natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is therefore essential that regulations are well-designed and proportionate.
Preto je nevyhnutné, aby boli právne predpisy dobre navrhnuté a primerané.
The quality of the European and national regulatory environments is a matter of joint commitment and shared responsibility at both the EU and Member State level.
Kvalita európskeho a vnútroštátneho regulačného prostredia závisí od spoločnej snahy a zodpovednosti na úrovni EÚ i členských štátov.
When preparing or revising legislation, Member States should systematically assess the costs and benefits of their legislative initiatives.
Členské štáty by pri príprave a revízii právnych predpisov mali systematicky posudzovať náklady a prínosy svojich legislatívnych iniciatív.
They should improve the quality of their regulations, while preserving their objectives.
Mali by zlepšiť kvalitu svojich právnych predpisov a zároveň zachovať ich ciele.
This implies consultation of relevant stakeholders.
To predpokladá konzultácie s príslušnými zainteresovanými subjektmi.
In the Commission’s approach to better regulation, the economic, social and environmental impacts of new or revised regulations are carefully assessed to identify the potential trade-offs and synergies between different policy objectives.
V prístupe Komisie k lepšej regulácii sa dôsledne hodnotia hospodárske, sociálne a environmentálne dôsledky nových alebo zrevidovaných právnych predpisov, aby sa určili potenciálne možnosti kompromisu medzi rôznymi cieľmi politík, ako aj synergie medzi nimi.
Moreover, existing regulation is screened for simplification potential and its impact on competitiveness is assessed.
Súčasná regulácia sa naviac posudzuje aj z hľadiska možností zjednodušenia a hodnotí sa jej vplyv na konkurencieschopnosť.
Finally, a common approach to measuring the administrative costs of new and existing legislation is being developed.
Na záver je potrebné spomenúť, že sa pripravuje spoločný prístup k meraniu administratívnych nákladov nových a existujúcich právnych predpisov.
Member States should establish systems for simplification of existing regulation.
Členské štáty by mali zriadiť systémy zjednodušenia existujúcej regulácie.
They should consult widely on the costs and benefits of their regulatory initiatives or their lack of action, particularly where trade-offs between different policy objectives are implied.
Mali by viesť rozsiahle konzultácie o nákladoch a prínosoch svojich regulačných iniciatív alebo svojej nedostatočnej aktivity, najmä ak so sebou prinášajú možnosť kompromisu medzi rôznymi cieľmi politík.
Member States should also ensure that appropriate alternatives to regulation are given full consideration.
Členské štáty by mali taktiež zabezpečiť, aby sa plne zvážili príslušné alternatívy regulácie.
Significant improvements in the regulatory environment can therefore be achieved by taking into account cost-benefit considerations associated with regulation, including administrative costs.
Značné zlepšenie regulačného prostredia možno preto dosiahnuť zohľadnením úsporných hľadísk súvisiacich s reguláciou vrátane administratívnych nákladov.
This is especially important for small and medium-sized enterprises (SMEs), which usually have only limited resources to deal with the administration imposed by both Community and national legislation.
To je dôležité najmä pre malé a stredné podniky, ktoré majú zvyčajne len obmedzené zdroje na zvládnutie administratívy, ktorú predpisujú právne predpisy Spoločenstva, ako aj vnútroštátne právne predpisy.
Guideline No 14.
Usmernenie č. 14.
To create a more competitive business environment and encourage private initiative through better regulation, Member States should: 1. reduce the administrative burden that bears upon enterprises, particularly on SMEs and start-ups; 2. improve the quality of existing and new regulations, while preserving their objectives, through a systematic and rigorous assessment of their economic, social (including health) and environmental impacts, while considering and making progress in measurement of the administrative burden associated with regulation, as well as the impact on competitiveness, including in relation to enforcement, and 3. encourage enterprises in developing their corporate social responsibility.
V záujme vytvorenia konkurenčnejšieho podnikateľského prostredia a podpory iniciatívnosti súkromného sektora prostredníctvom lepšej regulácie by členské štáty mali: 1. znížiť administratívne zaťaženie podnikov, najmä malých a stredných podnikov a začínajúcich podnikov; 2. zlepšiť kvalitu existujúcich a nových právnych predpisov a súčasne zachovať ich ciele prostredníctvom systematického a dôsledného posudzovania ich hospodárskych, sociálnych (vrátane zdravotných) a environmentálnych vplyvov, pričom je potrebné zvážiť a zlepšiť meranie administratívneho zaťaženia súvisiaceho s reguláciou, ako aj vplyv na konkurencieschopnosť, okrem iného aj vo vzťahu k uplatňovaniu v praxi; 3. podporovať podniky pri rozvoji ich podnikovej sociálnej zodpovednosti.
Europe needs to foster its entrepreneurial drive more effectively and it needs more new firms willing to embark on creative or innovative ventures.
Európa musí účinnejšie podporovať svoje podnikateľské snahy a potrebuje viac nových firiem ochotných vstupovať do kreatívnych alebo inovačných projektov.
Learning about entrepreneurship through all forms of education and training should be supported and relevant skills provided.
Malo by sa podporovať získavanie znalostí o podnikaní všetkými formami vzdelávania a odbornej prípravy a získavanie príslušných zručností.
The entrepreneurship dimension should be integrated in the life long learning process as from school.
Podnikateľský rozmer by sa mal začleňovať do procesu celoživotného vzdelávania už od školského obdobia.
To this end, partnerships with companies should be encouraged.
V tomto smere by sa mali podporovať partnerstvá so spoločnosťami.
The creation and growth of businesses can also be encouraged by improving access to finance and strengthening economic incentives, including by adopting tax systems to reward success, reducing non-wage labour costs and reducing the administrative burdens for start-up notably through the provision of relevant business support services, notably for young entrepreneurs, like the creation of one-stop contact points and the stimulation of national support networks for enterprises.
Tvorbu a rast podnikateľských subjektov možno podporiť aj zlepšením prístupu k finančným prostriedkom a posilnením hospodárskych stimulov, okrem iného prijatím daňových systémov, ktoré odmeňujú úspech, znížením nemzdových nákladov na pracovnú silu a znížením administratívneho zaťaženia začínajúcich podnikov, najmä poskytovaním príslušných služieb na podporu podnikania hlavne pre mladých podnikateľov, ako napríklad vytváraním jednorazových kontaktných miest a stimuláciou vnútroštátnych podporných sietí pre podniky.
Particular emphasis should be put on facilitating the transfer of ownership and improving rescue and restructuring proceedings in particular with more efficient bankruptcy laws.
Osobitný dôraz by sa mal klásť na zjednodušenie prevodu vlastníctva a zlepšenie postupov záchrany a reštrukturalizácie, najmä účinnejšími zákonmi o konkurze.
Guideline No 15.
Usmernenie č. 15.
To promote a more entrepreneurial culture and create a supportive environment for SMEs, Member States should: 1. improve access to finance, in order to favour their creation and growth, in particular micro-loans and other forms of risk capital; 2. strengthen economic incentives, including by simplifying tax systems and reducing non-wage labour costs; 3. strengthen the innovative potential of SMEs, and 4. provide relevant support services, like the creation of one-stop contact points and the stimulation of national support networks for enterprises, in order to favour their creation and growth in line with Small firms’ Charter.
V záujme presadzovania podnikateľskejšej kultúry a vytvorenia prostredia priaznivého pre malé a stredné podniky by členské štáty mali: 1. zlepšiť prístup k finančným prostriedkom, najmä mikropôžičkám a iným formám rizikového kapitálu, aby sa podporilo vytváranie a rast týchto podnikov; 2. posilniť hospodárske stimuly, okrem iného zjednodušením daňových systémov a znížením nemzdových nákladov na pracovnú silu; 3. posilniť inovačný potenciál malých a stredných podnikov a 4. poskytovať príslušné podporné služby, napríklad vytváraním jednorazových kontaktných miest a stimulovaním vnútroštátnych podporných sietí pre podniky, aby sa podporilo ich vytváranie a rast v súlade s Chartou malých firiem.
In addition, Member States should reinforce entrepreneurship education and training for SMEs.
Členské štáty by mali navyše posilniť podnikateľské vzdelávanie a odbornú prípravu pre malé a stredné podniky.
They should also facilitate the transfer of ownership, modernise where necessary their bankruptcy laws, and improve their rescue and restructuring proceedings.
Taktiež by mali zjednodušiť prevod vlastníctva, v prípade potreby zmodernizovať svoje zákony o konkurze a zlepšiť postupy záchrany a reštrukturalizácie.
See also integrated guidelines ‘To promote a growth- and employment-orientated and efficient allocation of resources’ (No 3) and ‘To facilitate all forms of innovation’ (No 8, Nos 23 and 24).
Pozri aj integrované usmernenia „V záujme podpory účinného prideľovania zdrojov zameraného na rast a zamestnanosť“ (č. 3) a „V záujme podpory všetkých foriem inovácie“ (č. 8), č. 23 a 24.
Expand and improve European infrastructure
Rozšíriť a zlepšiť európsku infraštruktúru
Modern infrastructure is an important factor affecting the attractiveness of locations.
Moderná infraštruktúra je dôležitý faktor, ktorý má vplyv na atraktívnosť jednotlivých miest.
It facilitates the mobility of persons, goods and services throughout the Union.
Uľahčuje mobilitu osôb, tovaru a služieb v Únii.
Modern transport, energy and electronic communication infrastructure is an important factor of a reinvigorated Lisbon strategy.
Moderná dopravná, energetická a elektronická komunikačná infraštruktúra je dôležitým faktorom obnovenej Lisabonskej stratégie.
By reducing transport costs and by widening markets, interconnected and interoperable trans-European networks help foster international trade and fuel internal market dynamics.
Vzájomne prepojené a súčinné transeurópske siete pomáhajú podporiť medzinárodný obchod a zvyšujú dynamiku vnútorného trhu znižovaním prepravných nákladov a rozširovaním trhov.
Moreover, the ongoing liberalisation of European network industries fosters competition and drives efficiency gains in these sectors.
Prebiehajúca liberalizácia európskych sieťových odvetví navyše podporuje hospodársku súťaž a prináša zvyšovanie efektívnosti v týchto odvetviach.
In terms of future investment in European infrastructure, the implementation of 30 priority transport projects identified by Parliament and Council in the transEuropean network (TEN) transport guidelines as well as the implementation of the quick-start cross-border projects for transport, renewable energy and broadband communications and research identified under the European Initiative for Growth and the implementation of the transport projects, supported by the Cohesion Fund, should be considered a priority.
Z hľadiska budúcich investícií do európskej infraštruktúry je potrebné za prioritu považovať uskutočnenie 30 prioritných dopravných projektov, ktoré určil Parlament a Rada v dopravných usmerneniach pre Transeurópsku sieť (TEN), uskutočnenie cezhraničných projektov Quick-start pre dopravu, obnoviteľnú energiu a širokopásmové komunikácie a výskum určených na základe Európskej iniciatívy pre rast, ako aj uskutočnenie dopravných projektov podporovaných z Kohézneho fondu.
Infrastructure bottlenecks within countries need to be tackled as well.
Taktiež je potrebné riešiť problémy oblastí s prehustenou infraštruktúrou v krajinách.
Appropriate infrastructure pricing systems can contribute to the efficient use of infrastructure and the development of a sustainable modal balance.
Vhodné systémy tvorby cien infraštruktúry môžu prispieť k efektívnemu využívaniu infraštruktúry a vytvoreniu trvalo udržateľnej rovnováhy rôznych foriem.
Guideline No 16. To expand, improve and link up European infrastructure and complete priority cross-border projects with the particular aim of achieving a greater integration of national markets within the enlarged EU.
Usmernenie č. 16.
Member States should: 1. develop adequate conditions for resource- efficient transport, energy and ICT infrastructures, in priority, those included in the TEN networks, by complementing Community mechanisms, notably including in cross-border sections and peripherical regions, as an essential condition to achieve a successful opening up of the network industries to competition; 2. consider the development of public-private partnerships, and 3. consider the case for appropriate infrastructure pricing systems to ensure the efficient use of infrastructures and the development of a sustainable modal balance, emphasizing technology shift and innovation and taking due account of environmental costs and the impact on growth.
V záujme rozšírenia, zlepšenia a prepojenia európskej infraštruktúry a dokončenia prioritných cezhraničných projektov s osobitným cieľom dosiahnuť vyššiu integráciu vnútroštátnych trhov v rámci rozšírenej EÚ by členské štáty mali: 1. vytvoriť primerané podmienky pre dopravnú, energetickú a informačno-komunikačnú infraštruktúru, ktoré účinne využívajú zdroje, a prioritne pre tú infraštruktúru, ktorá je súčasťou transeurópskych sietí, doplnením mechanizmov Spoločenstva, okrem iného v cezhraničných oblastiach a okrajových regiónoch, čo predstavuje nevyhnutnú podmienku úspešného otvorenia sieťových odvetví pre hospodársku súťaž; 2. zvážiť vytváranie partnerstiev medzi verejným a súkromným sektorom; 3. zvážiť primeranosť systémov tvorby cien infraštruktúry, aby sa zabezpečilo účinné využívanie infraštruktúr a vytvorenie trvalo udržateľnej rovnováhy rôznych foriem, pričom je potrebné klásť dôraz na technologický posun a inováciu a v plnej miere zohľadniť environmentálne náklady, ako aj vplyv na rast.
See also integrated guideline ‘To facilitate the spread and effective use of ICT and build a fully inclusive information society’(No 9).
Pozri aj integrované usmernenie „V záujme podpory šírenia a účinného využívania ICT a budovania plne otvorenej informačnej spoločnosti“ (č. 9).
Conclusions of the European Council of March 2005 (http://ue.eu.int/cms3_fo/showPage.asp?lang=en&id=432&mode=g&name).
Závery Európskej rady z marca 2005 (http://ue.eu.int/cms3_fo/showPage.asp?lang=en&id=432&mode=g&name).
In implementing the policy guidelines set out below, Member States should note that the country-specific recommendations issued in the context of the Council Recommendation of 26 June 2003 on the broad guidelines of the economic policies of the Member States and the Community (for the 2003 to 2005) period as completed and updated in the context of the Council Recommendation of 5 July 2004 on the 2004 update of these guidelines, remain valid as background references.
Členské štáty by si pri uplatňovaní uvedených usmernení pre politiky mali uvedomiť, že ako podkladové zdroje naďalej platia osobitné odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v súvislosti s odporúčaním Rady z 26. júna 2003 o všeobecných usmerneniach pre hospodárske politiky členských štátov a Spoločenstva (na obdobie rokov 2003–2005), ktoré sa doplnilo a aktualizovalo v kontexte odporúčania Rady z 5. júla 2004 o aktualizácii týchto usmernení.
MACROECONOMIC POLICIES FOR GROWTH AND JOBS [2]A.1.
MAKROEKONOMICKÉ POLITIKY PRE RAST A ZAMESTNANOSŤ [2]A.1.
Macroeconomic policies creating the conditions for more growth and jobs
Makroekonomické politiky, ktoré vytvárajú podmienky pre vyšší rast a zamestnanosť
To increase and improve investment in R & D, in particular by private business, the overall objective for 2010 of 3 % of GDP is confirmed with an adequate split between private and public investment, Member States will define specific intermediate levels.
V záujme zvýšenia a zlepšenia investícií do výskumu a vývoja, najmä zo strany súkromných podnikov, sa celkový cieľ na rok 2010 na úrovni 3 % HDP potvrdí s primeraným rozdelením medzi súkromné a verejné investície, pričom členské štáty vymedzia osobitné čiastkové úrovne.
Member States should further develop a mix of measures appropriate to foster R & D, in particular business R & D, through: 1. improved framework conditions and ensuring that companies operate in a sufficiently competitive and attractive environment; 2. more effective and efficient public expenditure on R & D and developing PPPs; 3. developing and strengthening centres of excellence of educational and research institutions in Member States, as well as creating new ones where appropriate, and improving the cooperation and transfer of technologies between public research institute and private enterprises; 4. developing and making better use of incentives to leverage private R & D; 5. modernising the management of research institutions and universities, and 6. ensuring a sufficient supply of qualified researchers by attracting more students into scientific, technical and engineering disciplines and enhancing the career development and the European, international as well as inter-sectoral mobility of researchers and development personnel.
Členské štáty by mali ďalej rozvíjať súbor opatrení vhodných na posilnenie výskumu a vývoja, najmä výskumu a vývoja v podnikateľskom sektore, prostredníctvom: 1. zlepšených rámcových podmienok a zabezpečenia toho, aby spoločnosti pôsobili v dostatočne konkurenčnom a atraktívnom prostredí; 2. účinnejších a efektívnejších verejných výdavkov na výskum a vývoj a rozvíjajúce sa partnerstvá verejného a súkromného sektora; 3. rozvoja a posilňovania centier excelentnosti vzdelávacích a výskumných inštitúcií v členských štátoch, ako aj prípadného vytvárania nových a zlepšovania spolupráce a prevodu technológií medzi verejnými výskumnými ústavmi a súkromnými podnikmi; 4. rozvoja a lepšieho využívania stimulov na motivovanie súkromného výskumu a vývoja; 5. modernizácie riadenia výskumných ústavov a univerzít; 6. zabezpečenia dostatočnej ponuky kvalifikovaných výskumných pracovníkov získavaním väčšieho počtu študentov pre vedecké, technické a inžinierske disciplíny a podporou kariérneho rastu a európskej, medzinárodnej, ako aj medzisektorovej mobility výskumníkov a vývojových pracovníkov.
Member States posting current account deficits that risk being unsustainable should work towards correcting them by implementing structural reforms, boosting external competitiveness and, where appropriate, contributing to their correction via fiscal policies.
Členské štáty vykazujúce schodok bežného účtu, ktorý predstavuje riziko, že nebude trvalo udržateľný, by mali pracovať na jeho náprave štrukturálnymi reformami, podporou vonkajšej konkurencieschopnosti a prípadne prispievať k jeho náprave prostredníctvom fiškálnej politiky.
Technological innovation ultimately depends on a growth-conducive economic environment. In this context the use of intelligent logistics is an efficient way of ensuring that costs at the European sites of production remain competitive.
V tejto súvislosti možno využitím rozumnej logistiky účinne zabezpečiť, aby náklady v európskych výrobných podnikoch zostali konkurencieschopné.
To strengthen the competitive advantages of its industrial base, Europe needs a solid industrial fabric throughout its territory. The necessary pursuit of a modern and active industrial policy means strengthening the competitive advantages of the industrial base, including by contributing to attractive framework conditions for both manufacturing and services, while ensuring the complementarity of the action at national, transnational and European level.
V záujme posilnenia konkurenčných výhod svojej priemyselnej základne potrebuje Európa na svojom území pevnú priemyselnú štruktúru.
of 16 August 2005
zo 16. augusta 2005
concerning the measures to be taken by the consent holder to prevent any damage to health and the environment in the event of the accidental spillage of an oilseed rape (Brassica napus L., GT73 line — MON-00073-7) genetically modified for tolerance to the herbicide glyphosate
týkajúce sa opatrení, ktoré má prijať držiteľ povolenia, aby predišiel prípadným škodám na zdraví a životnom prostredí v prípade náhodného uvoľnenia repky olejnej (Brassica napus L., GT73 línia – MON-00073-7) geneticky modifikovanej pre zvýšenie jej odolnosti voči glyfosátovému herbicídu
(notified under document number C(2005) 3073)
[oznámené pod číslom K(2005) 3073]
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular the second indent of Article 211 thereof,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 211 druhú zarážku,
On 16 January 2003, the Commission received a dossier, in accordance with the third subparagraph of Article 13(1) and the second indent of Article 14(2) of Directive 2001/18/EC of the European Parliament and of the Council of 12 March 2001 on the deliberate release into the environment of genetically modified organisms and repealing Council Directive 90/220/EEC [1] requesting authorisation to place on the market a product based on a genetically modified oilseed rape (Brassica napus L., GT73 line — MON-00073-7), together with a favourable assessment report from the competent authority of the Kingdom of the Netherlands.
V súlade s ustanoveniami článku 13 ods. 1 tretia zarážka a článku 14 ods. 2 druhá zarážka smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES z 12. marca 2001 o zámernom uvoľnení geneticky modifikovaných organizmov do životného prostredia a o zrušení smernice Rady 90/220/EHS [1] prijala Komisia 16. januára 2003 žiadosť o povolenie uviesť na trh výrobok na báze geneticky modifikovanej repky olejnej (Brassica napus L., GT73 línia – MON-00073-7), ku ktorej je priložená priaznivá hodnotiaca správa vydaná príslušným orgánom Holandského kráľovstva.
The Commission has sent the assessment report to all the other Member States and some of them have expressed and maintained objections to the said report concerning the molecular characterisation, allergenic potential, monitoring, labelling and detection of the product.
Komisia poslala hodnotiacu správu všetkým ostatným členským štátom a niektoré z nich vzniesli námietky voči tejto správe a trvali na nich. Tieto námietky sa týkali molekulárnej charakterizácie výrobku, jeho alergénneho potenciálu, kontroly, označovania etiketami a detekcie.
In such a case, the Commission, in accordance with the first subparagraph of Article 18(1) of Directive 2001/18/EC, must take a decision pursuant to the procedure provided for in Article 30(2) of the Directive, to which Articles 5 and 7 of Council Decision 1999/468/EC [2] apply, having regard to the provisions of Article 8 thereof.
V takomto prípade musí Komisia prijať v súlade s článkom 18 ods. 1 prvá zarážka smernice 2001/18/ES rozhodnutie s uplatnením postupu ustanoveného v článku 30 ods. 2 uvedenej smernice, na ktorý sa vzťahujú články 5 a 7 rozhodnutia Rady 1999/468/ES [2] so zreteľom na ustanovenia článku 8 uvedeného rozhodnutia.
In February 2005, the Japanese Environmental Studies Institute published a report referring to the accidental presence of oilseed rape genetically modified for tolerance to a herbicide around five of the six port facilities where sampling had been carried out.
Japonský inštitút pre environmentálne štúdie uverejnil vo februári 2005 správu, v ktorej sa uvádza, že v okolí piatich zo šiestich prístavných zariadení, kde sa odoberali vzorky, sa vykázala náhodná prítomnosť repky olejnej geneticky modifikovanej pre zvýšenie odolnosti voči herbicídu.