natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission sent an additional request for information to the Dutch authorities on 24 July 2006, in answer to which the Dutch authorities submitted several batches of information [6].
Po ďalšej žiadosti Komisie o informácie z 24. júla 2006 poskytli holandské orgány viaceré súbory informácií [6].
Following an additional request of information of 29 September 2006, the authorities asked on 13 October 2006 for an extension of the deadline to reply.
Po novej žiadosti o informácie z 29. septembra 2006 požiadali holandské orgány 13. októbra 2006 o predĺženie lehoty na predloženie informácií.
In the meantime, the roll-out of the network commenced on 12 October 2006 [7].
Medzičasom sa 12. októbra 2006 [7] začalo oficiálne s budovaním siete.
In view of these developments, the extension of the deadline requested by the Dutch authorities was refused.
Vzhľadom na túto skutočnosť bola žiadosť holandských orgánov o predĺženie lehoty zamietnutá.
The Dutch authorities submitted part of their answers before the deadline of 26 October and a substantial amount of information was also provided on 30 October, 16, 20 and 21 November 2006.
Holandské orgány predložili časť svojich odpovedí pred uplynutím lehoty 26. októbra a podstatnú časť informácií poskytli 30. októbra a 16., 20. a 21. novembra 2006.
UPC requested the District Court in Amsterdam in a procedure for interim measures to order the municipality of Amsterdam to respect the standstill obligation laid down in Article 88(3) of the EC Treaty and not to continue the project before the Commission has finalised its assessment.
Spoločnosť UPC požiadala okresný súd v Amsterdame prijať predbežné opatrenie na vydanie príkazu mestu Amsterdam, aby dodržiavalo povinnosť pozastaviť výkon opatrenia pomoci v súlade s článkom 88 ods. 3 Zmluvy o ES a aby nepokračovalo v projekte dovtedy, kým Komisia neukončí posudzovanie. Okresný súd túto žiadosť zamietol.
The request by UPC was dismissed by the District Court which stated in its judgement of 22 June 2006 that it was not obvious that the municipality’s involvement in the project involved State aid.
Vo svojom rozsudku z 22. júna 2006 súd rozhodol, že účasť mesta na projekte nemožno pokladať za štátnu pomoc.
According to the Court, the mere fact that the municipality has initiated the project is not to be considered as State aid.
Podľa súdu nemôže byť samotná skutočnosť, že mesto uchopilo iniciatívu pri realizácii tohto projektu, považovaná za štátnu pomoc.
Moreover, the Court concluded that the initial costs incurred by Amsterdam (studies, etc.) would be reimbursed by the joint-venture Glasvezelnet Amsterdam CV and therefore did not constitute aid.
Okrem toho súd dospel k záveru, že počiatočné náklady, ktoré mesto Amsterdam vynaložilo (na štúdie atď.), uhradí podnikové partnerstvo Glasvezelnet Amsterdam CV, a preto tu nejde o štátnu pomoc.
UPC informed the Commission by letter of 22 September 2006 that it had appealed the decision by the District Court.
E-mailom z 22. septembra 2006 spoločnosť UPC informovala Komisiu o tom, že sa proti rozhodnutiu okresného súdu odvolala.
The municipality of Amsterdam [8] informed the Commission in November 2006 that the Court of Appeal proposed to UPC and the municipality of Amsterdam to await the Commission’s decision before a judgement by the Court would be rendered.
V novembri 2006 mesto Amsterdam [8] informovalo Komisiu o tom, že odvolací súd navrhol spoločnosti UPC a mestu Amsterdam, aby počkali na rozhodnutie Komisie pred vyjadrením súdu.
Both parties accepted this proposal [9].
Obidve strany s týmto návrhom súhlasili [9].
By letter dated 20 December 2006, the Commission informed the Netherlands that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty in respect of the notified measure.
Listom z 20. decembra 2006 Komisia informovala Holandsko o tom, že rozhodla o začatí konania podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES vo veci notifikovaného opatrenia.
By letter of 8 January 2007, the Dutch authorities requested access to several documents submitted by UPC mentioned in the opening decision.
Listom z 8. januára 2007 holandské orgány požiadali o prístup k viacerým dokumentom, ktoré predložila spoločnosť UPC a ktoré boli uvedené v rozhodnutí o začatí konania.
By letter registered on 13 February 2007, UPC agreed to share the requested documents with the Dutch authorities, which were forwarded by the Commission to the authorities.
Listom zaevidovaným 13. februára 2007 spoločnosť UPC súhlasila s tým, aby sa holandským orgánom sprístupnili požadované dokumenty, ktoré Komisia postúpila holandským orgánom.
On 18 January 2007, the Court of Appeal Amsterdam [10], rejected the appeal brought by UPC Nederland against the municipality of Amsterdam to stop further activities related to the measure.
Dňa 18. januára 2007 odvolací súd v Amsterdame [10] zamietol žiadosť spoločnosti UPC Nederland, aby mesto Amsterdam zastavilo ďalšie činnosti súvisiace s týmto opatrením.
The Court of Appeal found that, although the Commission expressed in its opening decision certain doubts as to whether the MEIP is fulfilled, by providing the requested information to the Commission, the municipality of Amsterdam could still prove that the measure is in line with the MEIP and does not constitute aid.
Podľa záveru, ku ktorému dospel odvolací súd, Komisia síce vo svojom rozhodnutím o začatí konania vyjadrila určité pochybnosti, či bola dodržaná zásada investora v trhovom hospodárstve, mesto Amsterdam však poskytnutím požadovaných informácií mohlo vierohodne preukázať, že táto zásada bola dodržaná.
Under these circumstances, the Court of Appeal considered it possible that the Commission would conclude that no aid is involved.
Za týchto okolností odvolací súd považoval za pravdepodobné, že Komisia dospeje k záveru, že tu nejde o štátnu pomoc.
The Court also found that the municipality would be hurt if it would have to stop all activities related to GNA, while UPC would not significantly suffer from the preparatory activities undertaken by Amsterdam.
Podľa názoru súdu by zastavením všetkých prác týkajúcich sa činnosti Glasvezelnet Amsterdam CV boli poškodené záujmy mesta, zatiaľ čo spoločnosť UPC by v dôsledku prípravných prác vykonaných mestom neutrpela žiadne výrazné škody.
By letter of 5 March 2007, UPC asked the Commission for access to confidential information submitted by the Dutch authorities and to set up a ‘data room’ [11] procedure for the measure at hand, in order to be able to assess the Dutch authorities’ claims to substantiate their complaint further.
Listom z 5. marca 2007 spoločnosť UPC požiadala Komisiu o sprístupnenie dôverných informácií, ktoré predložili holandské orgány, a použitie postupu „dátového priestoru“ [11], aby mohla posúdiť tvrdenia holandských orgánov a lepšie odôvodniť svoju sťažnosť.
By letter of 26 March 2007, the Commission informed UPC that the State aid procedures do not foresee access for third parties to the requested confidential information or for setting up a ‘data room’ procedure.
Listom z 26. marca 2007 Komisia informovala UPC o tom, že konania súvisiace so štátnou pomocou neumožňujú zainteresovaným stranám prístup k požadovaným dôverným informáciám, ani použitie postupu „dátového priestoru“.
The Dutch authorities responded by letter registered on 16 March 2007 to the Commission’s decision to open the formal investigation procedure.
Holandské orgány odpovedali na rozhodnutie Komisie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) listom zaevidovaným 16. marca 2007.
After several exchanges of correspondence between the Commission and the Dutch authorities on confidentiality issues, the public version of the opening decision was sent to the complainants on 23 April 2007 and published in the Official Journal of the European Union [12].
Po výmene viacerých listov medzi Komisiou a holandskými orgánmi v otázkach dôvernosti bola 23. apríla 2007 verejná verzia rozhodnutia o začatí konania zaslaná sťažovateľom a uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie [12].
The Commission invited interested parties to submit their comments on the measure.
Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k danému opatreniu.
Following the opening of procedure, the Commission received comments from five interested parties, namely from Liberty Global/UPC [13], Com Hem [14], Ono [15], France Telecom [16] and another party which requested anonymity [17].
Po začatí konania Komisia dostala pripomienky od piatich zainteresovaných strán, konkrétne od spoločností Liberty Global/UPC [13], Com Hem [14], Ono [15], France Telecom [16] a od ďalšej strany, ktorá požiadala o anonymitu [17].
By letter registered on 30 July 2007, the Commission forwarded the third party comments to the Dutch authorities.
Listom zaevidovaným 30. júla 2007 Komisia postúpila tieto pripomienky zainteresovaných strán holandským orgánom.
The authorities submitted their observations by letter dated on 17 September 2007.
Orgány predložili svoje stanovisko v liste zo 17. septembra 2007.
The Commission services met with representatives of Liberty Global/UPC on 5 July 2007 and with the Dutch authorities on 5 November 2007.
Útvary Komisie sa 5. júla 2007 stretli so zástupcami spoločnosti Liberty Global/UPC a 5. novembra 2007 s holandskými orgánmi.
The Dutch authorities submitted additional information on 9 November 2007 and on 12 November 2007.
Holandské orgány predložili doplňujúce informácie 9. novembra 2007 a 12. novembra 2007.
The municipality of Amsterdam decided in 2004 to investigate the possibility of investing in a fibre-to-the-home (FttH) electronic communications access network [18].
Mesto Amsterdam rozhodlo v roku 2004 o prešetrení možnosti investovať do „Fibre to Home“ (FttH) - prístupovej siete v oblasti elektronickej komunikácie [18].
Following reports, market analyses and preliminary contacts with potential investors, the municipality decided formally in December 2005 on the said investment and the conditions under which such an investment would take place.
Na základe správ, trhových analýz a predbežných kontaktov s potenciálnymi investormi mesto v decembri 2005 oficiálne rozhodlo uskutočniť investíciu a stanovilo príslušné podmienky.
The planned FttH network in Amsterdam will serve 37000 households in Amsterdam in the districts of Zeeburg, Osdorp and Oost-Watergraafsmeer, which comprise together about 10 % of the city of Amsterdam.
Plánovaná sieť FttH v Amsterdame bude slúžiť 37000 domácnostiam v amsterdamských obvodoch Zeeburg, Osdorp a Oost-Watergraafsmeer, čo predstavuje spolu približne 10 % Amsterdamu.
The municipality of Amsterdam also expressed its long-term ambition to extend the project to other parts of Amsterdam, with up to 400000 household connections altogether.
Mesto Amsterdam ďalej oznámilo, že by v dlhodobej perspektíve chcelo rozšíriť projekt aj na ďalšie časti Amsterdamu, pokým nebude pripojených 400000 domácností.
However, this potential extension is not part of the project under assessment.
Takéto rozšírenie však nie je súčasťou posudzovaného projektu.
The three-layer model
Trojvrstvový model
The project in Amsterdam is based on a ‘three-layer model’ as outlined below.
Amsterdamský projekt je založený na „trojvrstvovom modeli“, ktorý je schematicky znázornený na obrázku 1.
Simplified overview of the Citynet Amsterdam project
Zjednodušená schéma projektu Citynet Amsterdam
The first layer is the so-called ‘passive network infrastructure’, which includes ducts, fibre and street cabinets.
Prvú vrstvu predstavuje tzv. „infraštruktúra pasívnej siete“, ktorá zahŕňa káblovody, káble a pouličné rozvodné skrine.
This passive infrastructure is activated by means of telecommunications equipment (the second or ‘active layer’) by a wholesale operator managing and maintaining the network and providing wholesale services to retail operators.
Túto pasívnu infraštruktúru aktivuje pomocou telekomunikačného zariadenia (druhej alebo „aktívnej vrstvy“) veľkoobchodný prevádzkovateľ, ktorý spravuje sieť, zabezpečuje jej údržbu a poskytuje veľkoobchodné služby maloobchodným prevádzkovateľom.
The active layer includes the management, control and maintenance systems necessary to operate the network, such as switches, routers or splitters.
Aktívna vrstva zahŕňa systémy riadenia, kontroly a údržby potrebné na prevádzkovanie siete, ako sú prepínače, smerovače alebo rozdeľovače.
The wholesale operator will provide an open, non-discriminatory access to retail operators to offer television, broadband, telephony and other Internet-based services to end customers (third or ‘retail layer’).
Veľkoobchodný prevádzkovateľ zabezpečuje maloobchodným prevádzkovateľom otvorený, nediskriminačný prístup k poskytovaniu televíznych, širokopásmových, telefónnych alebo iných internetových služieb pre koncových užívateľov (tretia alebo „maloobchodná vrstva“).
In order to be able to provide these services, retail service providers will have to invest, inter alia, in equipment, procure content and operate their own service platform (maintenance, customer care, and billing).
Aby bolo možné poskytovať tieto služby, maloobchodní poskytovatelia služieb budú musieť investovať okrem iného do vybavenia, postarať sa o obsah a prevádzkovať svoju vlastnú servisnú platformu (údržba, starostlivosť o zákazníkov a fakturácia).
The stakeholders of the project
Účastníci projektu
The passive infrastructure will be owned and managed by the partnership Glasvezelnet Amsterdam cv (‘GNA’) [19], whose shareholders are the municipality of Amsterdam, two private investors, namely ING Real Estate (hereinafter: ‘ING RE’) [20] and Reggefiber [21], and five subsidiaries of social housing corporations [22].
Pasívnu infraštruktúru bude vlastniť a spravovať partnerstvo Glasvezelnet Amsterdam CV (ďalej len „GNA“) [19], ktorého akcionármi sú mesto Amsterdam, dvaja súkromní investori, konkrétne ING Real Estate (ďalej len „ING RE“) [20] a Reggefiber [21], a päť dcérskych bytových spoločností [22].
A cooperation agreement (‘Samenwerkingsovereenkomst’) was signed by the parties on 11 April 2006 and the investment agreement (‘CV-overeenkomst’) was signed on 26 May 2006.
Strany podpísali 11. apríla 2006 dohodu o spolupráci a 26. mája 2006 investičnú dohodu (ďalej len „CV-dohoda“).
The municipality of Amsterdam invests EUR 6 million, ING RE and Reggefiber invest each EUR 3 million, three social housing corporations invest each EUR 1,5 million and two housing corporations invest each EUR 750000 [23].
Mesto Amsterdam investuje 6 miliónov EUR, spoločnosti ING RE a Reggefiber investujú každá po 3 milióny EUR, tri bytové spoločnosti investujú každá po 1,5 milióna EUR a dve bytové spoločnosti každá po 750000 EUR [23].
The total equity investment amounts to EUR 18 million. In addition, GNA acquired loan amounting to EUR […] [24] from […] [25].
Celkovo sa do majetkových zdrojov investuje 18 miliónov EUR. Okrem toho podnik GNA získal pôžičku vo výške […] [24] EUR od […] [25].
The total planned budget for the project amounts to EUR 30 million. As also outlined in Figure 1, the Amsterdam municipality owns one third of the shares of GNA, the two private investors together another one third, while the subsidiaries of the housing corporations own the remaining one third.
Celkový plánovaný rozpočet na projekt predstavuje 30 miliónov EUR. Ako je znázornené na obrázku 1, mesto Amsterdam vlastní jednu tretinu akcií GNA, ďalšiu tretinu vlastnia dvaja súkromní investori a zvyšnú tretinu dcérske bytové spoločnosti.
The passive infrastructure of GNA will be activated and operated by BBned [26] on the basis of a contract between GNA and BBned of […].
Pasívnu sieť GNA bude na základe zmluvy medzi GNA a BBned z […] aktivovať a prevádzkovať BBned [26].
The necessary investments to provide wholesale access will have to be undertaken by BBned.
BBned bude musieť uskutočniť investície potrebné na zabezpečenie veľkoobchodného prístupu.
BBned will lease fibre from GNA and have the — […] [27] — right to provide wholesale transport and related services to retail operators at its own risk.
BBned prenajme optické káble od GNA a bude mať […] [27] právo poskytovať maloobchodným prevádzkovateľom na vlastné riziko veľkoobchodné prístupové a s nimi súvisiace služby.
It will pay a fee per household connected to GNA for the use of the passive network.
BBned bude za používanie pasívnej siete platiť poplatok za každú domácnosť pripojenú k optickej sieti GNA.
The wholesale operator will provide open, non-discriminatory access to retail operators to offer TV, telephony and broadband Internet access services.
Veľkoobchodný prevádzkovateľ zabezpečí maloobchodným prevádzkovateľom otvorený, nediskriminačný prístup k poskytovaniu televíznych, telefónnych a širokopásmových internetových služieb.
The services offered via the new network will compete with existing offers of cable and telecommunications companies such as KPN and UPC.
Služby poskytované prostredníctvom novej siete budú konkurovať existujúcim ponukám káblových a telekomunikačných spoločností, ako sú napríklad KPN a UPC.
Based on publicly available information, it appears that BBNed has already contracted with several retail service providers who have started to offer ‘triple play’ services [28] on the GNA fibre network to end users.
Z verejne dostupných informácií možno usúdiť, že spoločnosť BBned už uzavrela zmluvy s viacerými maloobchodnými poskytovateľmi služieb, ktorí začali ponúkať koncovým užívateľom služby „triple play“ [28] cez optickú sieť GNA.
The Commission notes that BBned is also active, through its affiliated companies Pilmo and Bbeyond, at retail level.
Komisia zistila, že spoločnosť BBned je tiež aktívna na maloobchodnej úrovni prostredníctvom sesterských spoločností Pilmo a Bbeyond.
On 20 December 2006, the Commission decided to initiate the formal investigation procedure as the Dutch authorities did not provide sufficient evidence for the Commission to conclude on the conformity of the investment by the city of Amsterdam in GNA with the MEIP.
Komisia 20. decembra 2006 rozhodla o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, keďže holandské orgány nepredložili Komisii dostatočné dôkazy na to, aby mohla posúdiť, či investícia mesta Amsterdam do GNA je v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve.
The Commission considered it necessary to open the formal investigation procedure both for substantial and for procedural [29] reasons.
Komisia považovala za potrebné začať konanie vo veci formálneho zisťovania z obsahových, ako aj z procedurálnych dôvodov [29].
In particular, the Commission was not convinced that the investment of the municipality of Amsterdam in GNA had been ‘concomitant’, i.e. it was performed at the same time with the private investments by ING RE and Reggefiber.
Komisia predovšetkým nebola presvedčená o tom, že investícia mesta Amsterdam do GNA bola „súčasná“, t. j. vykonaná v tom istom čase ako súkromné investície spoločností ING RE a Reggefiber.
Moreover, the Commission was not convinced that the terms and conditions of the investment by the municipality of Amsterdam in GNA were equal to the terms and conditions under which the other parties have invested.
Okrem toho Komisia nebola presvedčená o tom, že podmienky, za ktorých mesto Amsterdam investovalo do GNA, boli rovnaké ako podmienky, za ktorých investovali ostatné strany.
These concerns derived primarily from the fact that the municipality of Amsterdam spent money on the Citynet project before the establishment of GNA (so-called ‘pre-investments’) [30].
Tieto obavy vyplývali predovšetkým zo skutočnosti, že mesto Amsterdam ešte pred založením GNA investovalo do projektu Citynet (tzv. „predinvestície“) [30].
Based on the preliminary assessment, the Commission had also doubts with regard to the feasibility of GNA’s business plan.
Na základe predbežného posúdenia Komisia pochybovala o realizovateľnosti podnikateľského plánu GNA.
Thus it was not possible at that stage to exclude the presence of State aid.
Preto v tejto etape prítomnosť štátnej pomoci nebolo možné vylúčiť.
Taking also into account these difficulties encountered, the impact of potential State aid on the investments of private operators, the opening of procedure was also justified because the Dutch authorities did not submit to the Commission all information necessary to assess the project.
Bez ohľadu na uvedené ťažkosti a vplyv potenciálnej štátnej pomoci na investície súkromných prevádzkovateľov bolo začatie konania odôvodnené aj tým, že holandské orgány neposkytli Komisii všetky informácie, ktoré boli potrebné na posúdenie projektu.
Finally, the Commission initiated the formal investigation procedure also in order to give the Dutch authorities and third parties the opportunity to submit their comments on its provisional assessment of the measure described and to make available to the Commission any relevant information related to the measure.
Komisia nakoniec začala konanie vo veci formálneho zisťovania aj preto, aby holandským orgánom a zainteresovaným stranám poskytla možnosť predložiť pripomienky k jej predbežnému posúdeniu uvedeného opatrenia a sprístupniť jej všetky dôležité informácie týkajúce sa tohto opatrenia.
COMMENTS SUBMITTED BY THIRD PARTIES
PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN
UPC submitted its comments by letter registered on 17 July 2007.
Spoločnosť UPC predložila svoje pripomienky listom zaevidovaným 17. júla 2007.
UPC’s submission reiterates its position expressed before the Commission decision to initiate proceedings [31] according to which the business plan of the Citynet project is based on unrealistic economic assumptions, in particular regarding penetration rates and wholesale prices, hence the business plan does not appear to be commercially viable.
Opätovne v nich zdôrazňuje svoje stanovisko vyjadrené pred prijatím rozhodnutia Komisie o začatí konania [31], konkrétne že podnikateľský plán projektu Citynet bol založený na nereálnych ekonomických predpokladoch predovšetkým vzhľadom na mieru penetrácie a veľkoobchodné ceny, a preto sa tento podnikateľský plán nezdá byť na komerčnej báze realizovateľný.
To substantiate this claim, UPC submitted a report prepared by a consultancy firm, RBB Economics, which updates other reports prepared by the same consultancy on the issue [32] submitted before the opening of the formal investigation [33].
Na odôvodnenie svojho tvrdenia spoločnosť UPC predložila štúdiu vypracovanú konzultačnou firmou RBB Economics, ktorá je aktualizovanou verziou iných štúdií vypracovaných tou istou firmou k tejto otázke [32] a predložených pred začatím konania vo veci formálneho zisťovania [33].
As regards the commercial viability of the project, UPC argues that the new fibre network would not enable operators to offer significantly different services from the services offered by the current operators.
V súvislosti s realizovateľnosťou projektu na komerčnej báze spoločnosť UPC tvrdí, že nová optická sieť neumožní prevádzkovateľom poskytovať výrazne odlišné služby v porovnaní so službami poskytovanými súčasnými prevádzkovateľmi.
Consequently, and taking into account that the broadband penetration in the areas to be covered by GNA has already reached 65 % of the households, the new fibre network would fail to attract enough customers for its services to make its business plan viable.
Z tohto dôvodu a vzhľadom na skutočnosť, že penetrácia širokopásmových služieb v oblastiach, ktoré by malo obsluhovať GNA, už dosiahla 65 % domácností, nová optická sieť nedokáže zaujať svojimi službami dostatočný počet zákazníkov na to, aby sa podnikateľský plán stal realizovateľným.
To support this argument, UPC submitted figures concerning the overall churn rates [34] for its own cable network concerning the areas where GNA is already providing [35] triple play services.
Na podporu tohto argumentu spoločnosť UPC predložila číselné údaje týkajúce sa celkového počtu vypovedaných zmlúv [34] v jej vlastnej káblovej sieti v oblastiach, v ktorých GNA už poskytuje [35] služby „triple play“.
The churn figures cover the periods from 1 January 2006 to 1 June 2007 in the areas where the GNA network is being deployed.
Tieto údaje o vypovedaných zmluvách pokrývajú obdobie od 1. januára 2006 do 1. júna 2007 v oblastiach, v ktorých sa buduje sieť GNA.