natgillin/translations-raw huggingface dataset:
All positive serological findings shall be confirmed by the National Laboratories for avian influenza by a haemagglutination-inhibition test, using designated strains supplied by the Community Reference Laboratory for Avian Influenza:
Všetky pozitívne sérologické nálezy sa potvrdia v národných laboratóriách pre vtáčiu chrípku hemaglutinačne inhibičným testom za použitia určených kmeňov dodaných z referenčného laboratória Spoločenstva pre vtáčiu chrípku:
initial test using Ostrich/Denmark/72420/96 (H5N2);
úvodný test použitím Ostrich/Denmark/72420/96 (H5N2);
test all positives with Duck/Denmark/64650/03 (H5N7) to eliminate N2 cross reactive antibody.
test na všetky pozitívne hodnoty Duck/Denmark/64650/03 (H5N7) na vylúčenie N2 skríženej reaktivity protilátok;
initial test using Turkey/England/647/77 (H7N7);
úvodný test použitím Turkey/England/647/77 (H7N7);
test all positives with African Starling/983/79 (H7N1) to eliminate N7 cross reactive antibody.
test na všetky pozitívne hodnoty African Starling/983/79 (H7N1) na zníženie N7 skríženej reaktivity protilátok.
Guidelines on the implementation of surveillance programmes for avian influenza in wild birds to be carried out in the Member States
Usmernenia k implementácii programov zameraných na sledovanie vtáčej chrípky u voľne žijúceho vtáctva, ktoré sa majú uskutočniť v členských štátoch
Virological surveillance for avian influenza in wild birds aim to identify the risk of introduction of AI viruses (LPAI and HPAI) to domestic poultry by:
Virologické sledovanie vtáčej chrípky u voľne žijúceho vtáctva s cieľom identifikovať riziko vírusov vtáčej chrípky (LPAI a HPAI) pre domácu hydinu prostredníctvom:
ensuring early detection of HPAI H5N1 by investigating increased incidence of morbidity and mortality in wild birds, in particular in selected ‘higher risk’ species.
zabezpečenia včasného zistenia HPAI H5N1 formou skúmania zvýšenej chorobnosti a úmrtnosti u voľne žijúceho vtáctva, a najmä u vybraných „rizikovejších“ druhov,
in the event that HPAI H5N1 is detected in wild birds, then surveillance of live and dead wild birds shall be enhanced to determine whether wild birds of other species can act as asymptomatic carriers or ‘bridge species’ (see Part E of this Annex).
v prípade, že sa u voľne žijúcich vtákov zistí HPAI H5N1, zintenzívni sa sledovanie živých aj mŕtvych vtákov s cieľom zistiť, či sa voľne žijúce vtáky iných druhov správajú ako asymptomatickí nosiči alebo „medzihostitelia“ (pozri časť E tejto prílohy),
continuing a ‘baseline’ surveillance of different species of free living migratory birds as part of continuous monitoring of LPAI viruses.
nepretržitého základného sledovania rôznych druhov voľne žijúceho sťahovavého vtáctva ako súčasti nepretržitého monitorovania vírusov LPAI.
Anseriformes (water fowl) and Charadriiformes (shorebirds and gulls) shall be the main sampling targets to assess if they carry LPAI viruses of H5 and H7 subtypes (which would in any case also detect HPAI H5N1 and other HPAI, if present).
Anseriformes (vtáky žijúce v blízkosti riek) a Charadriiformes (vtáky žijúce v blízkosti morí a čajky) sú hlavnou cieľovou skupinou pri odbere vzoriek s cieľom posúdiť, či sú postihnuté vírusmi LPAI podtypov H5 a H7 (pri ktorých by sa v každom prípade zistila aj HPAI H5N1 alebo iná HPAI, ak by bola prítomná).
‘Higher risk species’ must be targeted in particular.
Je nevyhnutné zamerať sa najmä na „rizikovejšie“ druhy.
All results shall be sent to the Community Reference Laboratory for Avian Influenza (CRL) for collation.
Všetky výsledky sa zasielajú na porovnanie do referenčného laboratória spoločenstva (CRL) pre vtáčiu chrípku.
All avian influenza virus isolates of cases in wild birds shall be submitted to the CRL in accordance with Community legislation, unless a derogation according to paragraph 4 of Chapter V under Differential diagnosis in the avian influenza Diagnostic Manual laid down in Decision 2006/437/EC is granted.
Všetky izoláty vírusu vtáčej chrípky v prípadoch voľne žijúceho vtáctva sa predložia CRL v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva, pokiaľ sa neudelila výnimka v súlade s bodom 4 kapitoly V (diferenciálne diagnostikovanie) diagnostickej príručky pre vtáčiu chrípku stanovenej v rozhodnutí 2006/437/ES.
Viruses of H5/H7 subtype shall be submitted without delay and shall be subjected to the standard characterisation tests (nucleotide sequencing/IVPI) according to the said diagnostic manual.
Vírusy podtypu H5/H7 sa predkladajú čo najskôr a podliehajú štandardným testom charakterizácie (sledovanie sekvencie nukleotidov/IVPI) v súlade s uvedenou diagnostickou príručkou.
Surveillance for avian influenza in wild birds
Prieskum vtáčej chrípky u voľne žijúcich vtákov
Design and implementation
Plán a implementácia
Close cooperation with epidemiologists and ornithologists and the competent authority for nature conservation shall be ensured for designing the surveillance, assisting in species identification and optimising sampling.
V súvislosti s plánovaním sledovania, asistenciou pri identifikácii druhov a optimalizovaním odberu vzoriek sa zabezpečí úzka spolupráca s epidemiológmi a ornitológmi a príslušnými orgánmi v oblasti ochrany prírody.
The design of the surveillance shall be adapted to the national situation as regards selection of species to be sampled according to species predominance and bird population sizes.
Plánovanie sledovania sa prispôsobí situácii v danej krajine, pokiaľ ide o výber druhov, z ktorých sa majú odobrať vzorky podľa prevahy druhov a veľkosti populácií vtáctva.
Sampling must consider the seasonality of migration patterns, which may vary in different Member States.
Pri odbere vzoriek sa musí zohľadniť sezónnosť migračných modelov, ktoré môžu byť v jednotlivých členských štátoch rozdielne.
It shall take into account the behaviour of bird species as regards migratory flyways, main habitats, gregariousness and degree of mixing during migration and the results obtained from previous surveillance during 2003-2006.
Zohľadní sa správanie daného druhu vtákov, pokiaľ ide o letové trasy, hlavné miesto výskytu, stádovistosť a stupeň premiešania druhov počas migrácie a výsledky predchádzajúceho sledovania v období rokov 2003 – 2006.
In addition, continuous review and feedback will be provided through the AI wild bird surveillance working group who are analysing new data as they become available.
Okrem toho nepretržité skúmanie a následnú spätnú väzbu poskytne aj pracovná skupina pre sledovanie vtáčej chrípky u voľne žijúceho vtáctva, ktorá analyzuje nové údaje po ich sprístupnení.
For H5N1 HPAI, all those factors shall be considered in relation to the probability of wild bird exposure to infected poultry and wild birds in outbreak areas and the probability of contact of wild birds with domestic poultry in the poultry husbandry systems in the different Member States.
V prípade HPAI H5N1 sa všetky tieto faktory preskúmajú vo vzťahu k pravdepodobnosti vystavenia voľne žijúceho vtáctva infikovanej hydine a voľne žijúcim vtákom v oblastiach prepuknutia uvedenej choroby a pravdepodobnosti kontaktu voľne žijúceho vtáctva s domácou hydinou chovanou v rámci chovateľských systémov pre hydinu v rôznych členských štátoch.
To assess those probabilities, the decision trees and tables in the opinion of EFSA [1], which were drawn up in collaboration with the European Commission's Environment Directorate-General can provide an effective tool for Member States’ local risk assessments to adapt to an evolving situation based on a close collaboration and exchange of views between Member States.Liaisons with bird conservation/watching institutions and ringing stations shall be encouraged.
Pri posudzovaní týchto pravdepodobností môžu rozhodovacie schémy a tabuľky v stanovisku EFSA [1], ktoré boli vypracované v spolupráci s Generálnym riaditeľstvom Európskej komisie pre životné prostredie, poskytnúť účinný nástroj pre miestne posudzovanie rizika v jednotlivých členských štátoch s cieľom prispôsobiť sa vyvíjajúcej sa situácii na základe úzkej spolupráce a výmeny názorov medzi členskými štátmi.Podporí sa spolupráca s inštitúciami na ochranu/pozorovanie vtákov a krúžkovacími stanicami.
Sampling, where appropriate, shall be carried out under the supervision of staff from these groups/stations, by hunters and other ornithologically skilled persons.
Odber vzoriek sa v prípade vhodnosti uskutoční pod dozorom zamestnancov týchto skupín/staníc, poľovníkov alebo iných odborníkov v oblasti ornitológie.
Passive surveillance of sick and dead wild birds shall be targeted on:
Pasívne sledovanie chorých a mŕtvych voľne žijúcich vtákov je zamerané na:
areas where increased incidence of morbidity and mortality in wild birds occurs;
oblasti so zvýšenou chorobnosťou a úmrtnosťou voľne žijúceho vtáctva;
areas close to the sea, lakes and waterways where birds were found dead; and in particular when these areas are in proximity to domestic poultry farms;
oblasti v blízkosti morí, jazier, vodných tokov, v ktorých sa našli mŕtve vtáky, a najmä tie oblasti, ktoré sú v blízkosti domácich chovov hydiny;
birds belonging to identified ‘higher risk’ species listed in part D and other wild birds living in close proximity with them.
vtáctvo, ktoré patrí do skupiny „rizikovejších“ druhov uvedených v časti D a iné voľne žijúce vtáctvo v ich blízkosti.
In addition, investigations of living and dead wild birds in areas where H5N1 cases have been detected shall ideally be targeted on birds:
Okrem toho sa skúmanie živého a mŕtveho voľne žijúceho vtáctva v oblastiach, kde boli zistené prípady H5N1, sústredí na vtáctvo:
wild birds or poultry to possibly identify asymptomatic carriers;
voľne žijúce vtáctvo alebo hydinu s cieľom identifikovať asymptomatických nosičov;
in areas epidemiologically linked to these cases;
v oblastiach epidemiologicky spojených s týmito prípadmi;
coming possibly in close contact to domestic poultry holdings (Protection zone, surveillance zone and area B), which might function as ‘bridge species’, in particular those that are listed in part E.
potenciálne prichádzajúce do úzkeho kontaktu s hydinou chovanou v domácich chovoch (ochranná zóna, pásmo sledovania a oblasť B), ktoré môžu predstavovať „medzihostitelia“, a najmä tí, ktorí sú uvedení v časti E.
Active surveillance on living and clinically healthy and/or clinically diseased, injured or hunted [2] birds shall be targeted on:
Aktívne sledovanie živých a klinicky zdravých a/alebo klinicky chorých, zranených alebo ulovených [2] vtákov je zamerané na:
migratory birds belonging to the orders of Anseriformes (water fowl) and Charadriiformes (shorebirds and gulls);
sťahovavé vtáctvo patriace pod Anseriformes (vtáky žijúce v blízkosti riek) a Charadriiformes (vtáky žijúce v blízkosti morí a čajky);
at identified areas for concentration and mixing of high number of migratory birds involving different species and in particular when these areas are in proximity to domestic poultry farms;
vtáctvo v oblastiach identifikovaných ako oblasti s vysokou koncentráciou a miešaním sťahovavých vtákov rôznych druhov, najmä ak sú tieto oblasti v blízkosti domácich chovov hydiny;
a selection of higher risk species [3].
vybrané rizikovejšie druhy [3].
Oropharyngeal and cloacal swabs for virological examination shall be taken from apparently healthy free living birds.
Orofaryngeálne a kloakálne stery na virologické vyšetrenie sa odoberajú zo zjavne zdravých voľne žijúcich jedincov.
If for any reason it is impractical to take cloacal swabs from live birds carefully collected fresh faeces samples may serve as an alternative.
Ak je z nejakého dôvodu odber kloakálnych sterov zo živých vtákov nerealizovateľný, alternatívou môže byť starostlivo odobratý ster čerstvého trusu.
However, traceability in case of mixed sites frequented by different bird species must be ensured.
V prípade miešania miest s veľkým počtom rôznych druhov sťahovavého vtáctva sa však musí zabezpečiť vysledovateľnosť.
Cloacal and tracheal/oropharyngeal swabs and/or tissues (namely the brain, heart, lung, trachea, kidney and intestines) from wild birds found dead or shot shall be sampled for virus isolation and molecular detection (PCR).
Na izoláciu vírusu a molekulárnu detekciu (PCR) sa odoberajú kloakálne a tracheálne/orofaryngeálne stery a/alebo tkanivá (najmä mozgu, srdca, pľúc, trachey, obličky a čriev) voľne žijúcich vtákov, ktoré boli nájdené mŕtve alebo zastrelené.
Specific care has to be taken for the storage and transport of samples.
Osobitná starostlivosť sa musí venovať skladovaniu a preprave vzoriek.
Swabs must be chilled immediately on ice or with frozen gel packs and submitted to the laboratory as quickly as possible.
Stery sa musia ihneď schladiť na vreckách ľadu alebo zamrznutého gélu a čo najrýchlejšie odovzdať laboratóriu.
Samples must not be frozen unless absolutely necessary.
Pokiaľ to nie je absolútne nutné, vzorky nesmú byť zmrazené.
If available, swabs must be placed in antibiotic or specific virus transport medium so that they are fully immersed.
Ak je k dispozícii špecifické transportné médium na prepravu antibiotík alebo vírusov, musia sa na ne vzorky uložiť, aby sa v plnej miere ponorili.
Placing samples in medium for transportation must be done in addition to chilling and not as an alternative to chilling.
Uloženie vzoriek na transportné médium sa musí vykonať spolu s ich chladením, nie ako alternatíva chladenia.
In the absence of such medium, swabs must be returned to their casing and submitted dry.
V prípade, že takéto médium nie je k dispozícii, stery sa musia vrátiť do púzdra a odovzdať suché.
If rapid transport within 48 hours to the laboratory (in transport medium at 4° Celsius) is not guaranteed, samples shall be immediately frozen, stored and then transported on dry ice.
Ak nie je zaručená rýchla preprava vzoriek do laboratória do 48 hodín (v transportnom médiu s teplotou 4 °C), vzorky sa ihneď zmrazia, uskladnia a potom sa prepravia v suchom ľade.
Storage and transport of samples may be affected by a variety of factors so the method selected must be fit for purpose.
Na uskladnenie a prepravu vzoriek vplývajú mnohé faktory, preto sa musí vybrať spôsob prepravy vhodný na daný účel.
Sampling procedures shall be carried out in accordance with the avian influenza diagnostic manual (Commission Decision 2006/437/EC) laying down the procedures for the confirmation and differential diagnostic of avian influenza.
Postupy odberu vzoriek sa realizujú v súlade s ustanoveniami diagnostickej príručky pre vtáčiu chrípku (rozhodnutie 2006/437/ES), v ktorej sa stanovujú diagnostické postupy na potvrdenie a diferenciálna diagnostika vtáčej chrípky.
Laboratory tests shall be carried out in accordance with the avian influenza diagnostic manual (Commission Decision 2006/437/EC) laying down the procedures for the confirmation and differential diagnostic of avian influenza.
Laboratórne testy sa vykonávajú v súlade s ustanoveniami diagnostickej príručky pre vtáčiu chrípku (rozhodnutie 2006/437/ES), v ktorej sa stanovujú diagnostické postupy na potvrdenie a diferenciálna diagnostika vtáčej chrípky.
All samples collected in the surveillance for avian influenza in wild birds shall be tested as soon as possible by molecular techniques if available and according to the diagnostic manual (Commission Decision 2006/437/EC).
Všetky vzorky odobraté v rámci sledovania vtáčej chrípky u voľne žijúceho vtáctva sa testujú čo najskôr molekulárnymi technikami (ak sú dostupné) a v súlade s ustanoveniami diagnostickej príručky (rozhodnutie 2006/437/ES).
These tests shall only be carried out in laboratories able to guarantee quality assurance and using methods recognised by the CRL for avian influenza.
Tieto testy sa vykonávajú len v laboratóriách, ktoré sú schopné zaručiť kvalitu a v ktorých sa používajú metódy, ktoré uznáva CRL pre vtáčiu chrípku.
In addition, methods used must have produced acceptable results in the most recent comparative ring test of national laboratories.
Okrem toho musia použité metódy priniesť prijateľné výsledky v rámci posledného porovnávacieho kruhového testu národných laboratórií.
Initial screening using M gene PCR is recommended, with rapid testing of positives for H5 (but within two weeks) and in case of a positive finding analysis of the cleavage site must be undertaken as soon as possible to determine whether or not it has a highly pathogenic avian influenza (HPAI) or a low pathogenic avian influenza (LPAI) motif.
Odporúča sa úvodný skríning použitím M génu PCR s rapídnym testovaním pozitívnych vzoriek na H5 (do 2 týždňov) a v prípade pozitívneho nálezu je potrebné čo najskôr vykonať analýzu miesta štiepenia s cieľom určiť, či ide o vysokopatogénny (HPAI) alebo nízkopatogénny (LPAI) motív vtáčej chrípky.
If H5 HPAI is confirmed further analysis to determine the N type must be done rapidly (even this can only provide evidence eliminating N1).
Ak sa potvrdí H5 HPAI, je potrebné urýchlene vykonať ďalšiu analýzu potrebnú na zistenie typu N (hoci touto analýzou sa môže dokázať len vylúčenie N1).
At the laboratory, pooling of up to five samples taken from the same species collected at the same site and same time may be permitted when it can be ensured that, in case of a positive finding, the individual samples can be identified and retested.
Spojenie najviac piatich vzoriek z rovnakých druhov odobratých v rovnakom čase a na tom istom mieste sa v laboratóriu môže povoliť vtedy, ak je možné zabezpečiť, že v prípade pozitívneho nálezu sa budú dať jednotlivé vzorky identifikovať a opätovne otestovať.
Serological surveillance shall not be applied for avian influenza investigations in wild birds because serological methods cannot distinguish between HP and LP strains and antibody findings do not allow inference in relation to the likely location where wild birds might have become infected.
Sérologické sledovanie sa neuplatňuje pri skúmaní voľne žijúceho vtáctva, keďže sérologickými metódami nie je možné rozlíšiť kmene HP od kmeňov LP a nálezy protilátok neumožňujú interferenciu v súvislosti s pravdepodobnou lokalitou, kde sa voľne žijúce vtáctvo mohlo nainfikovať.
However, serological surveillance might be important to study in which resident or migrating bird species H5/H7 viruses are/were prevalent (or endemic).
Sérologické sledovanie však môže byť dôležité pri zisťovaní, u ktorých nesťahovavých alebo sťahovavých druhoch vtáctva prevládajú/prevládali vírusy H5/H7 (alebo sú/boli endemické).
Such analysis shall only be performed by specialised laboratories using a carefully selected panel of antigens to ensure the detection of haemagglutinin specific antibodies (i.e. to eliminate the possibility of interference from N specific antibodies).
Takúto analýzu možno vykonať len v špecializovaných laboratóriách použitím starostlivo vybraného panelu antigénov na zabezpečenie zistenia špecifických hemaglutinínových protilátok (t. j. vylúčenie možnosti interferencie špecifických protilátok N).
List of wild bird species presenting a higher risk in relation to avian influenza [4]Common name
Zoznam druhov voľne žijúcich vtákov, ktoré predstavujú vyššie riziko, pokiaľ ide o vtáčiu chrípku [4]Bežný názov
Bewick's Swan
labuť tundrová
Whooper Swan
kačica spevavá
Mute Swan
labuť (veľká) hrbozobá
Pink-footed Goose
hus krátkozobá
Bean Goose
hus siatinná
Greater White-fronted Goose (European race)
hus bieločelá
Lesser White-fronted Goose
hus (malá) piskľavá
Greylag Goose
hus divá
Barnacle Goose
bernikla bielolíca
Brent Goose
bernikla tmavá
Red-breasted Goose
bernikla červenokrká
Canada Goose
bernikla bielobradá
Marbled Teal
kačica úzkozobá
Red-crested Pochard
hrdzavka potápavá
Tufted Duck
chochlačka vrkočatá
Waders
Brodivé vtáky
Eurasian Golden Plover
kulík zlatý
Black-tailed Godwit
Limosa limosa
Gulls
Čajkovité
Black-headed Gull
čajka smejivá
Common Gull
čajka sivá
List of birds living in proximity to domestic poultry [5]
Zoznam vtákov žijucich v blízkosti domácej hydiny [5]
Probability of contact with poultry
Pravdepodobnosť kontaktu s hydinou
Group 1.
Skupina 1.
Species intimately associated with poultry production in Europe
Druhy úzko spojené s produkciou hydiny v Európe
Domestic Goose
hus domáca
Domestic Mallard
kačica divá
Domestic Muscovy Duck
pižmovka lesklá
Feral Pigeon
holub skalný
House Sparrow
vrabec domový
Group 2.
Skupina 2.
Species which may share farmland also used by domesticated poultry in north Europe
Druhy, ktoré môžu žiť v poľnohospodárskych podnikoch spolu so zdomácnenou hydinou v severnej Európe
Herring Gull
čajka striebristá
Wood Pigeon
holub hrivnák
Eurasian Collared Dove
hrdlička záhradná
Ring-necked Pheasant
bažant (obyčajný) poľovný
Larks species
škovránkovité druhy a pipíšky
Pipits
lapťušky
Wagtails
trasochvosty
Fieldfare
drozd čvíkotavý
Redwing
drozd červenkastý
Black-billed Magpie
straka čiernozobá
Eurasian Jackdaw
kavka tmavá
Rook
havran poľný
Carrion Crow
vrana (obyčajná) túlavá
Raven
krkavec čierny
Starling
škorec (obyčajný) lesklý
Spotless Starling
škorec jednofarebný
Eurasian Tree Sparrow
vrabec poľný
Buntings
strnádky
Group 3.
Skupina 3.
Species which may share wetlands also used by domesticated water birds in Northern Europe
Druhy, ktoré môžu žiť v mokradiach spolu so zdomácnenými vtákmi žijúcimi v blízkosti vôd v severnej Európe
Egrets
volávkovité
Herons
volávkovité
Ardea and other spp.
Ardea a iné spp.
Cormorant
kormorán veľký
Common Coot
lyska čierna
Moorhen
sliepočka zelenonohá
Scientific opinion on ‘Migratory birds and their possible role in the spread of highly pathogenic avian influenza’ (EFSA 12 May 2006).
Vedecké stanovisko o „sťahovavom vtáctve a jeho potenciálnej role pri šírení vysokopatogénnej vtáčej chrípky“ (EFSA, 12. máj 2006).
Hunting by respecting the requirements of Council Directive 79/409/EEC on the protection and conservation of all naturally occurring wild birds.
Lov pri zohľadnení požiadaviek smernice Rady 79/409/EHS o ochrane voľne žijúceho vtáctva.
To be provided by the European Commission’s Environment Directorate-General.
Poskytuje Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre životné prostredie.
This list is not a limitating list but is only meant to identify migratory species that may pose a high risk for introduction of avian influenza into the Community based on their migratory pattern involving areas where H5N1 HPAI has either occurred in wild birds or poultry.
Tento zoznam nie je konečný, ale je určený len na identifikáciu sťahovavých druhov, ktoré môžu predstavovať vysoké riziko zavlečenia vtáčej chrípky do Spoločenstva na základe ich migračného modelu, zahŕňajúc oblasti, v ktorých sa HPAI H5N1 vyskytla buď u voľne žijúceho vtáctva, alebo hydiny.
It is based on the Scientific opinion on ‘Migratory birds and their possible role in the spread of highly pathogenic avian influenza’ adopted by the Animal Health and Welfare Panel of EFSA on 12 May 2006 and the work carried out by ORNIS Committee and contractors to European Commission’s Environment Directorate-General.
Je založený na vedeckom stanovisku o „sťahovavom vtáctve a jeho potenciálnej role pri šírení vysokopatogénnej vtáčej chrípky“ prijatom Pracovnou skupinou pre zdravie a blaho zvierat v rámci EFSA 12. mája 2006 a práci vykonanej výborom ORNIS a dodávateľmi Generálneho riaditeľstva Európskej komisie pre životné prostredie.
However, this list could be updated following results of further scientific studies as they become available and based on the risk assessment carried out by national authorities taking into account their specific ornithological situation.
Tento zoznam sa však môže aktualizovať na základe výsledkov ďalších vedeckých štúdií po ich sprístupnení a na základe posúdenia rizika, ktoré vykonajú vnútroštátne orgány, pričom zohľadnia špecifickú ornitologickú situáciu.
This list is not an exhaustive list but is only meant to identify resident or non-migratory European bird species that live in proximity to domestic poultry (especially in NW Europe) and which have the theoretical potential to transfer HPAI H5N1 from potential asymptomatically infected wild birds (‘bridge species’).
Tento zoznam nie je konečný, ale je určený len na identifikáciu európskych nesťahovavých druhov vtákov, ktoré žijú v blízkosti domácej hydiny (najmä v severozápadnej Európe) a ktoré majú teoreticky potenciál prenášať HPAI H5N1 z potenciálne asymptomaticky infikovaných voľne žijúcich vtákov („medzihostiteľov“).