natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Commission decision of 4 September 2001 (Case COMP/M.2558 — Havas/Tempus; OJ C 319, 14 November 2001, paragraph 9, and the references cited there).
Rozhodnutie Komisie zo 4. septembra 2001 (vec č. COMP/M.2558 – Havas/Tempus; Ú. v. ES C 319, 14.11.2001, bod 9 a tam uvedené odkazy).
For an overview of recent cases, see Commission decision Telenor/Canal+/Canal Digital (COMP/C.2/38.287, 29 December 2003, in particular paragraphs 32-50).
Za účelom prehľadu o novších prípadoch pozri rozhodnutie Komisie Telenor/Canal+/Canal Digital (COMP/C.2/38.287 z 29. decembra 2003, najmä body 32 – 50).
See TPS I (IV/36.237, 3 March 1999, paragraph 30), British Interactive Broadcasting/Open (IV/36.539, 15 September 1999, OJ L 312, paragraph 26) and Telenor/Canal+/Canal Digital (COMP/C.2/38.287, 29 December 2003, paragraph 50).
Pozri TPS I (IV/36.237 z 3. marca 1999, bod 30), British Interactive Broadcasting/Open (IV/36.539 z 15. septembra 1999, Ú. v. ES L 312, bod 26) a Telenor/Canal+/Canal Digital (COMP/C.2/38.287 z 29. decembra 2003, bod 50).
A ‘lock-in effect’ exists where households are not ready to make an investment in another form of transmission so that switching between the different platform is unlikely; see Commission Decision MSG Media Service (OJ L 364, 31.12.1994, paragraph 42).
Efekt „Lock-in“ nastáva vtedy, keď domácnosti nie sú ochotné investovať do nového spôsobu prenosu, čím sa výmena rozličných platforiem javí ako nepravdepodobná; pozri rozhodnutie Komisie MSG Media Service (Ú. v. ES L 364, 31.12.1994, bod 42).
The programme channels present in DVB-T in Berlin-Brandenburg accounted for more than 80 % of the viewers and for more than 90 % of the TV advertising revenue in Germany in 2004; see references in footnote 51.
Na programy DVB-T prenášané v Berlíne-Brandenbursku pripadlo v roku 2004 vyše 80 % divákov a vyše 90 % príjmov z televíznej reklamy v Nemecku, pozri poznámku pod čiarou 51.
In the short-term, cable operators attracted those viewers wishing to maintain analogue reception; this, however, was a one-off effect which ceased after the digital switch-over.
Kábloví prevádzkovatelia profitujú krátkodobo z divákov, ktorí si chcú ponechať analógový príjem; to však bol jednorazový efekt, ktorý po prechode na digitalizáciu nepokračoval.
In the medium term, they have been losing subscribers to the subscription-free DVB-T platform.
Strednodobo kábloví prevádzkovatelia stratili zákazníkov po zavedení bezplatnej platformy DVB-T.
The negative trend in the number of cable subscribers evident from Figure 1 is further substantiated by data from other cable operators.
Negatívny trend počtu káblových zákazníkov, ako ukazuje obr. 2, len podčiarkujú údaje iných káblových prevádzkovateľov.
Data from one other regional cable operator show a peak in the absolute number of subscribers in the 2nd quarter of 2003, but since then (until the 2nd quarter of 2005) a steady decrease of some 7 % in total.
Údaje iného regionálneho káblového prevádzkovateľa ukazujú, že absolútny počet zákazníkov dosiahol vrchol v druhom štvrťroku 2003, ale odvtedy (do druhého štvrťroku 2005) sa zaznamenáva neustály pokles, celkovo zhruba o 7 %.
Data from a third cable operator active in Berlin-Brandenburg show in 2004 an increase in the churn rate of 50 % relative to 2003, but at least part of this increase has to be attributed to a price increase in September 2004.
Podľa údajov tretieho káblového operátora v Berlíne-Brandenbursku stúpol podiel výpovedí v roku 2004 o 50 % v porovnaní s rokom 2003, ale tento nárast sa aspoň čiastočne dá zdôvodniť zvýšením cien v septembri 2004.
See ‘Berlin/Potsdam: Erste DVB-T-Region Deutschland’, in: Media Perspektiven 12/2003, p. 565.
Pozri „Berlín/Potsdam: Prvý región s DVB-T v Nemecku“, in: Media Perspektiven 12/2003, s. 565.
Notably in Italy, France, Sweden and the United Kingdom.
Predovšetkým v Taliansku, Francúzsku, vo Švédsku a v Spojenom kráľovstve.
The merits of these arguments will be assessed in the section dealing with Article 87(3)(c).
O týchto argumentoch sa podrobnejšie hovorí v časti týkajúcej sa článku 87 ods. 3 písm. c).
COM(2002)263 final, ‘eEurope 2005: An information society for all’, COM(2003)541 final, ‘Communication from the Commission on the transition from analogue to digital broadcasting (from digital “switch-over” to analogue “switch-off”) ’, and COM(2005)204 final, ‘Communication from the Commission on accelerating the transition from analogue to digital broadcasting’.
KOM/2002/263 konečné znenie, eEurope 2005: Informačná spoločnosť pre všetkých, KOM/2003/541 konečné znenie, oznámenie Komisie o prechode z analógového na digitálne vysielanie (prechod na digitálne vysielanie a odpojenie analógového vysielania) a KOM/2005/204 konečné znenie, oznámenie Komisie o urýchlení prechodu z analógového na digitálne vysielanie.
COM(2005)229 final, 1 June 2005.
KOM/2005/229 konečné znenie, 1. júna 2005.
These long-standing basic principles of Community state aid policy have recently been confirmed in the State Aid Action Plan: Less and better targeted state aid: a roadmap for state aid reform 2005-2009. http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/others/action_plan/
Tieto dlhoročné fundamentálne zásady politiky Spoločenstva týkajúce sa štátnej pomoci nedávno potvrdil akčný plán Štátna pomoc: menšia, no lepšie zacielená štátna pomoc. Cestovná mapa k reforme právnych predpisov o štátnej pomoci – 2005 – 2009. http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/others/action_plan/
Judgement of 24 July 2003 in case C-280/00 Altmark Trans GmbH [2003] ECR I-7747, at 88-94.
Rozsudok z 24. júla 2003, vec C-280/00, Altmark Trans GmbH, Zb. 2003, s. I-7747, body 88 – 94.
See footnote 72.
Pozri poznámku pod čiarou 72.
See paragraph 59.
Pozri odôvodnenie 59.
See paragraphs 57-61.
Pozri odôvodnenia 57 – 61.
Germany has highlighted the strong market position of cable networks in Berlin-Brandenburg. It explains, however, that this position results mainly from court rulings which enable landlords to oblige tenants to pay for cable subscription as part of their rent.
Spolková vláda upozornila na silné trhové postavenie káblových sietí v Berlíne-Brandenbursku, ktoré sa však dá zdôvodniť súdnym rozhodnutím, podľa ktorého môže prenajímateľ zaviazať nájomcu, aby v rámci nájomného platil aj káblový poplatok.
As Germany itself concedes, DVB-T can, in this situation, hardly challenge the market position of cable networks.
Spolková vláda sama priznáva, že za takýchto podmienok bude DVB-T sotva schopné ohroziť trhové postavenie káblových sietí.
COM(2003)541 final, ‘Communication on the transition from analogue to digital broadcasting (from digital “switch-over” to analogue “switch-off”) ’.
KOM(2003) 541 konečné znenie.
Interactivity can be achieved only by deploying DVB-RCT (Return Channel Terrestrial), which involves additional costs and a more expensive set-top box, or by conventional return channels like the telephone or an interactive cable connection.
Interaktivitu možno dosiahnuť iba použitím DVB-RCT (Return Channel Terrestrial, terestriálny spätný kanál) s dodatočnými nákladmi a pomocou drahšieho dekodéra alebo tradičnými spätnými kanálmi, ako je telefón alebo interaktívny televízny kábel.
Unlike digital cable, which may be upgraded with a return channel to provide advanced interactive services, in parallel with the pure transmission of broadcasting signals.
Na rozdiel od digitálneho kábla, ktorý možno vybaviť spätným kanálom, aby sa dal paralelne využiť na čistý rozhlasový prenos pre inovačné interaktívne služby.
The DVB project has therefore developed a new transmission standard, DVB-Handheld (DVB-H), but the latest information on the DVB-H standard is that commercial deployments may be more than three years away (see Analysys Study, August 2005).
Pre projekt DVB sa preto vyvinula nová prenosová norma (DVB-Handheld, DVB-H), ale podľa posledných informácií fázu trhovej zrelosti nedosiahne skôr ako za tri roky (pozri Analysys Study, august 2005).
Commission Decisions NN 88/98, BBC 24-hours (OJ C 78, 18.3.2000) and NN 70/98, ‘Kinderkanal and Phoenix’ ( OJ C 238, 21.8.1999).
Rozhodnutie Komisie vo veci NN 88/98, BBC 24-hodinový spravodajský kanál bez reklamy (Ú. v. ES C 78, 18.3.2000) a NN 70/98, „Detský kanál a Phoenix“ ( Ú. v. ES C 238, 21.8.1999).
N622/03 Digitalisierungsfonds — Austria, Commission decision of 16 March 2005, see http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/decisions/additional_docs.html
N622/03 Digitalizačný fond – Rakúsko, rozhodnutie Komisie zo 16. marca 2005, pozri http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/decisions/additional_docs.html
In this respect, the case is different from the Court judgement of 13 June 2002 in case C-382/99 The Netherlands v Commission, Dutch Service Stations [2002] ECR I-5163, at 60-69 where oil companies were considered indirect beneficiaries of an aid granted to Dutch service stations.
Predmetný prípad sa v tomto smere odlišuje od rozsudku Súdneho dvora z 13. júna 2002 vo veci C-382/99, Niederlande/Kommission, (čerpacie stanice), Zb. 2002 s. I-5163, odôvodnenia 60 – 69, kde sa pomocou, poskytnutou jednej z holandských sietí čerpacích staníc, za nepriamo zvýhodnené považujú ropné spoločnosti.
In that case, the aid had the effect of releasing the oil companies from a contractual obligation to grant a discount to the service stations.
Táto pomoc totiž zbavovala ropné spoločnosti ich zmluvnej povinnosti poskytovať čerpacím staniciam určité zľavy.
In contrast, in the present case, there is no automatic and quantifiable relationship between the amount of aid given to the CSBs and the transmission fees charged by T-Systems.
V predmetnom prípade však neexistuje automatická a kvantifikovateľná súvislosť medzi sumami pomoci, poskytnutými súkromným vysielacím spoločnostiam a prenosovými poplatkami, ktoré vyberal T-Systems.
Only for some broadcasters in case of a change in the fee, such a relationship exists but since switch-over, transmission fees have been stable.
Takáto súvislosť by nastala v prípade zmeny poplatkov len v niektorých vysielacích spoločnostiach; vysielacie poplatky sa však od prechodu nezmenili.
The licences for the DVB-T network are limited until the end of 2025 [25].
V praxi T-Systems prevádzkuje aj obidva multiplexy, ktoré boli pridelené RBB. RBB a T-Systems uzatvorili zmluvu, na základe ktorej T-Systems preberá za RBB poskytovanie a prenechávanie, ako aj prevádzku technických zariadení na vysielanie DVB-T.
In practice, T-Systems operates the two multiplexes allocated to RBB.
Zmluva nadobudla platnosť na začiatku druhej fázy prechodu 28. februára 2003 a jej platnosť je desať rokov.
The two companies have concluded an agreement whereby T-Systems takes over the provision, letting and operation of the technical infrastructure for the transmission of DVB-T on behalf of RBB.
Okrem toho T-Systems a všetky vysielacie organizácie ARD uzatvorili „Rámcovú zmluvu na zabezpečenie DVB-T v Nemecku“, ktorá poveruje T-Systems technickou prevádzkou sietí DVB-T.
The agreement entered into force on 28 February 2003 (start of the second phase of the switch-over) and will run for ten years. Moreover, T-Systems and all broadcasters of the ARD group have concluded a ‘Framework Agreement for the provision of DVB-T in Germany’ which charges T-Systems with the technical operation of the DVB-T networks.
Licencie na sieť DVB-T majú platnosť do konca roka 2025 [25].
The transition from analogue to digital broadcasting (‘digital switch-over’) has great advantages in terms of more efficient spectrum usage and increased transmission possibilities.
Prechod od analógového k digitálnemu vysielaniu („digitalizácia“) prináša so sebou veľké výhody v podobe efektívnejšieho využitia frekvencií a lepších prenosových možností.
These will lead to new and better quality services and to wider consumer choice.
To bude mať zasa za následok nové a lepšie služby a lepší výber pre spotrebiteľov.
The compensation should take into account the actual costs of the switch-over to broadcasters including costs to adapt equipment to digital transmission and to broadcast in another channel/multiplex where applicable and including spectrum costs.
Kompenzácia by mala vychádzať zo skutočných nákladov vysielacích spoločností na prechod na digitalizáciu, vrátane nákladov na prispôsobenie zariadení na digitálny prenos, prípadne na vysielanie na inom kanále, resp. multiplexe, ako aj nákladov na frekvencie.
When calculating spectrum costs the granting of digital transmission capacity should be taken into account.
Pri výpočte nákladov na frekvencie by sa malo prihliadať na pridelenie digitálnej prenosovej kapacity.
In its response to the decision to initiate the procedure, Germany stated that the programme channels of the abovementioned commercial broadcasters were currently receiving annual funding of some EUR 60000 each.
Spolková vláda vo svojom stanovisku k rozhodnutiu o začatí konania uviedla, že programy uvedených súkromných poskytovateľov rozhlasových služieb sa každoročne dotujú sumou 60000 EUR každý.
In the case of RTL Group and ProSiebenSat.1, this represents total public funding per year of some EUR 240000 per group.
Pokiaľ ide o obidve mediálne skupiny RTL a ProSiebenSat.1, zodpovedá to ročnej podpore okolo 240000 EUR na každú skupinu.
The Commission notes that the policy documents cited by Germany encourage the digitisation of broadcasting in general.
Komisia poznamenáva, že cieľom správ, ktoré Nemecko cituje, je vo všeobecnosti posunúť digitalizáciu vysielania dopredu.
They do not, however, provide a universal justification why only the digitisation of the terrestrial platform should be aided and not that of other transmission platforms.
Správy neobsahujú žiadne všeobecne platné dôvody na to, aby sa podporila len digitalizácia terestriálnej prenosovej cesty a nie iné prenosové cesty.
of 20 July 2006
z 20. júla 2006
on compliance of certain standards with the general safety requirement of Directive 2001/95/EC and the publication of their references in the Official Journal
o súlade niektorých noriem s požiadavkou všeobecnej bezpečnosti stanovenou v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2001/95/ES a o uverejnení odkazov na tieto normy v úradnom vestníku
(notified under document number C(2006) 3277)
[oznámené pod číslom K(2006) 3277]
After consulting the Standing Committee set up in accordance with Article 5 of Directive 98/34/EC of the European Parliament of the Council of 22 June 1998 laying down a procedure for the provision of information in the field of technical standards and regulations and of rules on information Society Services [2],
po porade so stálym výborom zriadeným v súlade s článkom 5 smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/34/ES z 22. júna 1998 o postupe pri poskytovaní informácií v oblasti technických noriem a predpisov, ako aj pravidiel vzťahujúcich sa na služby informačnej spoločnosti [2],
According to Article 3(2) of Directive 2001/95/EC a product shall be presumed safe as far as the risks and risk categories covered by relevant national standards are concerned when it conforms to voluntary national standards transposing European standards, the references of which have been published by the Commission in the Official Journal of the European Union in accordance with Article 4 of that Directive.
Podľa článku 3 ods. 2 smernice 2001/95/ES sa za bezpečný výrobok považuje výrobok, ktorý s prihliadnutím na riziká a kategórie rizík zahrnuté v príslušných vnútroštátnych normách vyhovuje dobrovoľným vnútroštátnym normám transponujúcim európske normy. Odkazy na tieto normy uverejňuje Komisia v Úradnom vestníku Európskej Únie v súlade s článkom 4 tejto smernice
Some standards have however been adopted by the European standardisation bodies since the entry into force of the Directive without a mandate under Article 4(1) of the Directive.
Európske normalizačné orgány však od nadobudnutia účinnosti tejto smernice prijali niektoré normy, a pritom tak urobili bez mandátu ustanoveného v článku 4 ods. 1 tejto smernice.
The intention of the legislator was to ensure co-operation with the European standardisation bodies and to recognise suitable safety standards applicable to products falling under the scope of the Directive for which a Commission mandate was not issued in accordance with the relevant provisions referred to in Article 4.
Zámerom zákonodarcu bolo zabezpečiť spoluprácu s európskymi normalizačnými orgánmi a stanoviť vhodné bezpečnostné normy uplatniteľné na výrobky patriace do rozsahu pôsobnosti tejto smernice, pričom nedošlo k vydaniu mandátu Komisie v súlade s príslušnými ustanoveniami uvedenými v článku 4.
The references of the standards in the Annex shall be published in the part C of the Official Journal of the European Union.
Odkazy na normy uvedené v prílohe sa uverejnia v časti C Úradného vestníka Európskej únie.
Done at Brussels, 20 July 2006.
V Bruseli 20. júla 2006
Directive amended by Directive 98/48/EC (OJ L 217, 5.8.1998, p. 18).
Smernica zmenená a doplnená smernicou 98/48/ES (Ú. v. ES L 217, 5.8.1998, s. 18).
EN 581-1:2006 ‘Outdoor furniture — Seating and tables for camping, domestic and contract use — Part 1: General safety requirements’
EN 581-1:2006 „Vonkajší nábytok. Sedací a stolový nábytok na kempingové a domáce použitie a použitie v nebytových budovách. Časť 1: Všeobecné bezpečnostnotechnické požiadavky“
EN 957-1:2005 ‘Stationary training equipment — Part 1: General safety requirements and test methods’
EN 957-1:2005 „Stacionárne tréningové zariadenia. Časť 1: Všeobecné bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy“
EN 957-2:2003 ‘Stationary training equipment — Part 2: Strength training equipment, additional specific safety requirements and test methods’
EN 957-2:2003 „Stacionárne tréningové zariadenia. Časť 2: Posilňovacie tréningové zariadenia, ďalšie špecifické bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy“
EN 957-4:1996 ‘Stationary training equipment — Part 4: Strength training benches, additional specific safety requirements and test methods’
EN 957-4:1996 „Stacionárne tréningové zariadenia. Časť 4: Posilňovacie lavice, ďalšie špecifické bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy“
EN 957-5:1996 ‘Stationary training equipment — Part 5: Pedal crank training equipment, additional specific safety requirements and test methods’
EN 957-5:1996 „Stacionárne tréningové zariadenia. Časť 5: Posilňovacie tréningové rotopédy, ďalšie špecifické bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy“
EN 957-6:2001 ‘Stationary training equipment — Part 6: Treadmills, additional specific safety requirements and test methods’
EN 957-6:2001 „Stacionárne tréningové zariadenia. Časť 6: Bežecké pásy, ďalšie špecifické bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy“
EN 957-7:1998 ‘Stationary training equipment — Part 7: Rowing machines, additional specific safety requirements and test methods’
EN 957-7:1998 „Stacionárne tréningové zariadenia. Časť 7: Veslovacie tréningové zariadenia, ďalšie špecifické bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy“
EN 957-8:1998 ‘Stationary training equipment — Part 8: Steppers, stair climbers and climbers — Additional specific safety requirements and test methods’
EN 957-8:1998 „Stacionárne tréningové zariadenia. Časť 8: Šliapacie a stúpacie zariadenia a simulátory výstupu do schodov, ďalšie špecifické bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy“
EN 957-9:2003 ‘Stationary training equipment — Part 9: Elliptical trainers, additional specific safety requirements and test methods’
EN 957-9:2003 „Stacionárne tréningové zariadenia. Časť 9: Elipsovité tréningové zariadenia, ďalšie špecifické bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy“
EN 957-10:2005 ‘Stationary training equipment — Part 10: Exercise bicycles with a fixed wheel or without freewheel, additional specific safety requirements and test methods’
EN 957-10:2005 „Stacionárne tréningové zariadenia. Časť 10: Trenažéry s pevným kolesom alebo bez voľnobehu, ďalšie špecifické bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy“
EN 13209-1:2004 ‘Child use and care articles — Baby carriers — Safety requirements and test methods — Part 1: Framed back carriers’
EN 13209-1:2004 „Výrobky pre deti a na starostlivosť o deti. Nosidlá pre deti. Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy. Časť 1: Nosidlá na chrbát s rámom“
EN 14682:2004 ‘Safety of children's clothing — Cords and drawstrings on children's clothing — Specifications’
EN 14682:2004 „Bezpečnosť detských odevov. Šnúky a sťahovacie šnúrky pri detských odevoch. Špecifikácia“
EN 14764:2005 ‘City and trekking bicycles — Safety requirements and test methods’
EN 14764:2005 „Mestské a trekingové bicykle. Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy“
EN 14766:2005 ‘Mountain-bicycles — Safety requirements and test methods’
EN 14766:2005 „Horské bicykle. Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy“
EN 14781:2005 ‘Racing bicycles — Safety requirements and test methods’
EN 14781:2005 „Pretekárske bicykle. Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy“
EN 14872:2006 ‘Bicycles — Accessories for bicycles — Luggage carriers’
EN 14872:2006 „Bicykle.
of 18 May 2006
z 18. mája 2006
on the conclusion of the Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions
o uzavretí Dohovoru o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Articles 133, 151, 181 and 181a in conjunction with the second sentence of the first subparagraph of Article 300(2), and the first subparagraph of Article 300(3), thereof,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej články 133, 151, 181 a 181a v spojení s prvým pododsekom druhou vetou článku 300 ods. 2 a prvým pododsekom článku 300 ods. 3,
In November 2004, the Council authorised the Commission to participate, on behalf of the Community, in negotiations at the United Nations Educational, Scientific and Cultural Organisation (UNESCO) concerning a Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions, hereinafter referred to as the ‘UNESCO Convention’.
Rada v novembri 2004 poverila Komisiu, aby sa v mene Spoločenstva zúčastnila v rámci Organizácie spojených národov pre vzdelávanie, vedu a kultúru (UNESCO) na rokovaniach o Dohovore o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov (ďalej len „dohovor UNESCO“).
The Commission participated in these negotiations, together with the Member States.
Komisia sa zúčastnila na týchto rokovaniach spolu s členskými štátmi.
The UNESCO Convention was adopted at the General Conference of UNESCO in Paris on 20 October 2005.
Dohovor UNESCO bol prijatý na Generálnej konferencii UNESCO 20. októbra 2005 v Paríži.
The UNESCO Convention constitutes a relevant and effective pillar for promoting cultural diversity and cultural exchanges, to which both the Community, as reflected in Article 151(4) of the Treaty, and its Member States, attach the greatest importance.
Dohovor UNESCO predstavuje relevantný a účinný pilier podpory kultúrnej rozmanitosti a kultúrnych výmen, ktorým Spoločenstvo, ako je to vyjadrené v článku 151 ods. 4 Zmluvy, ako aj jeho členské štáty pripisujú najväčší význam.
It contributes towards ensuring mutual respect and understanding between cultures at world level.
Dohovor UNESCO prispieva k vzájomnému rešpektovaniu a porozumeniu medzi kultúrami na celosvetovej úrovni.
The UNESCO Convention should be approved as soon as possible.
Dohovor UNESCO by sa mal čo najskôr schváliť.
Both the Community and its Member States have competence in the fields covered by the UNESCO Convention.
Spoločenstvo a jeho členské štáty, majú právomoci v oblastiach, na ktoré sa dohovor UNESCO vzťahuje.
The Community and the Member States should therefore become Contracting Parties to it, so that together they can fulfil the obligations laid down by the UNESCO Convention and exercise the rights invested in them by it, in situations of mixed competence in a coherent manner,
Preto by sa Spoločenstvo a jeho členské štáty mali stať zmluvnými stranami, aby mohli spoločne plniť záväzky ustanovené v dohovore UNESCO a vykonávať práva, ktoré im zaručil v situáciách so zmiešanou právomocou, a to jednotným spôsobom,
The UNESCO Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions is hereby approved on behalf of the Community.
Dohovor UNESCO o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov sa týmto schvaľuje v mene Spoločenstva.