natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Rural development 2007 to 2013
Rozvoj vidieka 2007 – 2013
The future rural development policy focuses on three key areas: the agrifood economy, the environment and the broader rural economy and population.
Budúca politika rozvoja vidieka sa sústredí na tri kľúčové oblasti: agropotravinárske hospodárstvo, životné prostredie a vidiecke hospodárstvo a obyvateľstvo v širšom zmysle.
The new generation of rural development strategies and programmes will be built around four axes, namely: axis 1, on improving the competitiveness of the agricultural and forestry sector; axis 2, on improving the environment and the countryside; axis 3, on the quality of life in rural areas and diversification of the rural economy; and axis 4, on Leader.
Nová generácia stratégií a programov rozvoja vidieka bude vychádzať zo štyroch osí, a to: 1. zlepšenia konkurencieschopnosti odvetvia poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, 2. zlepšenia životného prostredia a vidieka, 3. kvality života vo vidieckych oblastiach a diverzifikácie vidieckeho hospodárstva, 4. z konceptu Leader.
Under axis 1, a range of measures will target human and physical capital in the agriculture, food and forestry sectors (promoting knowledge transfer and innovation) and quality production.
V rámci osi 1 sa rad opatrení zameria na ľudský a materiálny kapitál v poľnohospodárstve, potravinárstve a lesnom hospodárstve (podporou odovzdávania vedomostí a inovácií), ako aj na kvalitu produkcie.
Axis 2 provides measures to protect and enhance natural resources, as well as preserving highnature value farming and forestry systems and cultural landscapes in Europe’s rural areas.
Os 2 zahŕňa opatrenia na ochranu a zlepšenie prírodných zdrojov, ako aj na uchovanie poľnohospodárskych a lesohospodárskych systémov s vysokou prírodnou hodnotou a typov kultúrnej krajiny vo vidieckych oblastiach Európy.
Axis 3 helps to develop local infrastructure and human capital in rural areas to improve the conditions for growth and job creation in all sectors and the diversification of economic activities.
Os 3 prispieva k rozvoju miestnej infraštruktúry a ľudského kapitálu vo vidieckych oblastiach s cieľom zlepšiť podmienky rastu a tvorby pracovných miest vo všetkých odvetviach a diverzifikáciu hospodárskych činností.
Axis 4, based on the Leader experience, introduces possibilities for innovative governance through locally based, bottom-up approaches to rural development.
Os 4, ktorá vychádza zo skúseností získaných v rámci programu Leader, prináša možnosti inovačnej správy prostredníctvom lokálnych prístupov typu „zdola nahor“ v oblasti rozvoja vidieka.
Meeting the challenges
Riešenie problémov
Rural areas are characterised by a very large diversity of situations, ranging from remote rural areas suffering from depopulation and decline to peri-urban areas under increasing pressure from urban centres.
Vidiecke oblasti sú veľmi rozmanité a siahajú od odľahlých vidieckych oblastí, ktoré sa vyľudňujú a upadajú, po prímestské oblasti pod narastajúcim tlakom mestských centier.
According to the OECD definition, which is based on population density, rural regions [2] account for 92 % of EU territory.
Podľa definície OECD, ktorá vychádza z hustoty zaľudnenia, tvoria vidiecke oblasti [2] 92 % územia EÚ.
Furthermore, 19 % of the population live in predominantly rural regions and 37 % in significantly rural regions.
V prevažne vidieckych oblastiach žije 19 % obyvateľstva a 37 % vo výrazne vidieckych oblastiach.
These regions generate 45 % of Gross Value Added (GVA) in the EU and provide 53 % of the employment, but tend to lag behind non-rural areas as regards a number of socioeconomic indicators, including structural indicators.
Tieto oblasti v EÚ produkujú 45 % hrubej pridanej hodnoty (HPH) a poskytujú 53 % pracovných miest, avšak v porovnaní s nevidieckymi oblasťami často zaostávajú z hľadiska niekoľkých socio-ekonomických ukazovateľov, vrátane štrukturálnych ukazovateľov.
In rural areas, per capita income is around a third less [3], activity rates for women are lower, the service sector is less developed, higher education levels are generally lower, and a smaller percentage of households has access to broadband internet.
Vo vidieckych oblastiach je príjem na osobu asi o jednu tretinu nižší [3], nižšia je aj miera zamestnanosti žien, menej rozvinuté je odvetvie služieb, podiel ľudí s vyšším vzdelaním je vo všeobecnosti nižší a menší percentuálny podiel domácností má prístup k „širokopásmovému“ internetu.
Remoteness and peripherality are major problems in some rural regions.
V niektorých vidieckych oblastiach je najväčším problémom ich odľahlá a okrajová poloha.
These disadvantages tend to be even more significant in predominantly rural regions, although the general picture at EU level can vary substantially between Member States.
Tieto nevýhody sú často ešte výraznejšie v prevažne vidieckych oblastiach, hoci zo všeobecného hľadiska sa môže situácia na úrovni EÚ medzi členskými štátmi výrazne odlišovať.
Lack of opportunities, contacts and training infrastructure are a particular problem for women and young people in remote rural areas.
Nedostatok príležitostí, kontaktov a možností vzdelávania je v odľahlých vidieckych oblastiach veľkým problémom najmä pre ženy a mladých ľudí.
Enlargement has changed the agricultural map.
Rozšírenie zmenilo poľnohospodársku mapu.
In the old Member States agriculture accounts for 2 % of GDP, in the new Member States for 3 % and in Romania and Bulgaria for more than 10 %.
V starých členských štátoch predstavuje poľnohospodárstvo 2 % HDP, v nových členských štátoch 3 % a v Rumunsku a Bulharsku viac ako 10 %.
In the new Member States the employment share of agriculture is three times higher (12 %) than in the old Member States (4 %).
V nových členských štátoch je podiel poľnohospodárstva na zamestnanosti trikrát vyšší (12 %) ako v starých členských štátoch (4 %).
In Bulgaria and Romania agricultural employment levels are considerably higher.
V Bulharsku a Rumunsku je podiel obyvateľstva pracujúceho v poľnohospodárstve podstatne vyšší.
The combined agricultural and food sector forms an important part of the EU economy, accounting for 15 million jobs (8,3 % of total employment) and 4,4 % of GDP.
Poľnohospodárske a potravinárske odvetvie spolu tvoria významnú časť hospodárstva EÚ, poskytuje 15 miliónov pracovných miest (8,3 % z celkového počtu) a predstavuje 4,4 % HDP.
The EU is the world’s largest producer of food and beverages, with combined production estimated at EUR 675 billion. However, the sector remains highly polarised and fragmented in terms of size, with significant opportunities and threats for firms.
EÚ je najväčším výrobcom potravín a nápojov na svete s celkovou výrobou, ktorá sa odhaduje na 675 miliárd EUR. Toto odvetvie je však z hľadiska veľkosti naďalej veľmi polarizované a roztrieštené, čo pre podniky predstavuje významné príležitosti, ale aj riziká.
Forestry and related industries employ around 3,4 million people with a turnover of EUR 350 billion, but only 60 % of annual forest growth is currently exploited.
Lesné hospodárstvo a súvisiace odvetvia zamestnávajú približne 3,4 miliónov ľudí a ich obrat je 350 miliárd EUR, v súčasnosti sa však využíva len 60 % ročného prírastku lesov.
Agriculture and forestry represent 77 % of land use in the EU.
V krajinách EÚ 25 sa 77 % plochy pôdy využíva na poľnohospodárske a lesohospodárske účely.
The environmental performance of agriculture in the preservation and enhancement of natural resources in recent years has been mixed.
Výsledky poľnohospodárstva v ochrane a zlepšovaní prírodných zdrojov boli v posledných rokoch zmiešané.
As regards water quality, total nitrogen surplus has declined slightly since 1990 in most of the old Member States, although some countries and regions still experience significant nutrient leaching pressures.
Pokiaľ ide o kvalitu vody, celkový nadbytok dusíka sa vo väčšine starých členských štátov od roku 1990 mierne znížil, hoci v niektorých krajinách a regiónoch stále dochádza k výraznému presakovaniu živín.
Problems of ammonia emissions, eutrophication, soil degradation and decline in biodiversity persist in many areas.
V mnohých oblastiach pretrvávajú problémy s emisiami amoniaku, eutrofizáciou, znehodnocovaním pôdy a zmenšovaním biodiverzity.
However, an increasing share of agricultural area is devoted to organic production (5,4 million hectares in the EU) and renewable resources (an estimated 1,4 million hectares was used for bioenergy production in 2004, of which 0,3 million hectares under the energy crop premium and 0,6 million hectares on set-aside land).
Čoraz väčšia časť poľnohospodárskej plochy sa však využíva na organickú výrobu (5,4 miliónov hektárov v EÚ) a obnoviteľné zdroje (odhaduje sa, že v roku 2004 sa na bioenergetickú výrobu využívalo 1,4 milióna hektárov, z čoho 0,3 milióna hektárov pre energetické plodiny najvyššej kvality a 0,6 milióna hektárov na nevyužitej pôde).
Long-term trends in climate change will increasingly shape farming and forestry patterns.
Poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo budú čoraz viac ovplyvňovať dlhodobé trendy klimatických zmien.
There have been advances in the protection of biodiversity with the implementation of Natura 2000 — around 12-13 % of agricultural and forestry area has been designated.
Došlo k pokroku pri ochrane biodiverzity vďaka uskutočňovaniu programu Natura 2000 – približne 12 – 13 % poľnohospodárskej a lesnej plochy bolo označených za chránené územia Natura 2000.
High nature value farming systems play an important role in preserving biodiversity and habitats, as well as in landscape protection and soil quality.
Poľnohospodárske systémy s vysokou prírodnou hodnotou zohrávajú dôležitú úlohu pri uchovávaní biodiverzity a biotopov, ako aj pri ochrane krajiny a kvality pôdy.
In most Member States, these farming systems account for between 10 % and 30 % of the agricultural area.
Vo väčšine členských štátov sa tieto poľnohospodárske systémy využívajú na 10 % až 30 % poľnohospodárskej plochy.
In some areas the abandonment of farming could engender serious environmental risks.
V niektorých oblastiach by ukončenie poľnohospodárskej činnosti mohlo vážne ohroziť životné prostredie.
Rural areas therefore face particular challenges as regards growth, jobs and sustainability in the coming years.
Vidiecke oblasti preto budú musieť v nadchádzajúcich rokoch riešiť problémy súvisiace s rastom, zamestnanosťou a trvalo udržateľným rozvojom.
But they offer real opportunities in terms of their potential for growth in new sectors, the provision of rural amenities and tourism, their attractiveness as a place in which to live and work, and their role as a reservoir of natural resources and highly valued landscapes.
Ponúkajú však skutočné možnosti vďaka svojmu potenciálu rastu v nových odvetviach, poskytovaniu vidieckych rekreačných zariadení a cestovného ruchu, svojej príťažlivosti ako priestoru na život a prácu, ako aj úlohy zásobárne prírodných zdrojov a typov krajiny s vysokou hodnotou.
The agricultural and food sectors must seize the opportunities offered by new approaches, technologies and innovation to meet evolving market demand both in Europe and globally.
Poľnohospodárske a potravinárske odvetvie sa musí chopiť príležitostí, ktoré mu ponúkajú nové prístupy, technológie a inovácie, aby uspokojil rastúci dopyt na európskom a svetovom trhu.
Above all, investment in the key resource of human capital will allow rural areas and the agrifood sector to look to the future with confidence.
Vidieckym oblastiam a agropotravinárskemu odvetviu umožnia s dôverou hľadieť do budúcnosti najmä investície do kľúčových zdrojov ľudského kapitálu.
On the occasion of the relaunch of the Lisbon strategy, the European Council has reaffirmed that the Lisbon strategy is to be seen in the wider context of sustainable development requirement that present needs must be met without compromising the ability of future generations to meet their own needs [4].
Pri príležitosti obnovenia lisabonskej stratégie Európska rada potvrdila, že túto stratégiu treba chápať v širšom kontexte požiadavky trvalo udržateľného rozvoja, ktorý vyžaduje, aby sa súčasné potreby uspokojovali bez toho, aby sa táto možnosť uprela budúcim generáciám [4].
The new programming period provides a unique opportunity to refocus support from the new EAFRD on growth, jobs and sustainability.
Nové programovacie obdobie poskytuje jedinečnú príležitosť, aby sa podpora z nového EPFRV opätovne zamerala na rast, zamestnanosť a trvalú udržateľnosť.
In this respect, it is fully in line with the Declaration on the Guiding Principles for Sustainable Development [5] and the renewed Lisbon Action Programme which seeks to target resources at making Europe a more attractive place in which to invest and work, promoting knowledge and innovation for growth and creating more and better jobs.Rural development policy must help rural areas meet these objectives in the period 2007 to 2013.
Z tohto hľadiska plne zodpovedá vyhláseniu o hlavných zásadách trvalo udržateľného rozvoja [5] a obnovenému lisabonskému akčnému programu, ktorý chce využívať prostriedky na to, aby Európa pritiahla viac investícií a pracovných síl, aby sa podporilo vzdelávanie a inovácie pre rast a zvýšil počet a kvalita pracovných miest.Politika rozvoja vidieka musí vidieckym oblastiam pomôcť, aby v období rokov 2007 – 2013 tieto ciele splnili.
This requires a more strategic approach to competitiveness, job creation and innovation in rural areas and improved governance in the delivery of programmes.
Vyžaduje si to strategickejší prístup ku konkurencieschopnosti, k tvorbe pracovných miest a inovácií vo vidieckych oblastiach, ako aj lepšiu správu pri uskutočňovaní programov.
There must be an increased focus on forward-looking investments in people, know-how and capital in the farm and forestry sectors, on new ways of delivering win-win environmental services and on creating more and better jobs through diversification, particularly for women and young people.
Väčšia pozornosť sa musí v poľnohospodárskom a lesohospodárskom odvetví zamerať na prezieravé investície do ľudí, know-how a kapitálu, na nové spôsoby poskytovania všeobecne prospešných služieb v oblasti životného prostredia a na tvorbu početnejších a kvalitnejších pracovných miest prostredníctvom diverzifikácie najmä pre ženy a mladých ľudí.
By helping the EU’s rural areas to fulfil their potential as attractive places in which to invest, work and live, rural development policy can play its part in the sustainable development of Europe’s territory.
Politika rozvoja vidieka môže prispieť k trvalo udržateľnému rozvoju územia Európy tým, že pomôže vidieckym oblastiam EÚ využiť ich potenciál byť príťažlivým miestom pre investície, prácu a život.
SETTING THE COMMUNITY’S PRIORITIES FOR THE RURAL DEVELOPMENT PROGRAMMING PERIOD 2007 TO 2013
STANOVENIE PRIORÍT SPOLOČENSTVA PRE POLITIKU ROZVOJA VIDIEKA NA PROGRAMOVACIE OBDOBIE 2007 – 2013
Within the framework of the objectives established in Regulation (EC) No 1698/2005, the strategic guidelines set out below identify priorities for the Community in accordance with Article 9 thereof.
V rámci cieľov, ktoré ustanovilo nariadenie (ES) č. 1698/2005, strategické usmernenia uvedené ďalej určujú pre Spoločenstvo priority v súlade s článkom 9 nariadenia.
The guidelines aim at the integration of major policy priorities as spelt out in the conclusions of the Lisbon and Göteborg European Councils.
Cieľom týchto usmernení je integrovať hlavné politické priority, ktoré vytýčila Európska rada vo svojich záveroch zo zasadnutí v Lisabone a Göteborgu.
For each set of priorities, illustrative key actions are presented.
Pre každý súbor priorít sa uvádzajú ilustratívne kľúčové činnosti.
On the basis of these strategic guidelines, each Member State will prepare its national strategy plan as the reference framework for the preparation of rural development programmes.
Na základe týchto strategických usmernení vypracuje každý členský štát plán svojej národnej stratégie ako referenčný rámec pre vypracovanie programov rozvoja vidieka.
The resources devoted to the Community rural development priorities (within the regulatory minimum funding limits for each axis) will depend on the specific situation, strengths, weaknesses and opportunities of each programme area.
Prostriedky určené na priority rozvoja vidieka Spoločenstva (v rámci predpísaných limitov minimálneho financovania pre každú os) budú závisieť od konkrétnej situácie, silných a slabých stránok a príležitostí v rámci každej programovej oblasti.
Each of the Community priorities, and their contribution to the Lisbon and Göteborg objectives, will need to be reflected at Member State level in the national strategy plan and the rural development programmes.
Každá priorita Spoločenstva a jej prínos k plneniu lisabonských a göteborských cieľov sa bude musieť na úrovni členského štátu premietnuť do národného strategického plánu a programov rozvoja vidieka.
In many cases, there will be national or regional priorities for specific problems related to the agrifood chain or the environmental, climatic and geographical situation of agriculture and forestry.
V mnohých prípadoch sa pre osobitné problémy súvisiace s agropotravinárskym reťazcom alebo s environmentálnou, klimatickou a geografickou situáciou poľnohospodárstva a lesného hospodárstva určia národné alebo regionálne priority.
Rural areas may have to deal with other specific issues such as peri-urban pressure, unemployment, remoteness or low population density.
Vidiecke oblasti sa môžu stretnúť aj s inými osobitnými problémami, ako napríklad s tlakom prímestských oblastí, nezamestnanosťou, odľahlosťou alebo nízkou hustotou zaľudnenia.
Improving the competitiveness of the agricultural and forestry sector
Zlepšenie konkurencieschopnosti poľnohospodárskeho a lesohospodárskeho odvetvia
Community strategic guideline
Strategické usmernenie Spoločenstva
Europe’s agricultural, forestry and food-processing sectors have great potential to further develop high-quality and value-added products that meet the diverse and growing demand of Europe’s consumers and world markets.
Európske poľnohospodárske, lesohospodárske a potravinárske odvetvie majú veľký potenciál pre vývoj vysoko kvalitných výrobkov s vysokou pridanou hodnotou, ktoré uspokojujú rôznorodý a rastúci dopyt európskych spotrebiteľov a svetových trhov.
The resources devoted to axis 1 should contribute to a strong and dynamic European agrifood sector by focusing on the priorities of knowledge transfer, modernisation, innovation and quality in the food chain, and on priority sectors for investment in physical and human capital.
Prostriedky určené na os 1 by mali prispievať k posilneniu a dynamízovaniu európskeho agropotravinárskeho odvetvia tým, že sa sústredia na priority odovzdávania vedomostí, modernizácie, inovácie a kvality v potravinovom reťazci a na prioritné odvetvia pre investície do materiálneho a ľudského kapitálu.
In order to meet these priorities, Member States are encouraged to focus support on key actions.
S cieľom splniť tieto priority sa členské štáty nabádajú, aby podporu sústredili na kľúčové činnosti.
Such key actions could include:
Medzi tieto kľúčové činnosti môžu patriť:
restructuring and modernisation of the agriculture sector, which continue to play an important role in the development of many rural areas, particularly in the new Member States.
Reštrukturalizácia a modernizácia poľnohospodárskeho odvetvia, ktorá naďalej zohráva významnú úlohu v rozvoji mnohých vidieckych oblastí, najmä v nových členských štátoch.
Successful agricultural adjustment can be the key to improving the competitiveness and environmental sustainability of the agricultural sector and boosting jobs and growth in related areas of the economy.
Úspešné prispôsobenie poľnohospodárstva môže byť kľúčom k zlepšeniu konkurencieschopnosti a trvalej udržateľnosti poľnohospodárskeho odvetvia z hľadiska životného prostredia a k zvýšeniu počtu pracovných miest a rastu v súvisiacich hospodárskych oblastiach.
This includes promoting the anticipation of change within the agricultural sector in the context of restructuring and modernisation and developing a proactive approach to training and retraining farmers, particularly as regards transferable skills;
Zahŕňa to podporu prípravy na zmenu v poľnohospodárskom odvetví v súvislosti s reštrukturalizáciou a modernizáciou a vypracovanie proaktívneho prístupu k odbornej príprave a rekvalifikácii poľnohospodárov, najmä pokiaľ ide o prenosné zručnosti.
improving integration in the agrifood chain.
Zlepšenie integrácie v agropotravinárskom reťazci.
Europe’s food industry is one of the world’s most competitive and innovative, but it is facing increasing global competition.
Európsky potravinársky priemysel patrí k najkonkurencieschopnejším a najinovačnejším na svete, čelí však rastúcej svetovej konkurencii.
There is considerable scope in the rural economy to create and market new products, to retain more value in rural areas through quality schemes and to raise the profile of European products overseas.
Vidiecke hospodárstvo má značné možnosti z hľadiska vývoja nových výrobkov a ich uvádzania na trh, uchovávania väčšej hodnoty vo vidieckych oblastiach prostredníctvom systémov kvality a zviditeľňovania európskych výrobkov na svetovom trhu.
The use of advisory services and support to meet Community standards will contribute to this integration process.
K tomuto integračnému procesu prispeje využívanie poradenských služieb a podpory pri plnení noriem Spoločenstva.
A market-oriented agricultural sector will help further consolidate the position of Europe’s agrifood sector as a major employer and source of economic growth;
Trhovo orientované poľnohospodárske odvetvie prispeje k ďalšej konsolidácii postavenia európskeho agropotravinárskeho odvetvia ako významného zamestnávateľa a zdroja hospodárskeho rastu.
facilitating innovation and access to research and development (R & D).
Uľahčenie inovácií a prístupu k výskumu a rozvoju (VaR).
Innovation is increasingly important for Europe’s farming, agrifood and forestry sectors.
Inovácie sú pre európske poľnohospodárske, agropotravinárske a lesohospodárske odvetvie čoraz dôležitejšie.
While Europe’s large agrifood companies are often at the cutting edge of new trends, the introduction of new products and processes could significantly contribute to the performance of smaller processors and farm businesses.
Kým najväčšie európske agropotravinárske spoločnosti reagujú na nové trendy veľmi pohotovo, zavádzanie nových výrobkov a postupov by mohlo významne prispieť k zvýšeniu výkonnosti menších spracovateľských a poľnohospodárskych podnikov.
In particular, new forms of cooperation could facilitate access to R & D, innovation and actions undertaken under the Seventh Framework Programme [6];
Nové formy spolupráce by mohli predovšetkým uľahčiť prístup k výskumu a rozvoju, inováciám a opatreniam v rámci siedmeho rámcového programu [6];
encouraging the take-up and diffusion of information and communications technologies (ICT).
Podpora zavádzania a šírenia informačných a komunikačných technológií (IKT).
The agrifood sector as a whole has been identified as lagging behind in the take-up of ICT technologies.
Agropotravinárske odvetvie ako celok zaostáva v zavádzaní informačných a komunikačných technológií.
This is particularly the case for smaller businesses.
Platí to najmä pre malé podniky.
Adoption of e-business applications is still at a low level outside of large multinationals and their larger suppliers.
Aplikácie elektronického podnikania využívajú takmer výlučne len nadnárodné podniky a ich väčší dodávatelia.
Rural development funds should complement future Commission initiatives such as i2010 in the fields of e-business (particularly in relation to small and medium-sized enterprises), e-skills and e-learning;
Fondy rozvoja vidieka by mali dopĺňať budúce iniciatívy Komisie, ako napr. iniciatívu i2010 v oblasti elektronického podnikania (najmä vo vzťahu k malým a stredným podnikom), počítačových zručností a elektronického vzdelávania.
fostering dynamic entrepreneurship.
Podpora dynamického podnikania.
The recent reforms have created a market-oriented environment for European farming.
Najnovšie reformy vytvorili pre európske poľnohospodárstvo trhovo orientované prostredie.