natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The deceleration of economic growth in the euro area in the second half of last year can be attributed to both external factors, high and volatile oil prices, slowing global trade growth and the appreciation of the euro, as well as internal rigidities.
Spomalenie hospodárskeho rastu v eurozóne v druhej polovici minulého roka možno pripísať vonkajším faktorom – vysokým a kolísavým cenám ropy, klesajúcemu tempu rastu svetového obchodu a zhodnocovaniu eura – ako aj vnútornej strnulosti.
On the external side, adverse oil price developments and persisting global imbalances continue to represent non-negligible downside risks.
Pokiaľ ide o vonkajšie faktory, nepriaznivý vývoj cien ropy a pretrvávajúca globálna nerovnováha naďalej predstavujú nezanedbateľné negatívne riziko.
Domestic demand has been particularly muted in the euro area, with both private consumption and investment significantly below that of the EU-25 as a whole in 2004.
V eurozóne došlo predovšetkým k útlmu domáceho dopytu, pričom súkromná spotreba aj investície boli v roku 2004 výrazne nižšie ako hodnoty za EÚ-25 ako celok.
Muted private consumption seems to be rooted in continuing concerns regarding in particular employment prospects (with unemployment continuing to be around 9 %) as well as income prospects in the medium term.
Zdá sa, že útlm súkromnej spotreby pramení z pretrvávajúcich obáv, najmä v súvislosti s pracovnými vyhliadkami (keďže nezamestnanosť sa naďalej pohybuje okolo 9 %), ako aj s platovými vyhliadkami v strednodobom horizonte.
The level of confidence and the lack of sustained improvement on the consumption side have continued to weight on investment.
Úroveň dôvery a nedostatok trvalého zlepšovania na strane spotreby naďalej nepriaznivo ovplyvňujú investície.
The challenge for the euro area is to ensure the realisation of current growth potential and even more to raise its growth potential over time.
Úlohou eurozóny je zabezpečiť realizáciu súčasného potenciálu rastu a v priebehu času svoj potenciál rastu ešte zvýšiť.
This is best achieved through growth and stability orientated macroeconomic policies and comprehensive structural reforms.
To možno najlepšie dosiahnuť makroekonomickými politikami orientovanými na rast a stabilitu a komplexnými štrukturálnymi reformami.
Both are also particularly salient for euro area and ERM2 Member States as they have an important impact on their capacity to adequately adjust to shocks with an asymmetric impact and therefore on the economic resilience of the euro area as a whole.
Obe sú pre členské štáty eurozóny a ERMII tiež mimoriadne dôležité, pretože majú výrazný vplyv na ich schopnosť primerane sa prispôsobiť náhlym zmenám s nerovnomerným vplyvom, a teda na hospodársku odolnosť eurozóny ako celku.
Furthermore, the economic performance of, and policies pursued by, individual euro area Member States affect common goods such as the euro’s exchange rate, interest rates price stability and the cohesion of the euro area.
Hospodárske výsledky jednotlivých členských štátov eurozóny a nimi presadzované politiky majú vplyv na spoločné hodnoty, ako napríklad výmenný kurz eura, cenovú stabilitu úrokových sadzieb a vyrovnávanie rozdielov v rámci eurozóny.
All this implies a need for effective policy coordination, both in the EU and in the euro area, to improve growth potential and performance.
Z tohto všetkého vyplýva potreba účinnej koordinácie politík v EÚ aj v eurozóne na účely zvýšenia potenciálu rastu a výkonnosti.
The absence of national interest and exchange rate policies implies also an increased need to achieve and maintain sound budget positions over the cycle which provide sufficient budgetary margin to absorb the impact of cyclical fluctuations or economic shocks with an asymmetric impact.
Absencia vnútroštátnych politík v oblasti úrokových sadzieb a výmenných kurzov prináša tiež zvýšenú potrebu dosiahnuť a udržať v priebehu cyklu stabilné rozpočtové pozície, ktoré zabezpečia dostatočnú rozpočtovú rezervu na stlmenie vplyvu cyklických fluktuácií alebo náhlych hospodárskych zmien s nerovnomerným vplyvom.
Structural policies that foster the smooth adjustment of prices and wages are essential to ensure that euro area Member States have the capacity to rapidly adjust to shocks (such as the current oil price shock) and to help to avoid unwarranted inflationary developments.
Štrukturálne politiky, ktoré podporujú bezproblémové úpravy cien a miezd, sú dôležité na zabezpečenie toho, aby boli členské štáty eurozóny schopné rýchlo sa prispôsobiť náhlym zmenám (ako napr. súčasná náhla zmena ceny ropy), a na pomoc pri predchádzaní neopodstatneným inflačným zmenám.
Policies that increase the responsiveness of labour markets, through encouraging widespread labour participation, occupational and geographical mobility and the setting of wages, together with appropriate product market reforms, are particularly important in this respect.
V tomto ohľade sú mimoriadne dôležité politiky, ktoré zvyšujú schopnosť trhov práce reagovať na podnety podporovaním rozsiahlej účasti na trhu práce, pracovnej a geografickej mobility a tvorby miezd, spoločne s vhodnými reformami trhu výrobkov.
In the short run, the policy mix in the euro area needs to support economic recovery while at the same time safeguarding long-term sustainability and stability.
Z krátkodobého hľadiska je potrebné, aby súbor politík v eurozóne podporoval hospodárske oživenie a súčasne dbal na dlhodobú udržateľnosť a stabilitu.
At the current juncture, it is important that the policy mix underpins confidence among consumers and investors, which also implies remaining committed to medium-term stability.
V súčasnej situácii je potrebné, aby tento súbor politík podporil dôveru spotrebiteľov a investorov, s čím súvisí aj potreba naďalej dbať na strednodobú stabilitu.
Budgetary policy has to ensure a fiscal position consistent with the need to prepare for the impact of ageing populations on the one hand and to accomplish a composition of public expenditure and revenues that fosters economic growth on the others.
Rozpočtová politika musí na jednej strane zabezpečiť fiškálny stav, ktorý je v súlade s potrebou pripraviť sa na vplyv starnutia populácie, a na strane druhej dosiahnuť také zloženie verejných výdavkov a výnosov, ktoré podporuje hospodársky rast.
To contribute to international economic stability and better represent its economic interests, it is critical for the euro area to play its full role in international monetary and economic policy cooperation.
Na to, aby eurozóna prispievala k medzinárodnej hospodárskej stabilite a lepšie zastupovala svoje hospodárske záujmy, musí naplno plniť svoju úlohu v medzinárodnej spolupráci v oblasti menovej a hospodárskej politiky.
Whilst a stable Eurogroup Presidency will help to coordinate euro area members’ positions, the external representation of the euro area has to be improved, on the basis of the framework of the Vienna agreement of 11 and 12 December 1998, so that the euro area can take a leading strategic role in the development of the global economic system.
Aj keď stabilné predsedníctvo euroskupiny pomáha koordinovať postoje členov eurozóny, vonkajšie zastúpenie eurozóny je potrebné zlepšiť na základe rámca viedenskej dohody z 11. a 12. decembra 1998, aby mohla eurozóna zohrávať vedúcu strategickú úlohu pri vývoji globálneho hospodárskeho systému.
Guideline No 6. To contribute to a dynamic and well-functioning EMU, euro area Member States need to ensure better coordination of their economic and budgetary policies, in particular, 1. pay particular attention to fiscal sustainability of their public finances in full compliance with the Stability and Growth Pact; 2. contribute to a policy mix that supports economic recovery and is compatible with price stability, and thereby enhances confidence among business and consumers in the short run, while being compatible with long term sustainable growth; 3. press forward with structural reforms that will increase euro area long-term potential growth and will improve its productivity, competitiveness and economic adjustment to asymmetric shocks, paying particular attention to employment policies, and 4. ensure that the euro area’s influence in the global economic system is commensurate with its economic weight.
Usmernenie č. 6: V záujme prispenia k dynamickej a fungujúcej EMÚ musia členské štáty eurozóny zabezpečiť lepšiu koordináciu svojich hospodárskych a rozpočtových politík, najmä 1. venovať osobitnú pozornosť fiškálnej udržateľnosti svojich verejných financií v plnom súlade s Paktom stability a rastu; 2. prispievať k súboru politík, ktorý podporuje hospodárske oživenie a je v súlade s cenovou stabilitou, čím z krátkodobého hľadiska zvyšuje dôveru obchodníkov a spotrebiteľov a súčasne je v súlade s dlhodobo udržateľným rastom; 3. presadzovať štrukturálne reformy, ktoré zvýšia dlhodobý potenciálny rast eurozóny a zlepšia jej produktivitu, konkurencieschopnosť a hospodárske prispôsobenie sa nerovnomerným náhlym zmenám, pričom osobitnú pozornosť je potrebné venovať politikám zamestnanosti; a 4. zabezpečiť, aby bol vplyv eurozóny v globálnom hospodárskom systéme porovnateľný s jej hospodárskym významom.
SECTION B
ODDIEL B
MICROECONOMIC REFORMS TO RAISE EUROPE’S GROWTH POTENTIAL
MIKROEKONOMICKÉ REFORMY NA ZVÝŠENIE POTENCIÁLU RASTU EURÓPY
Structural reforms are essential to increase the EU’s growth potential and support macroeconomic stability, because they increase the efficiency and adaptability of the European economy.
Štrukturálne reformy sú nevyhnutné na zvýšenie potenciálu rastu EÚ a podporu makroekonomickej stability, pretože zvyšujú efektivitu a prispôsobivosť európskeho hospodárstva.
Productivity gains are fuelled by competition, investment and innovation.
Rast produktivity podporuje hospodárska súťaž, investície a inovácie.
Raising Europe’s growth potential requires making progress in both job creation and productivity growth.
Na zvýšenie potenciálu rastu Európy je potrebné dosiahnuť pokrok v tvorbe pracovných miest, ako aj v raste produktivity.
Since the mid-1990s, productivity growth in the EU has slowed down markedly.
Od polovice 90-tych rokov sa rast produktivity v EÚ výrazne spomalil.
Part of this slowdown comes from increased employment of low-skilled workers.
Toto spomalenie je čiastočne spôsobené zvýšeným zamestnávaním pracovníkov s nízkou kvalifikáciou.
However, reversing this trend in productivity is a major challenge facing the Union, especially in the light of its ageing population.
Zvrátenie tohto trendu je však pre Úniu veľkou výzvou, najmä z hľadiska starnutia jej obyvateľstva.
Population ageing alone is estimated to reduce by nearly half the current rate of potential growth.
Odhaduje sa, že samotné starnutie obyvateľstva zníži súčasnú mieru potenciálneho rastu takmer o polovicu.
An acceleration of productivity growth and increasing hours worked are thus indispensable to maintain and increase future living standards, and ensure a high level of social protection.
Na udržanie a zvyšovanie životnej úrovne v budúcnosti a na zabezpečenie vysokej úrovne sociálnej ochrany je preto nevyhnutné zrýchlenie rastu produktivity a zvýšenie počtu odpracovaných hodín.
Knowledge and innovation — engines of sustainable growth
Znalosti a inovácie – motory trvalo udržateľného rastu
Knowledge accumulated through investment in R & D, innovation and education, is a key driver of long-run growth.
Znalosti získané prostredníctvom investícií do výskumu a vývoja, procesu inovácie a vzdelávania predstavujú rozhodujúci faktor podpory dlhodobého rastu.
Policies aimed at increasing investment in knowledge and strengthening the innovation capacity of the EU economy are at the heart of the Lisbon strategy for growth and employment.
Politiky zamerané na zvýšenie investícií do znalostí a posilnenie inovačnej kapacity hospodárstva EÚ sú základom lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť.
This is why national and regional programmes will be increasingly targeted on investments in these fields in accordance with the Lisbon objectives.
Z tohto dôvodu sa budú celoštátne a regionálne programy v zvýšenej miere zameriavať na investície do týchto oblastí v súlade s lisabonskými cieľmi.
Increase and improve investment in R & D, with a view to establishing the European Knowledge Area
Zvýšiť a zlepšiť investície do výskumu a vývoja na účely vytvorenia európskeho priestoru znalostí
R & D affects economic growth through various channels: first, it can contribute to the creation of new markets or production processes; second, it can lead to incremental improvements in already existing products and production processes; and third, it increases the capacity of a country to absorb new technologies.
Výskum a vývoj ovplyvňuje hospodársky rast rôznymi kanálmi: po prvé, môže prispieť k tvorbe nových trhov alebo výrobných postupov; po druhé, môže viesť k postupnému zlepšovaniu existujúcich výrobkov a výrobných postupov a po tretie, zvyšuje schopnosť krajiny prijímať nové technológie.
The EU is currently spending around 2 % of GDP on R & D (although ranging from below 0,5 % to above 4 % of GDP across Member States), barely up from the level at the time of the launch of the Lisbon strategy.
EÚ v súčasnosti vynakladá na výskum a vývoj približne 2 % HDP (hoci táto úroveň sa v jednotlivých členských štátoch pohybuje od menej ako 0,5 % do viac ako 4 % HDP), čo sotva prevyšuje úroveň v čase začatia Lisabonskej stratégie.
Moreover, only around 55 % of research spending in the EU is financed by the business sector.
Navyše len približne 55 % výdavkov na výskum v EÚ financuje podnikateľský sektor.
Low levels of private R & D investments are identified as one of the main explanation for the EU/US innovation gap.
Nízka úroveň súkromných investícií do výskumu a vývoja sa označuje za jednu z hlavných príčin rozdielu v úrovni inovácie medzi EÚ a USA.
More rapid progress towards meeting the collective EU target of raising research investment to 3 % of GDP is needed.
Potrebný je rýchlejší pokrok smerom k splneniu spoločného cieľa EÚ, ktorým je zvýšenie investícií do výskumu na 3 % HDP.
Member States are invited to report on their R & D expenditure targets for 2008 and 2010 and the measures to achieve these in their national Lisbon programmes.
Členské štáty sa vyzývajú, aby vo svojich vnútroštátnych lisabonských programoch uvádzali svoje ciele týkajúce sa výdavkov na výskum a vývoj na roky 2008 a 2010 a opatrenia na ich dosiahnutie.
The main challenge is to put in place framework conditions, instruments and incentives for companies to invest in research.
Hlavnou úlohou je zriadiť pre spoločnosti rámcové podmienky, nástroje a stimuly na investovanie do výskumu.
Public research expenditure must be made more effective and the links between public research and the private sector have to be improved.
Je potrebné zefektívniť verejné výdavky na výskum a zlepšiť prepojenia medzi verejným výskumom a súkromným sektorom.
Poles and networks of excellence should be strengthened, better overall use should be made of public support mechanisms to boost private sector innovation, and a better leverage effect of public investments and a modernised management of research institutions and universities should be ensured.
Mali by sa posilniť centrá a siete excelentnosti, celkovo lepšie využívať mechanizmy verejnej podpory na posilnenie inovácie v súkromnom sektore a zabezpečiť vyššia účinnosť verejných investícií a modernizácia riadenia výskumných ústavov a univerzít.
It is also essential to ensure that companies operate in a competitive environment since competition provides an important incentive to private spending on innovation.
Je tiež nevyhnutné zabezpečiť, aby spoločnosti pôsobili v konkurenčnom prostredí, pretože hospodárska súťaž prestavuje významný stimul pre výdavky súkromného sektora na inováciu.
In addition, a determined effort must be made to increase the number and quality of researchers active in Europe, in particular by attracting more students into scientific, technical and engineering disciplines, and enhancing the career development and the transnational and intersectoral mobility of researchers, and reducing barriers to mobility of researchers and students.
Okrem toho je potrebné vynaložiť veľké úsilie na zvýšenie počtu a kvality výskumných pracovníkov pôsobiacich v Európe, najmä získavaním väčšieho počtu študentov pre vedecké, technické a inžinierske disciplíny a podporovaním kariérneho rastu a medzinárodnej a medzisektorovej mobility výskumníkov, ako aj odstraňovaním prekážok mobility výskumných pracovníkov a študentov.
The international dimension of R & D should be strengthened in terms of joint financing, development of a more critical mass at the EU level in critical areas requiring large funds and through reducing barriers to mobility of researchers and students.
Medzinárodný rozmer výskumu a vývoja by sa mal posilniť z hľadiska spoločného financovania, rozvoja kritického množstva na úrovni EÚ v hlavných oblastiach náročných na finančné prostriedky a prostredníctvom odstraňovania prekážok mobility výskumných pracovníkov a študentov.
Guideline No 7.
Usmernenie č. 7.
Facilitate innovation
Podporovať inováciu
The dynamism of the European economy is crucially dependent on its innovative capacity.
Dynamika európskeho hospodárstva v rozhodujúcej miere závisí od jeho inovačnej schopnosti.
The economic framework conditions for innovation need to be in place.
Je potrebné, aby sa uplatňovali rámcové hospodárske podmienky pre inováciu.
This implies well-functioning financial and product markets as well as efficient and affordable means to enforce intellectual property rights.
To predpokladá fungujúci finančný trh a trh výrobkov, ako aj účinné a dostupné prostriedky na uplatňovanie práv duševného vlastníctva.
Innovations are often introduced to the market by new enterprises, which may meet particular difficulties in obtaining finance.
Inovácie na trh často zavádzajú nové podniky, ktoré sa môžu stretávať s veľkými ťažkosťami pri získavaní finančných prostriedkov.
Measures to encourage the creation and growth of innovative enterprises, including improving access to finance, should therefore enhance innovative activity.
Opatrenia na stimuláciu zakladania a rastu inovačných podnikov vrátane zlepšenia prístupu k finančným prostriedkom by preto mali podporiť inovačnú činnosť.
Technology diffusion, and policies to better integrate national innovation and education systems, can be fostered by the development of innovation poles and networks as well as by innovation support services targeted at SMEs.
Rozširovanie technológií a politiky na lepšie prepojenie vnútroštátnych inovačných a vzdelávacích systémov možno podporiť rozvojom inovačných centier a sietí, ako aj službami na podporu inovácií zameranými na malé a stredné podniky.
Knowledge transfer via researcher mobility, foreign direct investment (FDI) or imported technology is particularly beneficial for lagging countries and regions.
Odovzdávanie znalostí prostredníctvom mobility výskumníkov, priamych zahraničných investícií (PZI) alebo dovozu technológií je prospešné najmä pre zaostávajúce krajiny a regióny.
Guideline No 8.
Usmernenie č. 8: V záujme podpory všetkých foriem inovácie by sa mali členské štáty zamerať na: 1. zlepšenie služieb na podporu inovácií, najmä v oblasti šírenia a v oblasti prevodu technológií; 2. vytváranie a rozvoj inovačných centier, sietí a inkubátorov, v rámci ktorých sa skontaktujú univerzity, výskumné ústavy a podniky, a to aj na regionálnej a miestnej úrovni, čo prispeje k vyrovnaniu technologických rozdielov medzi regiónmi.
To facilitate all forms of innovation, Member States should focus on: 1. improvements in innovation support services, in particular for dissemination and technology transfer; 2. the creation and development of innovation poles, networks and incubators bringing together universities, research institutions and enterprises, including at regional and local level, helping to bridge the technology gap between regions; 3. the encouragement of cross-border knowledge transfer, including from foreign direct investment; 4. encouraging public procurement of innovative products and services; 5. better access to domestic and international finance, and 6. efficient and affordable means to enforce intellectual property rights.
podporu cezhraničného odovzdávania znalostí vrátane znalostí z priamych zahraničných investícií; 4. podporu verejného obstarávania inovačných výrobkov a služieb; 5. lepší prístup k domácim a medzinárodným finančným prostriedkom a 6. účinné a dostupné prostriedky uplatňovania práv duševného vlastníctva. Šírenie informačných a komunikačných technológií (IKT) v súlade s cieľmi a činnosťami pripravovanej iniciatívy i2010 je taktiež významným prostriedkom zlepšovania produktivity a následne aj hospodárskeho rastu.
The diffusion of information and communication technologies (ICT), in line with the objectives and actions of the upcoming i2010 initiative, is also an important way to improve productivity and, consequently, economic growth.
EÚ nie je schopná v plnej miere zužitkovať výhody zvýšenej výroby a využívania informačných a komunikačných technológií (IKT).
The EU has been unable to reap the full benefits of the increased production and use of Information and communication technologies (ICT).
Je to dôsledkom stále nedostatočných investícií do IKT, inštitucionálnych obmedzení a organizačných problémov súvisiacich s prijímaním IKT.
This reflects the still continuing under-investment in ICT, institutional constraints and organisational challenges to the adoption of ICT.
Technologická inovácia v konečnom dôsledku závisí od hospodárskeho prostredia, ktoré podporuje rast.
A market of electronic communication open and competitive is also important in this regard.
V tomto smere je dôležitý aj otvorený a konkurenčný trh elektronickej komunikácie.
Guideline No 9.
Usmernenie č. 9.
To facilitate the spread and effective use of ICT and build a fully inclusive information society, Member States should: 1. encourage the widespread use of ICT in public services, SMEs and households; 2. fix the necessary framework for the related changes in the organisation of work in the economy; 3. promote a strong European industrial presence in the key segments of ICT; 4. encourage the development of strong ICT and content industries, and well-functioning markets; 5. ensure the security of networks and information, as well as convergence and interoperability in order to establish an information area without frontiers, and 6. encourage the deployment of broad band networks, including for the poorly served regions, in order to develop the knowledge economy.
V záujme podpory šírenia a účinného využívania IKT a budovania plne otvorenej informačnej spoločnosti by členské štáty mali: 1. podporovať rozsiahle využívanie IKT vo verejných službách, v malých a stredných podnikoch a domácnostiach; 2. stanoviť potrebný rámec pre súvisiace zmeny v organizácii práce v hospodárstve; 3. presadzovať výraznú účasť európskeho priemyslu v kľúčových oblastiach IKT; 4. podporovať rozvoj silných odvetví informačných a komunikačných technológií a obsahu a fungujúce trhy; 5. zaistiť zabezpečenie sietí a informácií, ako aj konvergenciu a interoperabilitu, aby sa vytvoril informačný priestor bez hraníc; 6. podporiť zavádzanie širokopásmových sietí, okrem iných aj v regiónoch so slabým pokrytím, aby sa rozvíjala znalostná ekonomika.
See also integrated guideline ‘Promote flexibility combined with employment security and reduce labour market segmentation, having due regard to the role of the social partners’ (No 21).
Pozri tiež integrované usmernenie „Podpora pružnosti v spojení s istotou zamestnania a zníženie segmentácie trhu práce s prihliadaním na úlohu sociálnych partnerov“ (č. 21).
To strengthen the competitive advantages of the European industrial base
Posilniť konkurenčné výhody európskej priemyselnej základne
The recent slowdown in EU productivity growth is partly related to the EU’s difficulty in re-orienting its economy towards the higher productivity growth sectors.
Nedávne spomalenie rastu produktivity EÚ čiastočne súvisí s ťažkosťami EÚ pri preorientovaní svojho hospodárstva na nové odvetvia s vyšším rastom produktivity.