natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The exceptions listed in Article 87(2) are not applicable, given the nature of the aid measure and its objectives.
S ohľadom na druh opatrenia pomoci a jeho cieľ je očividné, že výnimky uvedené v článku 87 ods. 2 sa na tento prípad nevzťahujú.
Nor has the Netherlands claimed that Article 87(2) is applicable.
Holandsko sa neodvolalo ani na ustanovenia článku 87 ods. 2.
Article 87(3) of the Treaty: exceptions at the Commission's appreciation
Článok 87 odsek 3 Zmluvy: výnimky určené Komisiou
Article 87(3) specifies other forms of aid, which may be regarded as compatible with the common market.
V článku 87 ods. 3 sa uvádzajú ďalšie formy štátnej pomoci, ktoré možno považovať za zlučiteľné so spoločným trhom.
Their compatibility with the Treaty has to be studied from the point of view of the Community, not solely that of a given Member State.
Či sú zlučiteľné s ustanoveniami Zmluvy, sa musí posúdiť z pohľadu Spoločenstva a nie iba z pohľadu jedného konkrétneho členského štátu.
To ensure the proper operation of the common market, the exceptions provided for in Article 87(3) must be interpreted in a strict manner.
V záujme dobrého fungovania spoločného trhu sa výnimky stanovené článkom 87 ods. 3 musia interpretovať striktne.
As regards Article 87(3)(a), it is pointed out that the beneficiary of the aid is not located in a region where the economic situation can be described as extremely unfavourable in accordance with the Guidelines on national regional aid (having a per capita gross domestic product, measured in purchasing power standards, of less than 75 % of the Community average).
V súvislosti s článkom 87 ods. 3 písm. a) treba poukázať na to, že zvýhodnená strana nesídli v oblasti, ekonomický vývoj ktorej by bolo možné opísať ako mimoriadne nevýhodný v zmysle Usmernení pre národnú regionálnu pomoc (hrubý domáci produkt (HDP) na obyvateľa nižší ako 75 % priemeru Spoločenstva).
Therefore, Article 87 (3) (a) of the Treaty cannot justify an aid for the production, processing or marketing of products in Annex I to the Treaty.
Ustanovenia článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy preto nemôžu slúžiť ako opodstatnenie štátnej pomoci na výrobu, spracovanie alebo predaj výrobkov uvedených v prílohe I k Zmluve.
As regards Article 87(3)(b), it is noted that the measure concerned is not intended to promote the execution of an important project of common European interest or to remedy a serious disturbance in the economy of a Member State.
V súvislosti s článkom 87 ods. 3 písm. b) je nutné poznamenať, že uvedené opatrenie nemá za cieľ podporiť realizáciu dôležitého projektu celoeurópskeho rozsahu ani odstrániť vážnu hospodársku nerovnováhu v konkrétnom členskom štáte.
Nor is the aid intended or suitable for achieving the objectives referred to in Article 87(3)(d).
Táto pomoc taktiež nie je zameraná na dosiahnutie cieľov uvedených v článku 87 ods. 3 písm. d).
Article 87(3)(c) of the Treaty
Článok 87 odsek 3 písmeno c) Zmluvy
Aid to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas may be considered to be compatible with the common market under Article 87(3)(c) of the Treaty, where such aid does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest.
Formy štátnej pomoci, ktorých cieľom je podporiť konkrétne druhy hospodárskej činnosti alebo hospodársky rozvoj konkrétnych regiónov, možno na základe ustanovení článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy považovať za zlučiteľné so spoločným trhom za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom.
Since Holland Malt is not a small or medium-sized enterprise as defined by the Commission, Regulation (EC) No 1/2004 of 23 December 2003 on the application of Articles 87 and 88 of the EC Treaty to State aid to small and medium-sized enterprises active in the production, processing and marketing of agricultural products does not apply.
Keďže spoločnosť Holland Malt nie je malým alebo stredným podnikom v zmysle definície Komisie, nevzťahuje sa na ňu nariadenie (ES) č. 1/2004 z 23. decembra 2003 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy na štátnu pomoc malým a stredným podnikom pôsobiacim vo výrobe, spracovaní a odbyte poľnohospodárskych výrobkov.
Whether investment aid for the processing of agricultural products is compatible with Article 87(3)(c) is assessed therefore on the basis of point 4.2 of the guidelines.
Otázka, či je pomoc pre investície na spracovanie poľnohospodárskych výrobkov zlučiteľná s ustanoveniami článku 87 ods. 3 písm. c), sa preto zodpovie na základe bodu 4.2 usmernení.
Eligible expenses and aid rate
Oprávnené výdavky a percentuálny podiel pomoci
According to point 4.2.3 of the guidelines, eligible expenses may include construction, acquisition or improvement of immovable property, new machinery and equipment, including computer software.
V súlade s ustanoveniami bodu 4.2.3 usmernení môžu oprávnené výdavky súvisieť so stavbou, nadobudnutím alebo rekonštrukciou nehnuteľností a nových strojov a zariadení, a to vrátane počítačových programov.
The aid rate may not exceed 50 % of eligible investments in Objective 1 regions and 40 % in other regions.
Rozsah pomoci nesmie presiahnuť 50 % oprávnených investícií v regiónoch cieľa 1 a 40 % v ostatných regiónoch.
These conditions are met, as aid would be given for the construction of buildings, the purchase of plots for these buildings and machinery.
Tieto podmienky boli splnené, keďže dotácia sa udelila na stavbu budov, nákup pozemkov pre tieto budovy a nákup vybavenia.
In addition, the Netherlands has limited the notified aid to a maximum of 13,5 % of the eligible costs.
Okrem toho Holandsko výšku oznámenej pomoci obmedzilo na max. 13,5 % oprávnených nákladov.
Economic viability and Community minimum standards
Hospodárska životaschopnosť a minimálne štandardy Spoločenstva
Point 4.2.3 of the guidelines states that aid for investments may only be granted to firms the economic viability of which can be demonstrated by an assessment of the prospects of the enterprise.
Bod 4.2.3 usmernení ďalej stanovuje, že pomoc pre investície možno poskytnúť iba podnikom, u ktorých na základe vyhodnotenia perspektív možno očakávať, že budú hospodársky životaschopné.
The enterprise must comply with minimum Community standards regarding the environment, hygiene and animal welfare.
Podnik musí ďalej spĺňať minimálne normy Spoločenstva v oblasti ochrany životného prostredia, hygieny a starostlivosti o zvieratá.
These conditions are satisfied.
Tieto podmienky boli splnené.
The Netherlands has given sufficient guarantees concerning the economic viability of both Bavaria NV and Agrifirm, which together form Holland Malt.
Holandsko poskytlo dostatočné záruky týkajúce sa hospodárskej životaschopnosti tak spoločnosti Bavaria NV, ako i združenia Agrifirm, ktoré spolu tvoria spoločnosť Holland Malt.
In addition, it has been adequately shown that the malting plant complies with minimum Community standards regarding the environment, hygiene and animal welfare as laid down in the Dutch rural development programme.
Okrem toho bolo preukázané, že sladovňa spĺňa minimálne štandardy Spoločenstva v oblasti ochrany životného prostredia, hygieny a starostlivosti o zvieratá tak, ako to stanovuje holandský program rozvoja vidieka.
Market outlets
Odbytištia
Point 4.2.5 of the guidelines provides that no aid may be granted for investments in products for which normal market outlets cannot be found.
Bod 4.2.5 usmernení stanovuje, že štátnu pomoc nemožno priznať investíciám na výrobky, pre ktoré nemožno na trhu nájsť bežné odbytištia.
This must be assessed at the appropriate level in relation to the products concerned, the types of investments, and existing and expected capacities.
Tento aspekt je nutné vyhodnotiť na príslušnej úrovni v závislosti od konkrétneho výrobku, druhu investície a existujúcich alebo očakávaných kapacít.
To this end, any restrictions on production or limitations of Community support under the common market organisation must be taken into account.
Treba pritom rátať s možnými obmedzeniami výroby alebo obmedzeniami Spoločenstva v oblasti poskytovania pomoci v rámci spoločnej organizácie trhu .
The procedure provided for under Article 88(2) of the Treaty was initiated, since, on the basis of the information available to the Commission at the time, could not be ruled out that the malt market showed overcapacity.
Konanie v zmysle ustanovení článku 88 ods. 2 Zmluvy sa začalo preto, lebo na základe údajov, ktoré mala Komisia k dispozícii v čase začatia konania, nebolo možné vylúčiť, že na trhu so sladom existuje prebytok.
The Netherlands' and Holland Malt's comments on the opening of the procedure essentially concern three points.
Pripomienky Holandska a spoločnosti Holland Malt podané po začatí konania sa v zásade týkajú troch bodov.
First, the issue of overcapacity on the malt market is challenged (the Netherlands and Holland Malt do not dispute, however, that the project creates additional capacity on the malt market).
V prvom rade sa spochybňuje tvrdenie o prebytku na trhu so sladom (Holandsko a spoločnosť Holland Malt nepopierajú, že projekt povedie k zvýšeniu produkcie a zásob sladu).
Second, it is stated that the investment in the Eemshaven plant will affect trade with third countries more than trade between Member States, since the export of malt constitutes a market segment separate from that in which inland malt suppliers operate.
Po druhé, Holandsko a spoločnosť Holland Malt tvrdia, že investícia do výrobnej prevádzky v obci Eemshaven bude mať väčší vplyv na obchod s tretími krajinami ako na obchod medzi členskými štátmi, keďže vývoz sladu patrí do časti trhu, v ktorej neoperujú dodávatelia sladu so sídlom vo vnútrozemí.
Third, different markets are assumed to exist for regular and premium malt.
Po tretie, Holandsko a spoločnosť Holland Malt vychádzajú z toho, že existujú dva odlišné trhy pre bežný slad a prémiový slad.
Overcapacity on the malt market
Nadbytok na svetovom trhu so sladom
The Commission has examined the situation concerning the production of and trade in malt at both world and Community levels.
Komisia zhodnotila situáciu týkajúcu sa výroby sladu a obchodu so sladom na celosvetovej úrovni a na trhu v rámci Spoločenstva.
As regards the situation on the world market, the Euromalt data indicate that the current world supply capacity of malting plants substantially exceeds demand and will do so for some years to come.
Pokiaľ ide o situáciu na svetovom trhu, možno z údajov združenia Euromalt zistiť, že celosvetové dodávateľské kapacity sladovní výrazne presahujú dopyt a tento trend bude pokračovať i v nasledujúcich rokoch.
The letter from Euromalt of August 2005 contains the following table on world malt capacity.
List združenia Euromalt z augusta 2005 obsahuje túto tabuľku s údajmi o svetovej kapacite výroby sladu:
Worldwide Malt Capacity
Svetová kapacita výroby sladu
(1000 tonnes)
(v 1000 ton)
Surplus
Prebytok
2006 (estimate)
2006 (odhad)
Total EU-25
Celkom EU-25
Central and Eastern Europe
Stredná a Východná Európa
Total Europe
Európa celkom
Oceania
Oceánia
Middle East and Central Asia
Blízky Východ a Stredná Ázia
Far East
Ďaleký Východ
As can be seen from the table, in 2004 world malt production capacity exceeded demand by approximately half a million tonnes.
Ako možno ľahko zistiť z údajov v tejto tabuľke, celosvetová kapacita výroby sladu v roku 2004 presiahla dopyt o približne pol milióna ton.
Estimates for 2006 point to an increase in this overcapacity to approximately 2 million tonnes.
Odhady pre rok 2006 poukazujú na rast tohto prebytku na celkový objem cca 2 milióny ton.
Euromalt in its letter mentions that world beer production is forecast to continue growing at an average minimum rate of between 1 % and 2 % a year.
V liste združenia Euromalt sa uvádza, že celosvetová produkcia piva podľa očakávania i naďalej porastie, a to priemerne o 1 až 2 % ročne.
This average growth is a result of two-digit growth in some ‘new’ beer regions (South America, Africa, Russia, South-East Asia and China) and a decline in the ‘old’ regions (Western Europe and North America).
Tento priemerný rast je výsledkom dvojciferného rastu v niektorých „nových“ pivných oblastiach (Južná Amerika, Afrika, Rusko, Juhovýchodná Ázia a Čína) a poklesu v „starých oblastiach“ (Západná Európa a Severná Amerika).
At the same time however, the efficiency of the new brewery investments in the growth regions and the trend towards ‘lighter’ beers has resulted in a drastic decline in the use of malt per litre of beer.
Efektivita nových investícií do pivovarov v oblastiach, ktoré zaznamenávajú rast, a zvyšujúca sa popularita „ľahších“ pív majú za následok drastický pokles spotreby sladu na liter piva.
Euromalt therefore concludes that the rising demand for beer is not matched by an increase in worldwide malt demand for some years to come.
Združenie Euromalt dospelo k záveru, že ani prípadný zvýšený dopyt po pive v nasledujúcich rokoch nebude mať za následok celosvetový nárast dopytu po slade.
In fact, the beer consumption growth pattern, and its predicted continuation, have overencouraged the building of additional malting capacity in the world, the result being that current world capacity on the supply side substantially exceeds demand, and will do so for some years to come.
Tempo rastu spotreby piva a jeho očakávané pokračovanie prehnane stimulovali stavbu ďalších výrobných prevádzok na celom svete. Celosvetové kapacity výroby sladu tak v súčasnosti výrazne prevyšujú dopyt a táto situácia sa najbližších niekoľko rokov nezmení.
According to Euromalt, continuous investment in maltings is required, but Europe does not need additional new capacity while export markets decline.
Podľa združenia Euromalt je nutné investovať do sladovní, no pri súčasných klesajúcich možnostiach vývozu je zrejmé, že v Európe nie sú potrebné žiadne nové výrobné prevádzky.
The current situation of overcapacity worldwide seems to be confirmed by declining global trade figures for malt, as presented by the International Grains Council at the Malting Barley Seminar on 4 and 5 October 2005 in Brussels.
Súčasný celosvetový prebytok potvrdzujú i klesajúce štatistiky obchodu so sladom predložené Medzinárodnou radou pre obilniny na seminári o sladovom jačmeni konanom 4. a 5. októbra 2005 v Bruseli.
According to the International Grains Council, global trade in malt declined for two years in a row from 5,621 million tonnes in 2002/2003 to 5,275 million tonnes in 2004/2005 (the latter figure is an estimate).
Podľa Medzinárodnej rady pre obilniny sa objem svetového obchodu so sladom počas obdobia dvoch rokov znížil z 5621 milióna ton v roku 2002/2003 na (odhadom) 5275 milióna ton v roku 2004/2005.
For 2005/2006, the International Grains Council expects a further fall in the quantity of malt traded.
V roku 2005/2006 Medzinárodná rada pre obilniny očakáva ďalší pokles v objeme obchodovaného množstva sladu.
This downward trend is also reflected in lower export certificates booked by EU malt exporters in 2004/2005 (2219661 tonnes) as compared with 2003/2004 (2477849 tonnes), with expectations for 2005/2006 being slightly lower than the figure for 2004/2005.
Tento klesajúci trend sa prejavuje aj na poklese počtu vývozných certifikátov registrovaných vývozcami sladu v období 2004/2005 (2219661 ton) v porovnaní s obdobím 2003/2004 (2477849), pričom očakávania pre obdobie 2005/2006 sú ešte o niečo nižšie ako čísla pre obdobie 2004/2005.
RM International's report on the malt market would also seem to indicate global overcapacity: given the higher standard capacity for new malting plants and that world beer production has increased less quickly in recent years, new malt output would be absorbed less quickly by demand.
Aj správa agentúry RM International naznačuje, že na celosvetovom trhu existuje prebytok sladu: v dôsledku vyšších štandardných výrobných kapacít nových sladovní a s ohľadom na skutočnosť, že rast svetovej výroby piva sa v priebehu posledných rokov spomalil, dopyt pomalšie absorbuje nový slad.
The Netherlands in its letter of 14 October 2005 states that world demand for malt is expected to rise by 10 % by 2010.
Holandsko v liste zo 14. októbra 2005 tvrdí, že podľa očakávaní svetový dopyt po slade do roku 2010 stúpne o 10 %.
Reference is made to the presentation by the International Grains Council at the Malting Barley Seminar in Brussels on 4 and 5 October 2005.
Odkazuje pritom na prezentáciu Medzinárodnej rady pre obilniny na seminári o sladovom jačmeni konanom 4. a 5. októbra 2005 v Bruseli.
It was also stated at this presentation, however, that as regards forecasts for 2010, global malting capacity was expected to rise by 10 %.
V tejto prezentácii sa však uvádza, že podľa prognóz na rok 2010 stúpne celosvetová produkcia sladu o 10 %.
It would not seem appropriate to use global malting capacity as an indicator of demand, as the Netherlands appears to do.
Je teda nevhodné brať v tomto prípade svetové zásoby sladu ako indikátor dopytu tak, ako to očividne robí Holandsko.
In the years ahead, the development of the global malt market would seem to be subject to two important developments.
V najbližších rokoch budú na svetový trh so sladom vplývať dva dôležité trendy.
First, there is the increase in beer consumption in the ‘new’ beer regions.
V prvom rade ide o rast spotreby piva v „nových“ pivných oblastiach.
It remains to be seen however, to what extent the Community malting industry will be able to take advantage of this growth.
Iba čas ukáže, do akej miery budú výrobcovia sladu v Spoločenstve schopní profitovať z tohto rastu.
The growth of beer production in China has not led to a substantial increase in malt imports.
Rast produkcie piva v Číne neviedol k výraznému rastu v dovoze sladu.
According to the Rabobank report on the global malt industry, the imported volume of malt did not rise, even after the import tariff was significantly reduced in 2002, because China's huge processing industry favours the import of malting-barley.
Podľa správy skupiny Rabobank týkajúcej sa celosvetového trhu so sladom nedošlo k rastu objemu dovezeného sladu, a to dokonca ani po výraznom znížení dovozného cla v roku 2002, keďže rozsiahly spracovateľský priemysel v Číne uprednostňuje dovoz sladového jačmeňa.
Rising beer consumption and production in South-East Asia has been made possible to a large extent through higher malt imports from Australia due to the proximity of, and free-trade agreements, with that country.
Rastúca spotreba a výroba piva v Juhovýchodnej Ázii ťažila zo zvýšeného dovozu sladu z Austrálie, a to vďaka vzájomnej blízkosti týchto regiónov a dohodách o voľnom trhu s touto krajinou.
Community maltings located at deep sea ports, such as Holland Malt, would seem to be in a good position to satisfy the growing demand for malt in South America and Africa.
Sladovne v Spoločenstve nachádzajúce sa v blízkosti námorných prístavov ako napríklad spoločnosť Holland Malt sú očividne vo výhodnej pozícii na to, aby mohli sladom zásobovať trhy s rastúcim dopytom v Južnej Amerike a Afrike.
As regards South America, however, the new malting capacity currently being built in Argentina could partially absorb the rising demand for malt.
Pokiaľ ide o Južnú Ameriku, nové výrobné prevádzky, ktoré sa momentálne stavajú v Argentíne, by mohli čiastočne uspokojiť rastúci dopyt po slade.
In addition, Mercosur's expansion, with Venezuela and possibly other South American countries joining will probably lead to a higher intra-South American trade in malt.
Okrem toho môže rozšírenie priestoru Mercosur o Venezuelu a prípadne ďalšie juhoamerické krajiny viesť k rastu obchodu so sladom v Južnej Amerike.
Developments in Russia are a second important factor for the global malt market.
Druhým dôležitým faktorom pre rozvoj svetového trhu so sladom je vývoj v Rusku.
Russia has a total malting capacity of 1 million tonnes, with a further 450000 tonnes under construction.
Rusko má celkové zásoby sladu v objeme 1 milión ton a pripravuje zvýšenie tejto kapacity v objeme 450000 ton.
As the availability of good malting barley catches up with this capacity expansion, Russia will become self sufficient and probably a malt exporter.
S ohľadom na dostupnosť kvalitného sladového jačmeňa, ktorá zabezpečí rozširovanie zásob, bude Rusko čoskoro sebestačné a pravdepodobne sa stane aj vývozcom sladu.
In view of the above, the Commission has no evidence that the current overcapacity in the global malt market will disappear in the next few years.
Na základe vyššie uvedených skutočností nevidí Komisia žiadne náznaky, z ktorých by sa dalo usudzovať, že sa v najbližších rokoch zmení súčasná situácia, ktorú charakterizuje celosvetový prebytok sladu.
As far as worldwide trade in malt until 2010 is concerned, the International Grains Council seems to predict a relatively stable volume with the ‘decline in Russia being offset by South American growth’, as mentioned in the presentation at the Malting Barley Seminar in October 2005.
Pokiaľ ide o celosvetový obchod so sladom v období do roku 2010, Medzinárodná rada pre obilniny predpovedá relatívne stabilný objem, keďže podľa prezentácie na seminári o sladovom jačmeni konanom v októbri 2005 „rast v Južnej Amerike bude kompenzovať pokles v Rusku“.
As regards malt production capacity and trade in the Community, it should be noted that Holland Malt's plant at Eemshaven became operational in April 2005.
Pokiaľ ide o situáciu v Spoločenstve v oblasti výroby sladu a obchodu so sladom, treba poznamenať, že sladovňa spoločnosti Holland Malt v obci Eemshaven bola uvedená do prevádzky v apríli 2005.
Euromalt in its letter of August 2005 mentions that, despite closures of several malting factories due to low profitability, the Community still has a surplus capacity in malt of at least 500000-700000 tonnes (capacity in the Community being 8800000 tonnes, consumption 5900000 tonnes and exports 2250000 tonnes).
V liste združenia Euromalt z augusta 2005 sa uvádza, že i po uzatvorení niekoľkých sladovní kvôli ich nízkej rentabilite v Spoločenstve ešte stále existuje prebytok sladu v objeme aspoň 500000 – 700000 ton (zásoby a výrobné kapacity v Spoločenstve predstavujú 8800000 ton, spotreba 5900000 ton a vývoz 2250000 ton).
According to Euromalt, the profitability of the Community malting industry in 2005/2006 will be at its lowest, with many companies making a loss and covering only part of their costs.
Podľa združenia Euromalt dosiahne rentabilita výroby sladu v Spoločenstve v období 2005/2006 svoje dno, a to v dôsledku veľkého počtu stratových podnikov, ktoré dokážu iba sčasti pokryť svoje prevádzkové náklady.
Probably as a result of this low profitability, the largest German malt producer, Weissheimer in Andernach, filed for bankruptcy in spring 2006.
Pravdepodobne ako následok tejto nízkej rentability vyhlásil veľký nemecký výrobca sladu spoločnosť Weissheimer v Andernachu na jar roku 2006 úpadok.
In addition, other malt production plants have shut permanently, including four in the United Kingdom, two in Germany and one in France.
Okrem toho sa trvalo uzavreli ďalšie výrobné prevádzky, medziiným štyri sladovne v Spojenom kráľovstve, dve v Nemecku a jedna vo Francúzsku.
These are older units of large companies.
Ide pritom o staršie prevádzky veľkých podnikov.
Other malt producers have decided to shut part of their capacity temporarily.
Ďalší výrobcovia sladu sa rozhodli dočasne uzatvoriť časť svojich výrobných kapacít.
In other cases, old malt production capacity has been replaced by new.
V iných prípadoch zas zastarané výrobné prevádzky ich majitelia nahradili novými.
The resultant total malt capacity in the Community in July 2006 is put by H.M.
Z týchto skutočností vyplývajúci celkový objem kapacít a výroby sladu v Spoločenstve k júlu 2006 odhadol H.M.
Gauger at 8800000 tonnes, the estimates of consumption in, and exports from, the Community being comparable with those in Euromalt's letter of August 2005.
Gauger na cca 8800000 ton, pričom odhad spotreby a vývozu zo Spoločenstva je porovnateľný s údajmi z listu združenia Euromalt z augusta 2005.
This would still leave an overcapacity of around 600000 tonnes.
Tieto údaje predstavujú prebytok v objeme cca 600000 ton.