natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Netherlands, in its letter of October 2005, claims that the figure of 500000 — 700000 tonnes mentioned by Euromalt as being the overcapacity of the Community malting industry is based on so-called ‘nameplate’ capacities, i.e. production 24 hours a day, 7 days a week, 365 days a year.
V liste z októbra 2005 Holandsko uvádza, že údaj o prebytku sladu v objeme 500000 – 700000 ton v celom Spoločenstve sa zakladá na tzv. „name plate“ kapacitách, t.j. počíta s výrobou 24 hodín denne, 7 dní do týždňa a 365 dní do roka.
Periods when plants are at a standstill owing to maintenance, technical failures and overhaul are not taken into account, which makes it uncertain whether overcapacity actually exists.
Do výpočtu neboli zahrnuté prestoje spôsobené údržbou, odstávky kvôli poruchám a opravy, v dôsledku čoho nie je isté, či naozaj možno hovoriť o prebytku.
The Commission has looked at actual capacity and production figures for the Community malt industry for the last few years. It has taken the following table from H.M.
Komisia vychádza z údajov o reálnej výrobnej kapacite a výrobe sladu v Spoločenstve za minulé roky.
Gauger's statistical digest 2004/2005, which uses national statistics, Euromalt and Eurostat as sources.
Nasledujúcu tabuľku prevzala zo štatistického prehľadu za obdobie 2004/2005 vypracovaného H. M. Gaugerom, ktorý vychádza z národných štatistík, údajov združenia Euromalt a údajov inštitútu Eurostat.
Total malt capacity and production in the Community
Celková kapacita a výroba sladu v Spoločenstve
Capacity (in tonnes)
Kapacita (v tonách):
Production (in tonnes)
Výroba v tonách
The figures in the table point to a utilisation of at least 98 % of total capacity during the years 2002-2004.
Čísla v tejto tabuľke naznačujú využitie existujúcich kapacít na úrovni aspoň 98 % v rokoch 2002-2004.
The figures in the report by Frontier Economics indicate a comparable level of utilisation.
Čísla uvedené v správe agentúry Frontier Economics hovoria o porovnateľnom percentuálnom podiele využitia.
In 2005, the utilisation rate was lower, with malt production in the Community at 8,4 million tonnes and capacity at 8,8 million tonnes.
V roku 2005 bol percentuálny podiel využitia nižší pri výrobe sladu v Spoločenstve v objeme 8,4 milióna ton a zásobách v objeme 8,8 milióna ton.
For marketing year 2006/2007, total production is expected to be 8,0 million tonnes and capacity 8,8 million tonnes.
V účtovnom roku 2006/2007 sa očakáva výroba v objeme 8,0 milióna ton pri kapacite v objeme 8,8 milióna ton.
These lower rates of utilisation appear, however, to reflect the reaction of malting plants to low profitability, i.e. their decision to produce less malt and temporarily to shut production capacity.
Tento nižší rozsah je podľa všetkého reakciou výrobcov sladu na nízky zisk, t.j. výrobcovia sa rozhodli vyrábať menej sladu a dočasne uzatvoriť výrobné prevádzky.
For marketing year 2006/2007, part of the explanation is also provided by the poor harvest of malting barley.
Situáciu v účtovnom roku 2006/2007 môžu vysvetliť nízke výnosy sladového jačmeňa.
The figures for 2002 to 2004 show that it is technically possible to use at least 98 % of the total production capacity.
Z údajov za roky 2002 až 2004 vrátane možno vyvodiť, že technicky je možné využiť aspoň 98 % z celkovej výrobnej kapacity.
This high percentage for the actual utilisation of total capacity does not seem to be a reason to doubt the existence of overcapacity in the Community malting industry.
Tento vysoký podiel skutočného využitia celkovej kapacity však nie je dôvodom pre spochybnenie existencie prebytku na trhu so sladom v Spoločenstve.
As for the future, as mentioned in the Euromalt letter of August 2005, ‘small, old and inefficient capacity must be closed. This will be a slow process because of the very structure of the industry in certain Member States’.
V budúcnosti dôjde, ako to uvádza list združenia Euromalt z augusta 2005, k uzatvoreniu „malých, starých a nevyhovujúcich výrobných prevádzok.
The process would appear to have accelerated in 2006.
Vzhľadom na štruktúru tohto trhu v niektorých členských štátoch to však bude pomalý proces.“ Zdá sa, že tento proces sa v roku 2006 urýchlil.
By mid-2006, production of malt in the Community appears to have been brought into equilibrium again with actual demand, as malt producers have learned to limit their production to possible sales volumes.
V polovici roka 2006 sa výroba sladu v Spoločenstve opäť vyrovnala s reálnym dopytom, keďže výrobcovia sladu zistili, že je výhodnejšie obmedziť výrobu v pomere k možnému objemu predaja.
However, even after the above-mentioned permanent closure of old malt production facilities, total malt production capacity in the Community still exceeds actual demand by some 600000 tonnes.
Avšak dokonca aj po vyššie uvedenom trvalom uzatvorení zastaraných prevádzok na výrobu sladu bude celkový objem kapacity výroby sladu v Spoločenstve vyšší ako dopyt po slade, a to o približne o 600000 ton.
In addition, demand in the Community is not expected to increase due to stagnating beer consumption, while Community exports will face a global trade situation which is expected to remain relatively stable for the next few years.
Okrem toho nemožno s ohľadom na stagnujúcu spotrebu piva v rámci Spoločenstva očakávať zvýšenie dopytu, zatiaľ čo vývoz zo Spoločenstva bude prebiehať pod podmienkami celosvetového trhu, ktoré podľa očakávania budú aj v najbližších rokoch relatívne stabilné.
The Commission does not have clear evidence, therefore, that the current situation of overcapacity will change soon.
Komisia preto nevidí žiadne náznaky, podľa ktorých by bolo možné očakávať, že sa v najbližšom období zmení súčasná situácia, ktorú charakterizuje prebytok sladu.
Consequences for trade between Member States
Dôsledky pre obchod medzi členskými štátmi
The Netherlands and Holland Malt take the view that the investment in the Eemshaven plant will affect trade with third countries rather than trade between Member States, since the export of malt is a separate market segment from that in which inland malt suppliers operate.
Holandsko a spoločnosť Holland Malt sa domnievajú, že investícia do výrobnej prevádzky v obci Eemshaven bude mať väčší vplyv na obchod s tretími krajinami ako na obchod medzi členskými štátmi, keďže vývoz sladu patrí do časti trhu, v ktorej neoperujú dodávatelia sladu, ktorí nemajú sídlo v blízkosti námorných prístavov.
The Commission recognises that part of the malting capacity in the Community consists of inland, small family/privately-owned companies that produce mainly for domestic markets.
Komisia uznáva, že časť výroby sladu v Spoločenstve pozostáva z malých súkromných, resp. rodinných podnikov, ktoré nesídlia v blízkosti námorných prístavov a ktoré sa orientujú predovšetkým na vnútrozemský trh.
However, part of their production can also be for export, in which case they would face competition from other malt companies in the Community mainly focused on exports (such as Holland Malt).
Časť ich produkcie však i napriek tomu môže byť určená na vývoz a v takom prípade by museli čeliť konkurencii iných sladovní zo Spoločenstva, ktoré sú primárne zamerané na vývoz (ako napr. spoločnosť Holland Malt).
In addition, there are large groups in the Community malt industry which sell their malt both inside and outside the Community.
Navyše v Spoločenstve existujú veľké skupiny výrobcov sladu, ktorí svoje výrobky predávajú v rámci Spoločenstva ako i mimo neho.
Holland Malt falls into this category, being located at a deep sea port from which it can serve both the Community and non-Community markets.
Do tejto kategórie jednoznačne patrí spoločnosť Holland Malt so svojou polohou v blízkosti námorného prístavu, z ktorého môže zásobovať nielen trh v Spoločenstve, ale aj trhy mimo Spoločenstva.
Community malt companies primarily focused on exports to other markets could therefore face competition from Holland Malt.
Sladovne v Spoločenstve, ktoré sú v prvom rade zamerané na vývoz na iné trhy, by preto v spoločnosti Holland Malt získali ďalšieho konkurenta.
The same applies to Community malt companies concentrating on selling in the internal market, since Holland Malt still expects to sell a considerable volume of malt to European countries.
To isté platí pre sladovne v Spoločenstve zamerané primárne na predaj na vnútornom trhu, keďže spoločnosť Holland Malt i naďalej plánuje predávať veľké množstvo sladu v európskych krajinách.
In its business plan of August 2003, Holland Malt mentioned that it expected to sell 71540 tonnes to European destinations in 2005 (compared to expected sales of 28100 tonnes to Asia, 40600 tonnes to Latin America and 29000 tonnes to Russia).
Vo svojom podnikateľskom pláne z augusta 2003 spoločnosť Holland Malt oznamuje, že v roku 2005 plánuje v Európe predať 71540 ton, zatiaľ čo do Ázie plánuje vyviezť 28100 ton, do Latinskej Ameriky 40600 ton a do Ruska 29000 ton.
Situations may well occur in which malt companies concentrating primarily on exports to third countries (such as Holland Malt) may not be able to find buyers for the output intended for those destinations, in which case they might seek to sell it inside the Community.
Môže dôjsť k situáciám, kedy sladovne primárne zamerané na vývoz do krajín mimo Spoločenstva (ako napríklad spoločnosť Holland Malt) nedokážu nájsť odberateľov pre plánovaný objem výroby. Vtedy možno budú zvažovať predaj nadbytku v rámci Spoločenstva.
The opposite may also occur.
Môžu sa vyskytnúť aj opačné situácie.
The Commission therefore does not consider the segments inside and outside the Community to be completely separate.
Komisia preto trh vo vnútri a trh mimo Spoločenstva nepovažuje za dva oddelené trhy.
Linkages exist, with developments outside the Community having an effect on developments inside, and vice versa.
Medzi týmito trhmi existuje vzájomný vzťah a vývoj mimo Spoločenstva má určité následky na vývoj v rámci Spoločenstva a naopak.
Given the above, the Commission does not share the conclusion of the report by Frontier Economics that there is no indication that the subsidy granted to Holland Malt will lead to a displacement of malt sales by other European producers over and above those which would occur in any event.
Na základe vyššie uvedených skutočností nesúhlasí Komisia so záverom správy agentúry Frontier Economics, podľa ktorého nič nenasvedčuje tomu, že by dotácia pridelená spoločnosti Holland Malt viedla k zníženiu predaja sladu u akýchkoľvek iných európskych výrobcov.
The Commission cannot rule out such displacements in the sale of malt by other Community malt producers to customers within and outside the Community.
Komisia nemôže vylúčiť takýto následok na predaj sladu iných európskych výrobcov odberateľom v rámci Spoločenstva alebo mimo neho.
It concludes, therefore, that the aid may well have an impact on trade and competition between the Member States.
Komisia preto dospela k záveru, že uvedená štátna pomoc môže ovplyvniť obchod a konkurenciu medzi členskými štátmi.
A market for premium malt
Trh pre prémiový slad
The Commission has taken note of the information sent by the Netherlands and Holland Malt (including the letters from third parties) on the development of HTST malt.
Komisia vzala na vedomie údaje poskytnuté Holandskom a spoločnosťou Holland Malt (vrátane listov tretích osôb) týkajúce sa vývoja v oblasti sladu typu HTST.
The Netherlands, Holland Malt and the interested parties describe HTST malt as having different characteristics from regular malt, which give the beer more taste and flavour, longer-lasting sparkle and an increased shelf life.
Holandsko, spoločnosť Holland Malt a zúčastnené strany opísali slad typu HTST ako druh sladu s vlastnosťami odlišnými od vlastností bežného sladu, ktorý zlepšuje chuť a vôňu piva a zvyšuje jeho perlivosť a trvanlivosť.
The Netherlands and Holland Malt state that HTST malt can be considered to be a premium malt.
Podľa Holandska a spoločnosti Holland Malt možno slad typu HTST považovať za prémiový slad.
They also maintain that as a result of its unique physical characteristics, its perceived quality and its higher price range, it is very likely that there will be no or limited substitutability between HTST malt and regular malt.
S ohľadom na jeho jedinečné fyzikálne vlastnosti, reálny rozdiel v kvalite a vyššiu cenovú kategóriu je podľa nich veľmi pravdepodobné, že slad typu HTST nemožno (alebo iba veľmi ťažko možno) zameniť s bežným sladom.
The Commission acknowledges that HTST may well have particular characteristics and be of a high quality.
Komisia uznáva, že slad typu HTST môže mať osobitné vlastnosti a môže sa vyznačovať vyššou kvalitou.
It has to be established, however, whether or not a separate market exists for premium malt (which HSTS malt would serve) alongside a market for regular malt.
I napriek tomu je však nutné zistiť, či skutočne existuje osobitný trh pre prémiový slad (na ktorom by si našiel uplatnenie slad typu HTST), odlišný od trhu s bežným sladom.
The Court of First Instance has specified that in order to be considered the subject of a sufficiently distinct market,
Súd prvého stupňa rozhodol, že o osobitnom trhu možno hovoriť iba vtedy,
‘it must be possible to distinguish the service or the good in question by virtue of particular characteristics that so differentiate it from other services or other goods that it is only to a small degree interchangeable with those alternatives and affected by competition from them.
„ak tento výrobok alebo služba majú osobitné charakteristické vlastnosti, vďaka ktorým sa výrobok alebo služba od iných výrobkov odlišujú do takej miery, že ich vzájomná zámena je možná len v obmedzenom rozsahu a konkurencia je takmer nebadateľná.
In that context, the degree of interchangeability between products must be assessed in terms of their objective characteristics, as well as the structure of supply and demand on the market, and competitive conditions.’(81) As regards the structure of supply and demand on the market and competitive conditions, the Commission has received comments from several parties (mostly national maltsters' associations) indicating that a clear distinction between regular and premium malt cannot be made.
V tomto smere je nutné mieru zameniteľnosti výrobkov posúdiť na základe objektívnych vlastností týchto výrobkov, ako i na základe štruktúry dopytu a ponuky na príslušnom trhu a na základe podmienok obchodnej súťaže“. (81) V súvislosti so štruktúrou dopytu a ponuky na príslušnom trhu a podmienkami obchodnej súťaže Komisia zaregistrovala pripomienky viacerých zúčastnených strán (predovšetkým národných združení výrobcov sladu), z ktorých vyplýva, že bežný slad nemožno jasne odlíšiť od prémiového sladu.
According to these, malt is, if anything, a product of a generic nature, with small variations in characteristics and subject to quality standards imposed by the brewing industry.
Podľa týchto pripomienok je slad všeobecný produkt s miernymi variáciami, na ktorý sa vzťahujú normy týkajúce sa kvality stanovené výrobcami sladu.
The majority of maltsters' customers seem only to want high-quality malt that meets their specifications and satisfies all food safety requirements.
Väčšina zákazníkov sladovní očividne žiada slad vysokej kvality, ktorý zodpovedá ich požiadavkám a spĺňa všetky požiadavky týkajúce sa kvality potravín.
The degree of interchangeability between different malts from different malting companies would therefore not seem to be small, since all these companies have to produce malt of high quality to be able to satisfy their customers' demand.
Miera vzájomnej zameniteľnosti rôznych druhov sladu z rôznych sladovní sa preto nezdá byť nízka, keďže všetky sladovne musia vyrábať slad vysokej kvality, aby tak vyhoveli svojim zákazníkom.
This would seem to be confirmed by evidence that premium beer is not necessarily produced with another quality of malt than regular beer.
Zdá sa, že tento dojem potvrdzujú i niektoré indície, podľa ktorých sa prémiové pivo nemusí nutne vyrábať z iného sladu ako bežné pivo.
According to the Netherlands, Holland Malt will produce its HTST malt primarily for the ‘premium’ segment of the beer market.
Podľa Holandska bude spoločnosť Holland Malt vyrábať slad typu HTST v prvom rade pre výrobcov „prémiového“ piva.
The Netherlands states that for the production of these premium beers, raw materials of a high quality are required with characteristics that improve the flavour of these beers.
Holandsko udáva, že výroba takéhoto prémiového piva si vyžaduje suroviny vysokej kvality s vlastnosťami, ktoré dávajú tomuto pivu lepšiu chuť.
Holland Malt in its letter mentions the ‘Just Drinks.com 2004 report’, in which — according to Holland Malt — ‘major brewers state that premium beers are an inherently better liquid with a fuller, more distinctive taste’.
Spoločnosť Holland Malt vo svojom liste uvádza „správu Just Drinks.com 2004“, v ktorej podľa spoločnosti Holland Malt významné pivovary potvrdzujú, že prémiové pivo je nápoj lepšej kvality s plnšou a výraznejšou chuťou.
According to the Commission, however, this sentence in the report refers to consumers' perception of premium beer, and not to a statement of major brewers.
Podľa Komisie táto veta reprezentuje názor zákazníkov na prémiové pivo a nemožno ju považovať za vyjadrenie významných pivovarov.
On page 59 of the report it is stated that ‘Scottish & Newcastle on the other hand pointed to consumers' perception of higher quality and the status that is conferred by purchasing a premium brand.
Na strane 59 tejto správy stojí, že zákazníci sa podľa spoločnosti Scottish & Newcastle domnievajú, že pivo prémiovej značky je kvalitnejšie a prestížnejšie.
The key factors are: perception of higher quality — premium beers are an inherently better liquid with a fuller, more distinctive taste’.
Zásadné faktory sú: predstava o vyššej kvalite – prémiové pivo je nápoj lepšej kvality s plnšou a výraznejšou chuťou.
Brands recognised as premium in some regions are not necessarily recognised as such in others.
Značky piva, ktoré sa v niektorých oblastiach označujú ako prémiové, sa v iných oblastiach takto označovať vôbec nemusia.
The report furthermore states that ‘the reader must be aware that demand for premium beer looked at in terms of comparisons between years and trends over a number of years, is variable due to changes in consumer perceptions and not in product specification.
Správa ďalej uvádza, že „čitateľ si musí uvedomiť, že pokiaľ ide o porovnanie medzi rôznymi rokmi a vývojové tendencie pozorovateľné počas viacerých rokov, dopyt po prvotriednom pive sa mení na základe očakávaní zákazníka a nie v závislosti od špecifikácie výrobku.
As Interbrew points out, it is consumers who decide what is premium, not the industry’.
Podľa zistení pivovaru Interbrew určuje sám zákazník, a nie výrobcovia, čo je prémiové pivo.“
The fact that product specification is not an important factor in determining which beers are considered premium beers indicates that different malts, provided they meet (minimum) quality standards imposed by the brewing industry, are easily interchangeable.
Skutočnosť, že špecifikácie výrobku nie sú dôležitým faktorom pri určení, ktoré pivo možno považovať za prémiové, poukazuje na to, že rôzne druhy sladu, ktoré spĺňajú (minimálne) normy týkajúce sa kvality stanovené výrobcami piva, možno navzájom ľahko zameniť.
The decision mentions that ‘although the malt market may arguably be subdivided, e.g. into brewing malt and distilling malt, the parties do not believe that this is appropriate because of the high degree of supply-side substitutability’.
Z rozhodnutia vyplýva, že či už je trh so sladom preukázateľne rozdelený na trh pre pivovary a trh pre výrobne destilátov, alebo nie, pre oznamujúce strany to kvôli vysokej miere zameniteľnosti na strane ponuky nie je argument.
In addition, the Commission has not been able to detect a separate market for premium malt in studying the statistical sources for malt production.
Komisia ďalej pri štúdiu štatistických zdrojov pre výrobu sladu nebola schopná potvrdiť existenciu osobitného trhu s prémiovým sladom.
On the contrary, all these sources (Eurostat, Euromalt, International Grains Council) only provide data on the general malt market.
Naopak, všetky tieto zdroje (Eurostat, Euromalt, Medzinárodná rada pre obilniny) uvádzajú iba údaje týkajúce sa všeobecného trhu so sladom.
The Netherlands and Holland Malt themselves have not provided data on existing capacities for, or the production of, premium malt.
Holandsko a spoločnosť Holland Malt neposkytli žiadne údaje o existujúcich výrobných prevádzkach na výrobu prémiového sladu alebo o jeho výrobe.
On the contrary, in the argument about overcapacity, they have referred to figures for malt (as a product), without making a distinction between regular and premium malt.
Naopak, pri argumente o prebytku poukázali na čísla týkajúce sa sladu ako takého bez toho, aby zdôraznili rozdiel medzi bežným sladom a prémiovým sladom.
The Commission considers, therefore, that a clear dividing line between the two categories (regular and premium malt) cannot be drawn.
Komisia sa preto domnieva, že nemožno stanoviť jasnú hranicu medzi týmito dvoma kategóriami (bežný slad a prémiový slad).
There may perhaps be differences in quality, but they do not appear to be of such a nature that the interchangeability of types of malt or competition between maltsters is appreciably limited thereby.
Je možné, že existujú rozdiely v kvalite, no zrejme nejde o rozdiely, ktoré by výrazne obmedzovali zameniteľnosť rôznych druhov sladu alebo konkurenciu medzi jeho výrobcami.
Based on the above findings on overcapacity in the malt market, possible effects on trade between Member States of the aid measure in question and the lack of a clearly distinctive separate market for premium malt, the Commission considers the aid not to comply with point 4.2.5 of the guidelines, which provides that no aid may be granted for investments in products for which normal market outlets cannot be found.
Na základe vyššie uvedených záverov týkajúcich sa prebytku na trhu so sladom, možného vplyvu uvedeného opatrenia pomoci na obchod medzi členskými štátmi a absencie preukázateľného osobitného trhu pre prémiový slad dospela Komisia k záveru, že uvedené opatrenie pomoci nie je v súlade s ustanovením bodu 4.2.5 usmernení, podľa ktorého pomoc nemožno poskytnúť na investície do výrobkov, pre ktoré nemožno na trhu nájsť bežné odbytištia.
Aid to a malting plant in Lithuania
Pomoc pre sladovňu v Litve
Holland Malt points out that the situation on the global malt market did not prevent the Commission from authorising investment aid for a malting plant in Lithuania.
Spoločnosť Holland Malt poukazuje na to, že situácia na svetovom trhu so sladom nezabránila Komisii schváliť investičnú pomoc pre sladovňu v Litve.
The Commission would like to stress that it has not authorised state aid for an investment in a malting plant in Lithuania after that country's accession to the Community on 1 May 2004.
Komisia chce poukázať na to, že od vstupu Litvy do EÚ 1. mája 2004 neschválila žiadnu investičnú štátnu pomoc pre sladovňu v Litve.
Before that date, no state aid rules applied in Lithuania for agricultural products.
Pred týmto dátumom sa v Litve neuplatňovali žiadne usmernenia týkajúce sa štátnej pomoci pre poľnohospodárske výrobky.
In any event, failings by other Member States to meet their obligations under Articles 87 and 88 of the Treaty are irrelevant to whether the Member State against which the procedure in Article 88(2) of the Treaty has been initiated has granted (unlawful) aid.
Tak či onak skutočnosť, že iné členské štáty nedodržiavajú povinnosti, ktoré im vyplývajú z ustanovení článku 87 a 88 Zmluvy, nijako nesúvisí s otázkou, či členský štát, proti ktorému bolo začaté konanie v zmysle ustanovení článku 88 ods. 2 Zmluvy poskytol (nezákonnú) pomoc.