natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ministry of Commerce, New Delhi
Ministerstvo obchodu, Dillí
Government of Maharashtra — Directorate of Industries, Mumbai
Vláda štátu Maharaštra – riaditeľstvo pre priemysel, Mumbaj
SENPET Ltd, Kolkata (formerly Elque Polyesters Limited)
SENPET Ltd, Kalkata (predtým Elque Polyesters Limited)
Futura Polyesters Limited, Chennai (formerly Futura Polymer Limited)
Futura Polyesters Limited, Chennai (predtým Futura Polymer Limited)
The product concerned is the same as in the original investigation, i.e. PET with a viscosity number of 78 ml/g or higher, according to ISO Standard 1628-5, originating in the country concerned.
Príslušný výrobok je ten istý ako pri pôvodnom prešetrovaní, t. j. PET s viskozitou 78 ml/g alebo vyššou, podľa normy ISO 1628-5, pochádzajúci z príslušnej krajiny.
It is currently classifiable within CN code 39076020.
V súčasnosti je zaradený pod kód KN 39076020.
As in the original investigation, it was found that the product concerned, PET produced and sold on the domestic markets in the country concerned and PET produced and sold by the Community producers have the same basic physical and chemical characteristics and uses.
Podobne ako pri pôvodnom prešetrovaní sa zistilo, že príslušný výrobok PET vyrobený a predávaný na domácom trhu v príslušnej krajine a PET vyrobený a predávaný výrobcami zo Spoločenstva majú rovnaké základné fyzikálne a chemické vlastnosti a použitie.
It is therefore concluded that all types of PET with a viscosity of 78 ml/g or higher are alike within the meaning of Article 1(5) of the basic Regulation.
Záver bol preto taký, že všetky druhy PET s viskozitou 78 ml/g alebo vyššou sú podobné v zmysle článku 1 ods. 5 základného nariadenia.
LIKELIHOOD OF CONTINUATION OR RECURRENCE OF SUBSIDISATION
PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPAKOVANÉHO VÝSKYTU SUBVENCOVANIA
I. CONTINUATION OF SUBSIDISATION — INTRODUCTION
I. POKRAČOVANIE SUBVENCOVANIA – ÚVOD
On the basis of the information contained in the review request and the replies to the Commission's questionnaire, the following schemes, which allegedly involve the granting of subsidies, were investigated.
Na základe informácií obsiahnutých v žiadosti o preskúmanie a vo vyplnených dotazníkoch Komisie boli prešetrené nasledujúce programy, ktoré údajne obsahujú poskytovanie subvencií.
SUBSIDY SCHEMES ORIGINALLY INVESTIGATED
PROGRAMY SUBVENCOVANIA PÔVODNE PREŠETROVANÉ
Nationwide schemes
Celoštátne programy
Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)
Program úverových colných knižiek (DEPBS)
Income Tax Exemption Scheme (ITES)
Program oslobodenia od dane z príjmov (ITES)
Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)
Program podpory vývozu kapitálových tovarov (EPCGS)
Export Processing Zones (EPZ)/Special Economic Zones (SEZ)/Export Oriented Units (EOU)
Vývozné spracovateľské zóny (VSZ)/Osobitné hospodárske zóny (OHZ)/Jednotky orientované na vývoz (JOV)
SUBSIDY SCHEMES NOT ORIGINALLY INVESTIGATED
PROGRAMY SUBVENCOVANIA PÔVODNE NEPREŠETROVANÉ
Advance Licence Scheme (ALS)
Program predbežných licencií (ALS)
Export Credit Scheme (pre-shipment and post-shipment) (ECS)
Program vývozných úverov (pred dodávkou a po dodávke) (PVÚ)
Gujarat Sales Tax Incentive Scheme (GSTIS)
Program stimulácie dane z predaja štátu Gudžarat (GSTIS)
Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme (GEDES)
Program oslobodenia od dane z elektriny štátu Gudžarat (GEDES)
West Bengal Incentive Schemes (WBIS)
Stimulačné programy Západného Bengálska (WBIS)
Package Scheme of Incentives (PSI) of the Government of Maharashtra
Program stimulačných balíkov (PSI) vlády štátu Maharaštra
Schemes (a) and (c) to (e) specified above are based on the Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (No 22 of 1992) which entered into force on 7 August 1992 (Foreign Trade Act).
Základom programov uvedených v písmenách a) a c) až e) je zákon o zahraničnom obchode (vývoj a regulácia) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), ktorý nadobudol účinnosť 7. augusta 1992 (ďalej len „zákon o zahraničnom obchode“).
The Foreign Trade Act authorises the GOI to issue notifications regarding the export and import policy.
Zákon o zahraničnom obchode splnomocňuje indickú vládu na vydávanie oznámení o vývoznej a dovoznej politike.
These are summarised in Export and Import Policy documents, since 1 September 2004 named Foreign Trade Policy, and are issued by the Ministry of Commerce every five years and updated regularly.
Tieto sú zhrnuté v dokumentoch Vývozná a dovozná politika, od 1. septembra 2004 pod názvom Politika zahraničného obchodu, a Ministerstvo obchodu ich vydáva každých päť rokov a pravidelne ich aktualizuje.
One Export and Import Policy document is relevant to the RIP of this case; i.e. the five-year plan relating to the period 1 September 2004 to 31 March 2009 (EXIM-policy 2004-2009).
Jeden z dokumentov vývoznej a dovoznej politiky sa týka obdobia revízneho prešetrovania tohto prípadu, a to päťročný plán na obdobie od 1. septembra 2004 do 31. marca 2009 (ďalej „politika EXIM 2004 – 2009“).
In addition, the GOI also sets out the procedures governing the EXIM-policy 2004-2009 in a Handbook of Procedures — 1 September 2004 to 31 March 2009, Volume I (HOP I 2004-2009).
Okrem toho tiež indická vláda stanovuje postupy, ktorými sa riadi politika EXIM 2004 – 2009 v materiáli Príručka postupov – 1. september 2004 až 31. marec 2009, zväzok I (ďalej len „HOP I 2004 – 2009“).
The Handbook of Procedure (HOP) is also updated on a regular basis.
Príručka postupov (ďalej len „HOP“) sa tiež pravidelne aktualizuje.
Scheme (b) is based on the Income Tax Act of 1961, which is amended yearly by the Finance Act.
Program uvedený v písmene b) vychádza zo zákona o dani z príjmov z roku 1961, ktorý sa každoročne mení a dopĺňa zákonom o financiách.
Scheme (f) is based on sections 21 and 35A of the Banking Regulation Act 1949, which allows the Reserve Bank of India (RBI) to direct commercial banks in the field of export credits.
Program uvedený v písmene f) vychádza z oddielu 21 a 35A zákona o regulácii bánk z roku 1949, ktorý umožňuje Reserve Bank of India (ďalej len „RBI“) riadiť komerčné banky v oblasti vývozných úverov.
Scheme (g) is administered by the Government of Gujarat and based on its industrial incentive policy; scheme (h) is based on the Bombay Electricity Duty Act of 1958.
Program uvedený v písmene g) spravuje vláda štátu Gudžarat a vychádza z jej politiky výrobných stimulov; program uvedený v písmene h) vychádza z bombajského zákona o spotrebnej dani z elektriny z roku 1958.
Scheme (j) is managed by the state of Maharashtra and is based on resolutions of the Government of Maharashtra Industries, Energy and Labour Department.
Program uvedený v písmene j) riadi štát Maharaštra a vychádza z uznesení odboru pre priemysel, energetiku a prácu vlády štátu Maharaštra.
Scheme (i) is set up by the Government of West Bengal through the Commerce and Industries Department notification No 588-CI/H of 22 June 1999 (WBIS 1999) which was last replaced by notification No 134-CI/O/Incentive/17/03/I of 24 March 2004 (WBIS 2004).
Program uvedený v písmene i) ustanovila vláda Západného Bengálska oznámením odboru pre obchod a priemysel č. 588-CI/H z 22. júna 1999 (WBIS 1999), ktoré bolo naposledy nahradené oznámením č. 134-CI/O/Incentive/17/03/I z 24. marca 2004 (WBIS 2004).
Following the disclosure of the findings concerning the alleged subsidisation, the GOI reiterates a number of concerns regarding the countervailability of the schemes and the calculation of the subsidy amounts.
Po uverejnení zistení týkajúcich sa údajného subvencovania indická vláda opätovne zdôraznila niekoľko otázok, pokiaľ ide o kompenzovateľnosť programov a výpočet výšky subvencií.
It also reiterates arguments that there was no likely continuation of subsidisation in the present case.
Takisto opätovne zdôraznila argumenty, podľa ktorých v tomto prípade pokračovanie subvencií nie je pravdepodobné.
To this end, it should be noted that this submission does not contain any new arguments which would alter the conclusions as set out in this Regulation.
Vzhľadom na tento fakt treba poznamenať, že toto predloženie neobsahuje žiadne nové argumenty, ktoré by menili závery stanovené v tomto nariadení.
NATIONWIDE SCHEMES
CELONÁRODNÉ PROGRAMY
DUTY ENTITLEMENT PASSBOOK SCHEME (‘DEPB’)
PROGRAM ÚVEROVÝCH COLNÝCH KNIŽIEK (ĎALEJ LEN „DEPBS“)
The detailed description of the DEPBS is contained in section 4.3 of EXIM-policy 2004-2009 and in section 4.3-4.4 of HOP I 2004-2009.
Podrobný opis programu DEPBS je uvedený v oddiele 4.3 politiky EXIM 2004 – 2009 a v oddiele 4.3.-4.4. HOP I 2004 – 2009.
It was found that none of the cooperating exporting producers obtained any countervailable benefits under the (DEPBS).
Zistilo sa, že ani jeden zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezískal žiadne kompenzovateľné zvýhodnenie na základe tohto programu (DEPBS).
It was therefore not found necessary to further analyse this scheme in the scope of this investigation.
Preto sa v rámci tohto prešetrovania nepovažovalo za potrebné tento program ďalej analyzovať.
INCOME TAX SCHEMES
PROGRAM OSLOBODENIA OD DANE Z PRÍJMOV
It was found that none of the cooperating exporting producers obtained any countervailable benefits under the ITES.
Zistilo sa, že ani jeden zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezískal žiadne kompenzovateľné zvýhodnenie na základe programu ITES.
EXPORT PROMOTION CAPITAL GOODS SCHEME (‘EPCGS’)
PROGRAM PODPORY VÝVOZU KAPITÁLOVÝCH TOVAROV (ĎALEJ LEN „EPCGS“)
The detailed description of the EPCGS is contained in chapter 5 of EXIM-policy 2004-2009 and in Chapter 5 of HOP I 2004-2009.
Podrobný opis programu EPCGS je uvedený v kapitole 5 politiky EXIM 2004 – 2009 a v kapitole 5 HOP I 2004 – 2009.
Manufacturer-exporters, merchant-exporters ‘tied to’ supporting manufacturers and service providers are eligible for this scheme.
Výrobcovia-vývozcovia, obchodníci-vývozcovia „napojení“ na podporných výrobcov alebo poskytovateľov služieb sú oprávnení pre tento program.
Practical implementation
Praktické zavedenie
Under the condition of an export obligation, a company is allowed to import capital goods (new and — since April 2003 — second-hand capital goods up to 10 years old) at a reduced or zero rate of duty.
Podľa podmienok vývozného záväzku spoločnosť má dovolené dovážať kapitálový tovar (nový a od apríla 2003 aj použitý kapitálový tovar, najviac 10 rokov starý) so zníženou alebo nulovou colnou sadzbou.
To this end the GOI issues upon application and payment of a fee an EPCG license.
Indická vláda preto vydáva povolenie pre EPCGS na základe žiadosti a po zaplatení poplatku.
In order to meet the export obligation, the imported capital goods must be used to produce a certain amount of export goods during a certain period.
Pre splnenie vývoznej povinnosti sa dovezený kapitálový tovar musí použiť na výrobu určitého množstva tovaru na vývoz v priebehu určitého obdobia.
The EPCGS licence holder can also source the capital goods indigenously.
Majiteľ povolenia pre EPCGS môže tiež čerpať kapitálový tovar z domácich zdrojov.
In such case, the indigenous manufacturer of capital goods may avail of the benefit for duty-free import of components required to manufacture such capital goods.
V takom prípade domáci výrobca kapitálového tovaru môže využiť výhodu bezcolného dovozu zložiek potrebných na výrobu tohto kapitálového tovaru.
Alternatively, the indigenous manufacturer can claim the benefit of deemed export in respect to the supply of capital goods to an EPCGS licence holder.
Alternatívne si môže domáci výrobca nárokovať výhodu zo zamýšľaného dovozu v súvislosti s dodávaním kapitálového tovaru majiteľovi povolenia pre EPCGS.
Conclusion on EPCG Scheme
Záver o programe EPCGS
The EPCGS provides subsidies within the meaning of Articles 2(1)(a)(ii) and 2(2) of the basic Regulation.
Z programu EPCGS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 2 ods. 2 základného nariadenia.
The duty reduction constitutes a financial contribution by the GOI, since this concession decreases the GOI's duty revenue which would be otherwise due.
Zníženie cla predstavuje finančný príspevok indickej vlády, keďže táto úľava znižuje jej príjem z cla, ktoré by v opačnom prípade bolo splatné.
In addition, the duty reduction confers a benefit upon the exporter, because the duties saved upon importation improve its liquidity.
Okrem toho znížením cla sa poskytuje vývozcovi výhoda, lebo clá ušetrené pri dovoze zlepšujú jeho likviditu.
Furthermore, the EPCGS is contingent in law upon export performance, since such licences cannot be obtained without a commitment to export.
Okrem toho program EPCG je zo zákona podmienený výkonnosťou vývozu, keďže povolenia nemožno získať bez záväzku vyvážať.
Consequently, this scheme cannot be considered a permissible duty drawback system or substitution drawback system within the meaning of Article 2(1)(a)(ii) of the basic Regulation.
Tento program teda nemožno považovať za prípustný program návratného cla v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia.
Capital goods are not covered by the scope of such permissible systems, as set out in Annex I, item (i), of the basic Regulation, because they are not consumed in the production of the exported products.
Kapitálový tovar nie je začlenený do rámca pôsobnosti takýchto prípustných programov, ako sa uvádza v prílohe I bode i) základného nariadenia, pretože sa nespotrebuje pri výrobe vyvážaných výrobkov.
None of the cooperating exporters had purchased any capital goods in the IP.
Ani jeden zo spolupracujúcich vývozcov nenakupoval žiadny kapitálový tovar počas obdobia prešetrovania (ďalej len „OP“).
One company continued however to benefit from duty exemptions for capital goods purchased before the IP at the amount established in the original investigation.
Jedna spoločnosť však naďalej využívala výhody oslobodenia od cla na kapitálový tovar nakúpený pred OP vo výške stanovenej pri pôvodnom prešetrovaní.
The subsidy obtained for the company that continued to benefit from the scheme was 0,38 %.
Subvencia pre spoločnosť, ktorá naďalej využívala výhody tohto programu, bola 0,38 %.
EXPORT CREDIT SCHEME (ECS)
PROGRAM VÝVOZNÝCH ÚVEROV (ĎALEJ LEN „PVÚ“)
The details of the scheme are set out in Master Circular IECD No 5/04.02.01/2002-03 (Export Credit in Foreign Currency) and Master Circular IECD No 10/04.02.01/2003-04 (Rupee Export Credit) of the Reserve Bank of India (RBI), which is addressed to all commercial banks in India.
Podrobné údaje o programe sú stanovené v hlavnom obežníku Master Circular IECD č. 5/04.02.01/2002-03 (vývozný úver v cudzej mene) a v hlavnom obežníku Master Circular IECD č. 10/04.02.01/2003-04 (vývozný úver v rupiách) banky Reserve Bank of India (ďalej len „RBI“), ktorý je určený všetkým komerčným bankám v Indii.
Manufacturing exporters and merchant exporters are eligible for this scheme.
Vyrábajúci vývozcovia a obchodní vývozcovia sú oprávnení pre tento program.
It was found that one of the companies cooperating in the proceeding availed of benefits under the ECS.
Zistilo sa, že jedna zo spoločností spolupracujúcich v konaní využívala výhody v rámci PVÚ.
Under this scheme, the RBI sets compulsory maximum ceiling interest rates applicable to export credits, both in Indian rupees or in foreign currency, which commercial banks can charge an exporter with a view to making credit available to exporters at internationally competitive rates.
V rámci tohto programu RBI stanovuje povinné maximálne stropy úrokových sadzieb, platné pre vývozné úvery, a to v indických rupiách alebo v cudzej mene, ktoré môžu komerčné banky účtovať vývozcovi „s cieľom sprístupniť úver vývozcom za medzinárodne konkurencieschopné sadzby“.
The ECS consists of two sub-schemes, the Pre-Shipment Export Credit Scheme (packing credit), which covers credits provided to an exporter for financing the purchase, processing, manufacturing, packing and/or shipping of goods prior to export, and the Post-Shipment Export Credit Scheme, which provides for working capital loans with the purpose of financing export receivables.
PVÚ pozostáva z dvoch podprogramov: programu vývozného úveru pred odoslaním („úver na balenie“), ktorý pokrýva úvery poskytnuté vývozcovi na financovanie nákupu, spracovania, výroby, zabalenia a/alebo odoslania tovaru pred vývozom, a programu vývozného úveru po odoslaní, ktorý poskytuje pôžičky pracovného kapitálu s účelom financovať vývozné pohľadávky.
The RBI also directs the banks to provide a certain amount of their net bank credit towards export finance.
RBI tiež usmerňuje banky, aby poskytli určitú sumu zo svojho čistého bankového úveru na financovanie vývozu.
As a result of these RBI Master Circulars, exporters can obtain export credits at preferential interest rates compared with the interest rates for ordinary commercial credits (cash credits), which are purely set under market conditions.
Ako výsledok týchto hlavných obežníkov RBI môžu vývozcovia získať vývozné úvery s výhodnými úrokovými sadzbami v porovnaní s úrokovými sadzbami pre obyčajné komerčné úvery („hotovostné úvery“), ktoré sa stanovujú výlučne podľa trhových podmienok.
Conclusion on the ECS
Záver o programe PVÚ
Firstly, the preferential interest rates of an ECS credit set by the RBI Master Circulars can decrease interest costs of an exporter as compared with credit costs purely set by market conditions and confer in this case a benefit within the meaning of Article 2(2) of the basic Regulation on such an exporter.
Po prvé výhodné úrokové sadzby úveru v rámci programu PVÚ stanovené v hlavných obežníkoch RBI môžu znížiť úrokové sadzby vývozcu v porovnaní s nákladmi na úvery stanovenými výlučne podľa trhových podmienok, a v tomto prípade znamenajú pre takéhoto vývozcu prínos v zmysle článku 2 ods. 2 základného nariadenia.
Only in the case of those cooperating exporters, where such interest rate differences were found to exist, it was concluded that a benefit was conferred.
Len v prípade tých spolupracujúcich vývozcov, u ktorých sa zistila existencia takýchto rozdielov v úrokových sadzbách, sa dospelo k záveru, že im bola udelená výhoda.
The differences in rates between the credits given further to the RBI Master Circulars and commercial cash credit rates cannot be explained by pure market behaviour of the commercial bank.
Rozdiely v sadzbách medzi ďalšími úvermi poskytnutými na základe hlavných obežníkov RBI a sadzbami komerčných „hotovostných úverov“ nemožno vysvetliť výlučne trhovým správaním komerčnej banky.
Secondly, and despite the fact that the preferential credits under the ECS are granted by commercial banks, this benefit is a financial contribution by a government within the meaning of Article 2(1)(iv) of the basic Regulation.
Po druhé a napriek tomu, že výhodné úvery v rámci programu PVÚ poskytujú komerčné banky, táto výhoda je finančným príspevkom vlády v zmysle článku 2 ods. 1 bodu iv) základného nariadenia.
The RBI is a public body and falls therefore under the definition of a government as set out in Article 1(3) of the basic Regulation.
RBI je štátny orgán, a teda spadá pod definíciu „vlády“, ako je ustanovená v článku 1 ods. 3 základného nariadenia.
It is 100 % government-owned, pursues public policy objectives, e.g. monetary policy, and its management is appointed by the GOI.
Je stopercentným vlastníctvom vlády, sleduje ciele štátnej politiky, napr. menovej politiky, a jej vedenie vymenúva indická vláda.
The RBI directs private bodies, since the commercial banks are bound by the conditions, inter alia, the maximum ceilings for interest rates on export credits mandated in the RBI Master Circulars and the RBI provisions that commercial banks have to provide a certain amount of their net bank credit towards export finance.
RBI nariaďuje súkromným spoločnostiam, keďže komerčné banky sú viazané podmienkami, okrem iného maximálne stropy úrokových sadzieb na vývozné úvery predpísané v hlavných obežníkoch RBI a ustanoveniach RBI o tom, že komerčné banky musia poskytovať určitú sumu zo svojich čistých bankových úverov na financovanie vývozu.
This direction obliges commercial banks to carry out functions mentioned in Article 2(1)(a)(i) of the basic Regulation, in this case loans in the form of preferential export financing.
Toto nariadenie ukladá komerčným bankám povinnosť vykonávať funkcie uvedené v článku 2 ods. 1 písm. a) bode i) základného nariadenia, v tomto prípade pôžičky vo forme výhodného financovania vývozu.
Such direct transfer of funds in the form of loans under certain conditions would normally be vested in the government, and the practice, in no real sense, differs from practices normally followed by governments, Article 2(1)(a)(iv) of the basic Regulation.
Taký priamy prevod prostriedkov vo forme pôžičiek za určitých podmienok obvykle prináleží vláde a prax sa v reálnom zmysle neodlišuje od postupov, ktoré vlády normálne vykonávajú podľa článku 2 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia.
This subsidy is deemed to be specific and countervailable since the preferential interest rates are only available in relation to the financing of export transactions and are therefore contingent upon export performance, pursuant to Article 3(4)(a) of the basic Regulation.
Táto subvencia sa považuje za špecifickú a kompenzovateľnú, pretože výhodné úrokové sadzby sú k dispozícii len v súvislosti s financovaním vývozných transakcií, a závisia teda od výkonnosti vývozu podľa článku 3 ods. 4 písm. a) základného nariadenia.
The subsidy amount has been calculated on the basis of the difference between the interest paid for export credits used during the RIP and the amount that would have been payable if the same interest rates were applicable as for ordinary commercial credits used by the particular company.
Výška subvencie sa vypočítala na základe rozdielu medzi úrokom na vývozné úvery používané v období revízneho prešetrovania a sumou, ktorá by bola splatná, keby sa uplatňovali tie isté úrokové sadzby ako pri obyčajných úveroch používaných konkrétnou spoločnosťou.
This subsidy amount (numerator) has been allocated over the total export turnover during the RIP as appropriate denominator in accordance with Article 7(2) basic Regulation, because the subsidy is contingent upon export performance and it was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported.
Táto výška subvencie (čitateľ) sa rozložila na celkový vývozný obrat za ORP ako príslušný menovateľ v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia, pretože subvencia závisí od výkonnosti vývozu a neposkytuje sa podľa vyrobených, vyvezených alebo prepravených množstiev.
The company that availed of benefits under the ECS obtained a subsidy of 0,1 %.
Spoločnosť, ktorá využívala výhody v rámci programu PVÚ, získala subvenciu vo výške 0,1 %.
EXPORT ORIENTED UNITS SCHEME (EOUS)/SPECIAL ECONOMIC ZONES SCHEME (SEZS)
PROGRAM JEDNOTIEK ORIENTOVANÝCH NA VÝVOZ (ĎALEJ LEN „PJOV“)/PROGRAM OSOBITNÝCH HOSPODÁRSKYCH ZÓN (ĎALEJ LEN „POHZ“)
It was found that none of the cooperating exporting producers obtained countervailable benefits under the SEZS.
Zistilo sa, že ani jeden zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezískal kompenzovateľné výhody v rámci programu OHZ.
However, two Indian companies had the status of an EOU and received countervailable subsidies in the RIP.
Dve indické spoločnosti však mali charakter JOV a dostali kompenzovateľné subvencie v RIP.
The description and assessment below is therefore limited to the EOUS.
Uvedený opis a hodnotenie je preto obmedzené na PJOV.
The details of the EOU scheme are contained in Chapter 6 of EXIM-policy 2004-2009 and HOP I 2004-2009.
Podrobné údaje o programe JOV sú obsiahnuté v kapitole 6 politiky EXIM 2004 – 2009 a v HOP I 2004 – 2009.
With the exception of pure trading companies, all enterprises which, in principle, undertake to export their entire production of goods or services may be set up under the EOUS.
S výnimkou čisto obchodných spoločností v zásade všetky podniky, ktoré sa zaviažu vyviezť celú svoju výrobu tovaru alebo služieb, môžu byť ustanovené v PJOV.
Undertakings in the industrial sectors have to fulfil a minimum investment threshold in fixed assets (10 million Indian rupees) to be eligible for the EOUS.
Podniky vo výrobných odvetviach musia splniť minimálnu hranicu investovania do fixných aktív (10 miliónov indických rupií), čím sa stanú oprávnenými pre PJOV.