebo mohol účtovať vysokú úrokovú sadzbu za toto financovanie.
Moreover, if Greece’s goal was the preservation of defence interests, one can suppose that the government was in fact directly supervising any significant decision of the management of HSY and any decision of ETVA regarding financing provided to HSY.
Okrem toho, ak bolo cieľom Grécka chrániť obranné záujmy, možno predpokladať, že vláda v skutočnosti uplatňovala priamy dohľad nad každým významným rozhodnutím manažmentu HSY a nad každým rozhodnutím ETVA o poskytnutí financovania v prospech HSY.
Second, since ETVA’s mandate as ‘development bank’ was defined by the State, it can be concluded that all the activities of ETVA implemented in the framework of that mandate were imputable to the State.
Po druhé, keďže mandát ETVA ako „rozvojovej banky“ bol určený štátom, možno dospieť k záveru, že všetky činnosti ETVA realizované v rámci tohto mandátu boli pripísateľné štátu.
In a similar manner, the case law indicates that, in order to analyse the imputability of measures adopted by a firm ‘the nature of its activities and the exercise of the latter on the market in normal conditions of competition with private operators’ may be relevant.
Podobne z judikatúry vyplýva, že pri posudzovaní pripísateľnosti opatrení prijatých podnikom môže byť dôležitý „charakter jeho činností a ich vykonávanie na trhu za bežných podmienok hospodárskej súťaže so súkromnými hospodárskymi subjektmi“.
In this context, the Greek authorities acknowledge that ‘ETVA from its creation onwards did not function like a usual commercial bank but as a special development credit institution mainly active in the field of long-term credits playing a decisive role in the economic and regional development of the country’.
V tejto súvislosti grécke orgány uznali, že „ETVA od svojho zriadenia nepôsobila ako zvyčajná komerčná banka, ale ako špeciálna rozvojová úverová inštitúcia aktívna najmä v oblasti dlhodobých úverov, ktorá hrá rozhodujúcu úlohu v hospodárskom a regionálnom rozvoji krajiny“.
Third, according to case-law, ‘the legal status of the undertaking (in the sense of its being subject to public law or ordinary company law’ may be relevant to show imputability.
Po tretie, podľa judikatúry môže byť pre preukázanie pripísateľnosti dôležité „právne postavenie podniku (v zmysle, či je upravený verejným právom, alebo bežným právom obchodných spoločností)“.
In this respect, since ETVA, as a State-owned development bank, has as its principal corporate object to further the country’s development by financing the Greek economy, it was not subject to banking directives .
Keďže v tejto súvislosti bolo hlavným cieľom ETVA ako rozvojovej banky vo vlastníctve štátu podporovať rozvoj krajiny financovaním gréckeho hospodárstva, nevzťahovali sa na ňu bankové smernice .
It is only when ETVA’s shares were listed on the Athens Stock Exchange on 12 January 2000 that ETVA became subject to the standard supervisory rules applicable to commercial banks.
Až keď jej akcie boli 12. januára 2000 zaregistrované na Aténskej burze cenných papierov, bola ETVA podriadená bežne platným normám dohľadu pre komerčné banky.
Fourth, the Commission observes that during the period 1996–2002, the State was particularly attentive to the operations of ETVA.
Po štvrté, Komisia poznamenáva, že počas obdobia rokov 1996 – 2002 štát venoval činnosti ETVA mimoriadnu pozornosť.
Indeed, the State adopted Law 2359/95 in order to restructure ETVA and injected hundred of billions of drachma whitin that framework.
Štát prijal zákon č. 2359/95 s cieľom reštrukturalizovať ETVA a v rámci toho jej poskytol dotáciu vo výške stoviek miliárd drachiem.
In 1999, it decided to list a part of the capital on the Athens Stock Exchange.
V roku 1999 sa rozhodol zaregistrovať časť kapitálu na Aténskej burze cenných papierov.
One year later, it decided to privatise the majority of the capital of ETVA.
O rok neskôr sa rozhodol sprivatizovať väčšinu kapitálu ETVA.
The loans and guarantees provided to HSY were of a size sufficiently large such that the granting decisions could not have been taken by ETVA’s management without endorsement or direct order of ETVA’s sole shareholder.
Úvery a záruky poskytnuté pre HSY boli také rozsiahle, že rozhodnutia o poskytnutí nemohol prijímať manažment ETVA bez schválenia alebo priameho príkazu jediného akcionára ETVA.
In the foregoing paragraphs the Commission has demonstrated that, in the period preceding the sale of the ETVA to Bank Piraeus in March 2002, all the measures implemented by ETVA involved State resources and all the measures implemented by ETVA towards HSY were imputable to the State.
V predchádzajúcich odôvodneniach Komisia preukázala, že v období pred predajom ETVA v prospech Bank Piraeus v marci 2002 došlo vo všetkých opatreniach, ktoré prijala ETVA, k použitiu štátnych zdrojov, a všetky opatrenia, ktoré prijala ETVA voči HSY, boli pripísateľné štátu.
When it will assess individually each of the measures implemented by ETVA, the Commission will therefore not demonstrate these two points anymore.
Komisia preto v individuálnom posúdení každého opatrenia prijatého zo strany ETVA už nebude dokazovať tieto dva body.
The Commission will only discuss again these two issues in the assessment of measure E18c, because some parties claim that this measure was granted by ETVA in May 2002, i.e. after the purchase of ETVA by Piraeus Bank.
Komisia bude tieto dva body znovu preberať až pri posúdení opatrenia E18c, keďže niektoré strany tvrdia, že toto opatrenie poskytla ETVA v máji 2002, t. j. po kúpe ETVA zo strany Piraeus Bank.
Horizontal issue 3: aid measures partially financing the military activities of HSY
Horizontálna otázka 3: Opatrenia pomoci čiastočne financujúce vojenské činnosti HSY
In its answer to the extension decision, Greece claims that several of the measures investigated by the Commission have supported the military activities of the yard.
Grécko v odpovedi na rozhodnutie o rozšírení konania tvrdí, že viaceré opatrenia prešetrované Komisiou podporovali vojenské činnosti lodeníc.
Greece therefore claims that they fall under Article 296 of the Treaty, and can not be assessed — and even less recovered — under State aid rules.
Grécko preto tvrdí, že sa na ne vzťahuje článok 296 zmluvy a nemožno ich posudzovať – a tým menej vymáhať ich vrátanie – podľa pravidiel štátnej pomoci.
The Commission has therefore to assess whether some measures could partially or entirely fall within the scope of Article 296 of the Treaty.
Komisia musí preto posúdiť, či by niektoré opatrenia mohli čiastočne alebo úplne patriť do pôsobnosti článku 296 zmluvy.
None of the parties to the present procedure contests that HSY has civil and military activities.
Žiadny z účastníkov tohto konania nepopiera, že HSY rozvíja civilné a vojenské činnosti.
Over the last 15 years, the main civil activity was the repair of civil ships.
Počas posledných pätnástich rokov bola hlavnou civilnou činnosťou oprava obchodných lodí.