natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Danish authorities claim that such information was already apparent from their comparison between the price of allowances and the Community minima.
Dánske orgány tvrdia, že takéto informácie už boli zrejmé z ich porovnania ceny kvót s minimálnymi hodnotami Spoločenstva.
At the time of the comments made by Denmark, the price of allowances was EUR 13 per tonne CO2, while the Community minima recalculated into EUR per tonne CO2 were 1,55 for coal and coke, 6,66 for gas oil and 2,64 for natural gas.
V čase, keď Dánsko predložilo pripomienky, bola cena kvót 13 EUR za tonu CO2, zatiaľ čo minimálne ceny Spoločenstva prepočítané na EUR za tonu CO2 boli 1,55 EUR v prípade uhlia a koksu, 6,66 EUR v prípade plynového oleja a 2,64 EUR v prípade zemného plynu.
A CO2 allowance price of EUR 13 per tonne creates, thus, an essentially greater economic incentive to reduce emissions than the tax would have done.
Cena kvóty 13 EUR za tonu CO2 teda v podstate vytvára väčší hospodársky stimul na zníženie emisií, aký by vytvorila daň.
In accordance with the Danish National Allocation Plan for 2005-2007, the quota-regulated industry in Denmark is allocated allowances at a level which is 7,1 % below what the CO2 emissions would have been in a ‘business as usual’ situation (including taxes and voluntary agreements) for the same period.
V súlade s dánskym vnútroštátnym plánom prideľovania kvót na roky 2005 – 2007 sa priemyslu s reguláciou kvót v Dánsku prideľujú kvóty na úrovni, ktorá je o 7,1 % pod úrovňou emisií CO2, ktorá by sa dosiahla v bežnej situácii (vrátane daní a dobrovoľných dohôd) za rovnaké obdobie.
ASSESSMENT OF THE PROPOSED MEASURE
POSÚDENIE NAVRHOVANÉHO OPATRENIA
According to Article 87(1) of the EC Treaty, any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever, which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods, in so far as it affects trade between Member States shall be incompatible with the common market.
Podľa článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.
The proposed measure results in a loss of State revenue and is, thus, financed by Denmark through State resources.
Navrhnuté opatrenie vedie k strate štátneho príjmu a je teda financované Dánskom zo štátnych zdrojov.
The beneficiaries are active on markets where there is competition and trade between Member States and, therefore, the measure has the potential of distorting competition and affecting trade between Member States.
Príjemcovia pôsobia na trhoch, na ktorých existuje hospodárska súťaž a obchod medzi členskými štátmi, a preto má opatrenie potenciál na narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod medzi členskými štátmi.
In order to determine whether the proposed measure is caught by Article 87(1), the question is thus whether it provides a selective economic advantage to the beneficiaries or not.
Aby sa stanovilo, či sa na navrhnuté opatrenie vzťahuje článok 87 ods. 1, je potrebné zodpovedať otázku, či opatrenie poskytuje alebo neposkytuje príjemcom selektívnu hospodársku výhodu.
The Danish authorities argue that the proposed tax relief does not confer a selective advantage on the beneficiaries, since it covers all undertakings that are legally and factually in the same situation, namely those who are the subject of double regulation.
Dánske orgány tvrdia, že navrhnutá daňová úľava neposkytuje príjemcom selektívnu výhodu, pretože sa vzťahuje na všetky podniky, ktoré sa právne a skutkovo nachádzajú v rovnakej situácii, konkrétne tým podnikom, ktoré podliehajú dvojitej regulácii.
Should it be assumed, however, that it is a case of selective advantage, the Danish authorities find this justified by the nature and structure of the system.
Ak by sa však predpokladalo, že ide o prípad selektívnej výhody, dánske orgány sa domnievajú, že tento prípad je odôvodnený charakterom a štruktúrou systému.
This is because the CO2 tax and the EU ETS have the same objective, i.e. to reduce CO2 emissions.
Je to preto, že daň z emisií CO2 a EÚ ETS majú rovnaký cieľ, t. j. znížiť emisie CO2.
Since the EU ETS was introduced the CO2 tax no longer serves any environmental purpose.
Keďže sa zaviedol EÚ ETS, daň z emisií CO2 už viac neslúži žiadnemu environmentálnemu účelu.
For companies covered by the EU ETS, the CO2 tax is therefore not an effective instrument for reducing the overall CO2 emissions, but merely an extra economic burden.
V prípade podnikov, na ktoré sa vzťahuje EÚ ETS, nie je preto daň z emisií CO2 účinným nástrojom na zníženie celkových emisií CO2, ale iba ďalším hospodárskym zaťažením.
The Commission notes that it was established in the Adria-Wien judgment [20] that ‘the only question to be determined is whether, under a particular statutory scheme, a State measure is such as to favour certain undertakings or the production of certain goods within the meaning of Article 92(1) of the Treaty in comparison with other undertakings which are in a legal and factual situation that is comparable in the light of the objective pursued by the measure in question’.
Komisia berie na vedomie, že v rozsudku vo veci Adria-Wien [20] sa stanovilo, že „je potrebné iba určiť, či v rámci daného právneho režimu môže štátne opatrenie zvýhodniť určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru v zmysle článku 92 ods. 1 zmluvy v porovnaní s ostatnými podnikmi, ktoré sa nachádzajú v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii vzhľadom na cieľ sledovaný daným opatrením“.
There is recent case-law [21] on the interpretation of advantage and selectivity.
Nedávna judikatúra [21] sa zaoberá výkladom výhody a selektívnosti.
The Gibraltar judgment offered a standard State aid analysis for tax cases [22].
Rozsudok vo veci Gibraltár poskytol štandardnú analýzu štátnej pomoci v prípade daňových vecí [22].
The Court of First Instance held that such an analysis should consist of: (1) the identification of the system of reference; (2) the determination of the derogation from that system of reference; and (3) the possibility of justification of the derogation by the nature or structure of the system.
Súd prvého stupňa rozhodol, že takáto analýza by mala pozostávať z: 1. určenia referenčného systému; 2. stanovenia odchýlky od referenčného systému a 3. možnosti odôvodniť odchýlku charakterom alebo štruktúrou systému.
As regards the notion of selective advantage, the Commission thus first has to identify the system of reference.
Pokiaľ ide o pojem selektívnej výhody, Komisia musí teda najprv určiť referenčný systém.
In the case at hand, the Commission considers, in line with the standard analysis, the system of reference to be the existing general energy tax system (including all taxes levied on the consumption of each energy product, i.e. CO2 tax and electricity tax).
V tomto prípade sa Komisia domnieva, v súlade so štandardnou analýzou, že referenčným systémom je existujúci všeobecný systém dane z energie (vrátane všetkých daní vyberaných zo spotreby každého energetického produktu, t. j. dane z emisií CO2 a dane z elektrickej energie).
This is in line with Article 4(2) of the Energy Taxation Directive, according to which all indirect taxes on the same energy product can be added together for the purpose of meeting the Community minimum levels of taxation.
To je v súlade s článkom 4 ods. 2 smernice o zdaňovaní energie, podľa ktorého sa na účely splnenia minimálnych úrovní Spoločenstva týkajúcich sa zdaňovania môžu spočítať všetky nepriame dane z rovnakého energetického produktu.
Furthermore, in 2004 Denmark presented the two taxes together as part of the national energy tax system in order to demonstrate compliance with the Energy Taxation Directive and to justify for State aid purposes the tax exemption from the electricity tax [23].
Okrem toho Dánsko prezentovalo v roku 2004 tieto dve dane spolu ako súčasť vnútroštátneho systému daní z energie, aby preukázalo splnenie smernice o zdaňovaní energie a aby na účely štátnej pomoci odôvodnilo oslobodenie od dane z elektrickej energie [23].
By relieving the beneficiaries of a financial burden which would otherwise have been part of their production costs, the scheme clearly favours the beneficiaries compared to the non-exempted firms and thereby derogates from the system of reference.
Tým, že sa príjemcovia zbavujú finančného zaťaženia, ktoré by inak bolo súčasťou ich výrobných nákladov, táto schéma jednoznačne zvýhodňuje príjemcov v porovnaní s podnikmi, ktoré neboli oslobodené od dane, a tým sa odchyľuje od referenčného systému.
The Danish authorities argue that the analysis of whether there is a selective advantage should take into account that the beneficiaries have a burden under the EU ETS.
Dánske orgány tvrdia, že v analýze, či existuje selektívna výhoda, by sa malo zohľadniť, že príjemcovia sú v rámci EÚ ETS zaťažení.
The Commission notes that the energy tax system has only partially the same objective as the EU ETS.
Komisia berie na vedomie, že systém zdaňovania energie má iba čiastočne rovnaký cieľ ako EÚ ETS.
Whereas the EU ETS aims exclusively at reducing CO2 emissions, the energy tax system also has other objectives, such as promoting energy efficiency and collecting revenue for the State.
Kým cieľom EÚ ETS je výlučne zníženie emisií CO2, systém zdaňovania energie má aj ďalšie ciele, napríklad, podporu energetickej účinnosti a výber príjmov pre štát.
In addition, there are important differences in the functioning of a tax and of an allowance system (for example, the EU ETS does not always result in an actual cost to be paid by each beneficiary for every energy unit consumed).
Okrem toho existujú značné rozdiely vo fungovaní daňového systému a systému kvót (napríklad, EÚ ETS nie vždy vedie k tomu, aby každý príjemca zaplatil skutočnú cenu za každú spotrebovanú energetickú jednotku).
Against that background, the Commission does not share Denmark’s view that the CO2 tax and the EU ETS together should be regarded as the reference system.
Na základe týchto skutočností Komisia nezdieľa s Dánskom názor, že za referenčný systém by sa mali považovať spolu daň z emisií CO2 a EÚ ETS.
In the NOx judgment, the Court of First Instance found that there was no selectivity, because the advantage (the allocation of free emission permits) was only provided to undertakings which had an obligation under the same scheme and could therefore not be considered to be in the same legal and factual situation as undertakings outside the scheme [24].
V rozsudku o NOx Súd prvého stupňa rozhodol, že selektívnosť neexistuje, pretože výhoda (pridelenie bezplatných emisných povolení) sa poskytla iba podnikom, ktoré mali povinnosť na základe tej istej schémy, a preto sa nemohli považovať za podniky nachádzajúce sa v rovnakej právnej a skutkovej situácii, ako podniky mimo schémy [24].
The Commission finds that the situation in the NOx case is different from the one at hand.
Komisia sa domnieva, že situácia vo veci NOx je odlišná od tejto situácie.
In the NOx case, the granting of the advantage (i.e. the free NOx trading allowances) was subject to the beneficiaries falling under the emission ceiling of the same system.
Vo veci NOx bolo poskytnutie výhody (t. j. bezplatné povolenia na obchodovanie s kvótami NOx) podmienené tým, že príjemcovia spadajú do emisného stropu toho istého systému.
In the case at hand, though, it is proposed to provide a relief from a CO2 tax which is normally to be paid by all energy consumers.
V tomto prípade sa však navrhuje udeliť úľavu na dani z emisií CO2, ktorú obvykle platia všetci spotrebitelia energie.
The reason for the relief will be that the beneficiaries are covered by another (non-tax) system.
Dôvodom daňovej úľavy bude to, že na príjemcov sa vzťahuje iný (nedaňový) systém.
In the Commission’s view this case is therefore more similar to the situation in the abovementioned Adria-Wien judgment, where the Court of Justice ruled that there was indeed a selective advantage because the energy tax relief favoured certain undertakings or the production of certain goods in comparison with other undertakings which were in a legal and factual situation that was comparable in the light of the objective pursued by the tax in question.
Podľa názoru Komisie je tento prípad preto viac podobný situácii v uvedenom rozsudku o veci Adria-Wien, v ktorom Súdny dvor rozhodol, že selektívna výhoda v skutočnosti existovala, pretože úľavou na dani z energie sa zvýhodnili určité podniky alebo výroba určitých druhov tovaru v porovnaní s inými podnikmi, ktoré sa nachádzali v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii vzhľadom na cieľ sledovaný príslušnou daňou.
According to the Commission’s notice on the application of the State aid rules to measures relating to direct business taxation [25], tax measures of a purely technical nature (such as avoiding double taxation) are in principle regarded as general measures [26].
Podľa oznámenia Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci pri opatreniach týkajúcich sa priameho zdaňovania podnikov [25] sa daňové opatrenia výlučne technickej povahy (napríklad, zabránenie dvojitému zdaneniu) v podstate považujú za všeobecné opatrenia [26].
As mentioned above, there are important differences between a tax and the EU ETS.
Ako už bolo uvedené, medzi daňou a EÚ ETS existujú značné rozdiely.
The latter can therefore not be considered as taxation in the meaning of the notice.
EÚ ETS sa preto v zmysle uvedeného oznámenia nemôže považovať za zdaňovanie.
For these reasons, the Commission finds that the tax relief per se grants a selective advantage within the meaning of Article 87(1) EC.
Z týchto dôvodov sa Komisia domnieva, že daňová úľava ako taká poskytuje selektívnu výhodu v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.
As regards the logic of the system, the Commission notes again that the energy tax system has only partially the same objective as the EU ETS.
Pokiaľ ide o logiku systému, Komisia znovu pripomína, že systém zdaňovania energie má iba čiastočne rovnaký cieľ ako EÚ ETS.
In this case, the system of reference is the energy tax system.
V tomto prípade je referenčným systémom systém zdaňovania energie.
The logic of that system is to tax each energy product consumed and the proposed relief from the tax is not in line with that logic.
Zámerom uvedeného systému je zdaniť každý spotrebovaný energetický produkt a navrhnuté oslobodenie od dane nie je v súlade s uvedeným zámerom.
In this context, Denmark argues that the double regulation increases companies’ marginal costs without reducing overall CO2 emissions.
V tejto súvislosti Dánsko tvrdí, že dvojitá regulácia zvyšuje marginálne náklady podnikov bez zníženia celkových emisií CO2.
The Commission considers, however, that argument relevant only as regards the compatibility of potential State aid, in particular with reference to the proportionality of State aid.
Komisia však považuje toto tvrdenie za relevantné iba pokiaľ ide o zlučiteľnosť potenciálnej štátnej pomoci, najmä s odkazom na primeranosť štátnej pomoci.
This is because the effects of the EU ETS are not part of the reference system for the definition of State aid.
Je to preto, že účinky EÚ ETS nie sú súčasťou referenčného systému na vymedzenie štátnej pomoci.
Anyway, even if the Commission were to include EU ETS in the reference system, not all activities which generate emissions and a corresponding obligation to surrender emission allowances pursuant to the EU ETS would be covered by the proposed CO2 tax relief [27].
V každom prípade, aj keby Komisia mala zahrnúť EÚ ETS do referenčného systému, navrhnutá úľava na dani z emisií CO2 by sa nevzťahovalo na všetky činnosti, pri ktorých sa tvoria emisie, a príslušnú povinnosť vzdať sa emisných kvót podľa EÚ ETS [27].
That would deviate from the general logic claimed by Denmark and the relief would therefore not be fully in keeping with the logic of the system.
Bol by to odklon od všeobecného zámeru uvádzaného Dánskom a daňová úľava by preto nebola úplne v súlade so zámerom systému.
The Commission therefore does not find that the selectivity of the proposed exemption was justified by the nature and logic of the tax system.
Komisia sa preto nedomnieva, že selektívnosť navrhnutého oslobodenia od dane bola odôvodnená povahou a logikou daňového systému.
Classifying the notified measure as State aid is in line with established Commission practice, under which exemptions or reductions from environmental taxes normally are regarded as State aid.
Označenie oznámeného opatrenia za štátnu pomoc je v súlade s ustálenou praxou Komisie, na základe ktorej sa oslobodenie od environmentálnych daní alebo ich zníženie obvykle považuje za štátnu pomoc.
In particular, the Commission considered as State aid schemes where CO2 tax reductions were introduced for companies covered by the EU ETS [28].
Komisia považovala za štátnu pomoc najmä schémy, v prípade ktorých sa zaviedlo zníženie dane z emisií CO2 pre spoločnosti, na ktoré sa vzťahuje EÚ ETS [28].
The Commission, thus, concludes that the notified measure constitutes State aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty.
Komisia preto dospela k záveru, že oznámené opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.
Since the decision to open the formal investigation procedure was taken, new Community Guidelines on State aid for Environmental Protection [3] OJ C 82, 1.4.2008, p. 1.
Od prijatia rozhodnutia o začatí konania vo veci formálneho zisťovania sa prijali nové usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia [3] Ú. v. EÚ C 82, 1.4.2008, s. 1.
(EAG 2008) have been adopted.
(EAG 2008).
According to point 204 of the EAG 2008, the Commission will apply the new guidelines to all notified aid measures in respect of which it is called upon to take a decision after the guidelines are published, even where the schemes were notified prior to their publication.
Podľa bodu 204 EAG 2008 bude Komisia uplatňovať nové usmernenia na všetky oznámené opatrenia pomoci, v prípade ktorých sa vyžaduje prijať rozhodnutie po uverejnení usmernení, a to aj vtedy, ak schémy boli oznámené pred ich uverejnením.
However, point 68 of the EAG 2008 states that, at the time of the drafting of the guidelines, the Commission had not gathered sufficient experience in assessing the compatibility of reductions of environmental taxes where the companies in question participate in tradable permit schemes and it was, therefore, at the time of the adoption of the EAG 2008, too early to provide general guidance thereon.
V bode 68 EAG 2008 sa však uvádza, že v čase, keď sa vypracúvali usmernenia, Komisia nemala dostatočné skúsenosti s posudzovaním zlučiteľnosti zníženia environmentálnych daní v prípadoch, keď sa dané podniky zúčastňujú na systémoch obchodovania s povoleniami, a preto bolo v čase prijatia EAG 2008 príliš skoro poskytnúť k nim všeobecné usmernenie.
The assessment of such cases will therefore be made on the basis of Article 87(3)(c) EC.
Posúdenie takýchto prípadov sa preto uskutoční na základe článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES.
When assessing environmental cases which are not covered by the EAG, the Commission normally takes inspiration from the criteria set up in the guidelines.
Pri posudzovaní environmentálnych prípadov, na ktoré sa nevzťahuje EAG, Komisia obvykle čerpá inšpiráciu z kritérií uvedených v usmerneniach.
In this case, there are criteria for assessing reductions of and exemptions from energy taxes and it would be inconsistent not at least to take inspiration from these, in particular when assessing whether the aid is necessary and proportionate.
V tomto prípade existujú kritériá na posúdenie zníženia daní z energie a oslobodenia od týchto daní a bolo by nezmyselné nečerpať inšpiráciu aspoň z nich, najmä keď sa posudzuje, či je pomoc nevyhnutná a primeraná.
First, when assessing the compliance of State aid with the EC Treaty, the Commission has to consider the positive impact of the aid measure in question in reaching an objective of common interest (for example, a higher level of environmental protection) against its potentially negative side effects on trade and competition.
Po prvé, keď sa posudzuje súlad štátnej pomoci so Zmluvou o ES, Komisia musí posúdiť pozitívny vplyv daného opatrenia pomoci pri dosahovaní cieľa spoločného záujmu (napríklad, vyššia úroveň ochrany životného prostredia) v porovnaní s jeho potenciálne negatívnymi vedľajšími účinkami na obchod a hospodársku súťaž.
In this case, it is difficult to establish whether there is an environmental benefit from introducing the proposed scheme.
V tomto prípade je ťažké stanoviť, či zavedenie navrhovanej schémy je pozitívnym prínosom pre životné prostredie.
While the objectives of the EU ETS and the CO2 tax are to achieve a higher level of environmental protection, the objective of the tax relief per se is to relieve companies of a tax burden.
Hoci cieľom EÚ ETS a dane z emisií CO2 je dosiahnuť vyššiu úroveň ochrany životného prostredia, cieľom daňovej úľavy ako takej je zbaviť podniky daňového zaťaženia.
The effect of the proposed measure is, thus, that the beneficiaries obtain a competitive advantage which in itself cannot be considered to be an objective of common interest.
Účinok navrhnutého opatrenia je teda taký, že príjemcovia získajú konkurenčnú výhodu, ktorá sa sama o sebe nemôže považovať za cieľ spoločného záujmu.
This does, however, not exclude that there can be a direct environmental benefit stemming from the fact that the reduction enables the introduction or maintenance of higher tax levels than the Community minima for other undertakings [29].
Tým sa však nevylučuje možnosť existencie priameho prínosu pre životné prostredie, ktorý spočíva v tom, že zníženie umožňuje zaviesť alebo udržať pre iné podniky vyššie úrovne daní, ako sú minimálne úrovne Spoločenstva [29].
Second, point 152 of the EAG 2008 states that in order to be approved under Article 87 of the EC Treaty, reductions and exemptions from harmonised taxes must be compatible with the relevant Community legislation.
Po druhé, v bode 152 EAG 2008 sa uvádza, že aby sa schválili zníženia zosúladených daní a oslobodenia od týchto daní podľa článku 87 Zmluvy o ES, musia byť zlučiteľné s príslušnými právnymi predpismi Spoločenstva.
The requirement of respect of tax directives was also confirmed in case-law by the judgment of the Court of First Instance of 27 September 2001 in Case T-184/97, BP Chemicals v Commission [30].
Požiadavka dodržania daňových smerníc sa potvrdila v judikatúre rozsudkom Súdu prvého stupňa z 27. septembra 2001 vo veci T-184/97, BP Chemicals/Komisia [30].
In cases like this, which concerns a relief from the CO2 tax, this means primarily respect of the Energy Taxation Directive.
V prípadoch, akým je tento, ktorý sa týka úľavy na dani z emisií CO2, to znamená najmä dodržanie smernice o zdaňovaní energie.
According to that directive, the tax levels have to respect a certain Community minimum level for each energy product and electricity.
Podľa uvedenej smernice musia úrovne daní spĺňať určitú minimálnu úroveň Spoločenstva pre každý energetický produkt a elektrickú energiu.
The minimum levels are specified in Annex I of the directive.
Minimálne úrovne sú uvedené v prílohe I k smernici.
As mentioned above, according to Article 4(2) of the Energy Taxation Directive, the minimum levels can be reached by adding all charges levied in respect of all indirect taxes (except for VAT) calculated directly or indirectly on the quantity of energy products and electricity at the time of consumption.
Ako už bolo uvedené, podľa článku 4 ods. 2 smernice o zdaňovaní energie sa minimálne úrovne môžu dosiahnuť sčítaním všetkých poplatkov vyberaných s ohľadom na všetky nepriame dane (okrem DPH) vypočítané priamo alebo nepriamo z množstva energetických produktov a elektrickej energie v čase spotreby.