natgillin/translations-raw huggingface dataset:
General recommendations to Article 23 of the CEDAW highlights the need for temporary countervailing measures (hereinafter “TCM”) (e.g. quotas) to ensure the equality of women and men in participation in public life and politics.
Pri poslednom preskúmavaní stavu implementácie Dohovoru OSN o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien Výbor OSN pre odstránenie všetkých foriem diskriminácie žien konštatoval v roku 2015 voči SR znepokojenie nad nízkym zastúpením žien v parlamente a vo vláde, a to tak na národnej, ako aj lokálnej úrovni.
To ensure the actual equality in politics is necessary, not only formally, to remove obstacles as well as introduce temporary measures supporting equal participation of women and men in public life.
Odporučil SR prijať opatrenia s konkrétnymi cieľmi a harmonogramom plnenia na urýchlenie zvyšovania počtu žien v politickom a verejnom živote a obzvlášť na rozhodovacích pozíciách.
46 See the UN Committee for the Elimination of All Forms of Discrimination against Women: „General Recommendation No. 23 - Politics and Public Life ”(1997), available online at
Ako možné formy akcie sa uvádzajú okrem iného prijatie opatrení, ak je to vhodné aj vo vzťahu k volebným systémom, povzbudzujúcich
As an examples, the legal quotes are mentioned.
http://tbinternet.ohchr.org/ layouts/treatybodyexternal/Download.aspx?symbolno=INT/CEDAW/GEC/4736&La
In 1995, the Beijing Declaration in its Article 13 named the full participation women in accordance with the equal treatment principle in all spheres of society, including decision making processes, to be fundamental when achieving equality, development and peace.
47 Committee on the Elimination of Discrimination against Women: Concluding observations on the combined fifth and sixth periodic reports of Slovakia, CEDAW/C/SVK/CO/5-6, body 24 a 25.
The resolution of the European Parliament on Women in Political Decision-Making: Quality and Equality49, which call upon the member states and EU institutions to propose and implement effective gender equality policies and strategies to achieve parity participation in political decision-making and leadership on all level, is considered a key document in the EU system.
V systéme EÚ patrí medzi kľúčové dokumenty v tejto oblasti rezolúcia Európskeho parlamentu o ženách v politickom rozhodovaní-kvalita a rovnosť49, ktorá vyzýva členské štáty a inštitúcie EÚ, aby navrhli a implementovali účinné politiky rodovej rovnosti a stratégie na dosiahnutie paritnej participácie na politickom rozhodovaní a vedení na všetkých úrovniach.
In the declaration, there are gender quotas included amongst the tools for achievement of this goal.
V deklarácií sú medzi nástrojmi na dosiahnutie tohto cieľa uvádzané aj rodové kvóty.
The gender policies on the EU level follow the Strategic Engagement of the Gender Equality for the years 2016 - 2019,50 which also stipulates the need for achieving the gender balance in political decision-making and the support of activities of national governments which are backing gender balance in political and public decision-making.
Politiky rodovej rovnosti na úrovni EÚ sa opierajú o Strategický záväzok k rodovej rovnosti na obdobie rokov 2016 - 201950, ktorý rovnako odkazuje na potrebu dosiahnutia rodovej vyváženosti v politickom rozhodovaní a podpore aktivít národných vlád, ktoré podporujú rodovú rovnováhu v politickom a verejnom rozhodovaní.
To conclude, the conclusions of the Council of the European Union on European Pack for Gender Equality for the Period 2011 - 202051 are calling for the measures on a national level and, if appropriate, on
Napokon Závery Rady EÚ o Európskom pakte pre rodovú rovnosť na obdobie 2011 - 202051 vyzývajú k opatreniam na národnej úrovni, a ak je to vhodné aj na úrovni EÚ, s cieľom podpory rovnej participácie žien a mužov na rozhodovaní na všetkých úrovniach a vo všetkých oblastiach.
47 Committee on the Elimination of Discrimination of All Forms against Women: “Concluding observations on
V podmienkach slovenskej legislatívy je rovnosť žien a mužov v politickom živote garantovaná na ústavnej úrovni.
48 Beijing Declaration and Beijing Action Platform, (1995) available online at http://www.un.org/womenwatch/daw/beijing/pdf/BDPfA%20E.pdf
Napriek formálnej rovnosti je zastúpenie žien v politickom živote na Slovensku vo výraznom nepomere oproti mužom.
49 Resolution of the European Parliament dated 13 March 2012 on Women in Political Decision-Making - Quality and Equality, available at http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA2012-0070+0+DOC+XML+V0//EN
Z materiálov verejných politík je pre túto oblasť určujúcim Akčný plán rodovej rovnosti v Slovenskej republike na roky 2014 - 201952, ktorý si stanovuje za jeden z cieľov znížiť rodové rozdiely v participácii žien a mužov v rozhodovacích pozíciách.
50 Strategic Engagement of the Gender Equality for the years 2016 - 2019, (2016) available online at http://ec.europa.eu/newsroom/document.cfm?doc_id=45163
V rámci tohto cieľa je jednou z úloh práve zvýšiť zastúpenie žien na rozhodovacích pozíciách v politickom živote, vrátane ich motivácie a možnosti kandidovať a participovať.
The Slovak Constitution in its Article 30 enshrines general, equal and direct voting right and access to elected and other offices for all citizens under the same conditions.
50 Európska komisia, Strategický záväzok k rodovej rovnosti na obdobie rokov 2016-2019, dostupné na: http://ec.europa.eu/newsroom/document.cfm?doc_id=45163
Within this goal, one of the tasks aims at increasing the representation of women in decisionmaking positions in political life, including their motivation and possibility to run for an office and participate.
52 Akčný plán rodovej rovnosti v Slovenskej republike na roky 2014 - 2019, dostupný na: https://www.gender.gov.sk/wp-content/uploads/2014/11/Akcny-plan-RR final.pdf
The Centre conducted an analysis of the election to the bodies of self-governing regions (hereinafter the “SGR Elections”) in 2017 from the perspective of representation of men and women.
Stredisko realizovalo analýzu volieb do orgánov samosprávnych krajov (ďalej v texte ako „voľby do orgánov VUC“) v roku 2017 z hľadiska zastúpenia mužov a žien.
The Analyses focused on male and female candidate running for the post of chair of the chairman/ chairwomen of the self-governing region (hereinafter “SGR”) as well as for on the candidates running for members of the council of the higher territorial unit.
Analýza sa zamerala ako na kandidátov a kandidátky na post predsedu/predsedníčky vyššieho územného celku (ďalej v texte ako „VÚC“) ako aj na kandidátov a kandidátky do zastupiteľstva VÚC.
The results of the analysis clearly show a low participation of women in the SGR elections and low proportion of representation of women on the posts of SGR chairwoman.
Výsledky analýzy jednoznačne poukazujú na nízku mieru participácie žien vo voľbách do VÚC a aj na ich nízky pomer zastúpenia v zastupiteľstvách a postoch predsedníčok VÚC.
All over the Slovak Republic, there were 92 candidates to the post of chairperson of SGR out of which only 9 were female candidates.
Na post predsedu/predsedníčky VÚC kandidovalo v celej SR 92 osôb, z ktorých iba 9 osôb boli ženy.
From all male and female candidates running for the post of SGR chairperson, there were only 9.78% of female candidates.
Zo všetkých kandidátov a kandidátok na post predsedu/predsedníčky VÚC bolo teda iba 9,78 % žien.
In the SGR Bratislava, there were overall 11 persons, out of which 2 were female candidates that is 11.11% of all running candidates.
V Bratislavskom samosprávnom kraji kandidovalo celkovo 11 osôb, z toho 2 ženy, teda 11,11 % všetkých kandidujúcich osôb.
In the SGR Košice, there were 15 candidates out of which only one was a woman that is 6.67% of all running candidates.
V Košickom samosprávnom kraji kandidovalo 15 osôb, z toho 1 žena, teda 6,67 % všetkých kandidujúcich osôb.
In the SGR Nitra, there were 8 candidates out of which only one was a woman that is 12.5% all running candidates.
V Nitrianskom samosprávnom kraji kandidovalo 8 osôb, z toho 1 žena, teda 12,5 % všetkých kandidujúcich osôb.
In the SGR Prešov, there were 12 candidates, none of which was a woman.
V Prešovskom samosprávnom kraji kandidovalo 12 osôb a ani jedna žena.
In the SGR Trenčín, there were 7 candidates, out of which three were women that is 42.86% of all running candidates.
V Trenčianskom samosprávnom kraji kandidovalo 7 osôb, z toho 3 ženy, teda 42,86 % všetkých kandidujúcich osôb.
In the SGR Trnava, there were 6 candidates and, just like in the SGR Prešov, there was no female candidate.
V Trnavskom samosprávnom kraji kandidovalo celkovo 6 osôb, rovnako ako v Prešovskom samosprávnom kraji, ani jedna žena.
In the SGR Žilina, there were 9 candidates, out of which one was a woman that is 11.11 % of all running candidates.
V Žilinskom samosprávnom kraji kandidovalo 9 osôb, z toho 1 žena, teda 11,11 % všetkých kandidujúcich osôb.
The highest number of female candidates were running in the SGR Trenčín (three persons) while in SGR Prešov and Trnava, there was no female candidate.
Najvyšší počet žien kandidovalo v Trenčianskom samosprávnom kraji (3 osoby), kým v Prešovskom a Trnavskom samosprávnom kraji nekandidovala žiadna žena.
From all persons elected to the office of chairpersons of SGR, there is only one woman what represents 12.5% of all chairpersons of SGRs.
Z pomedzi osôb zvolených na post predsedu/predsedníčky VÚC je jedna žena, čo predstavuje 12,5 % všetkých predsedov/predsedníčok VÚC.
The proportion of elected women to the post of a chairwoman of SGR is 2.79% higher than the ration of women running for the office of chairwomen of SGR.
Pomer volených žien na post predsedu/predsedníčky VÚC, je teda o 2,72 percentuálneho bodu vyšší oproti pomeru žien kandidujúcich na post predsedu/predsedníčky VÚC.
SGR
BSK
Trnava
Celá
National
Celkový
average
počet
The national average was substantially lowered by the lack of female candidates in the SGR Prešov and Trnava.
Absenciou ženských kandidátok v Prešovskom a Trnavskom samosprávnom kraji sa podstatne znížil aj celorepublikový priemer.
In overall, there were 2902 candidates running for a post in SGR assemblies.
Do zastupiteľstiev VUC kandidovalo celkovo 2 902 osôb v celej SR.
In the SGR Bratislava, there were 362 candidates, out of which 102 were women that is 28.18% of all running candidates.
V Bratislavskom samosprávnom kraji kandidovalo celkovo 362 osôb, z toho 102 žien, teda 28,18 % všetkých kandidujúcich osôb.
In SGR Banská Bystrica there were 385 candidates, out of which 84 were women that is 21.82% of all running candidates.
V Banskobystrickom samosprávnom kraji kandidovalo celkovo 385 osôb, z toho 84 žien, teda 21,82 % všetkých kandidujúcich osôb.
In the SGR Košice, there were 469 candidates, out of 108 were women that is 23.03% of all running candidates.
V Košickom samosprávnom kraji kandidovalo celkovo 469 osôb, z toho 108 žien, teda 23,03 % všetkých kandidujúcich osôb.
In the SGR Nitra, there were 282 candidates, out of which 54 were women that is 19.15% of all candidates.
V Nitrianskom samosprávnom kraji kandidovalo celkovo 282 osôb, z toho 54 žien, teda 19,15 % všetkých kandidujúcich osôb.
In the SGR Prešov, there were 501 candidates, out of which 95 were women that is 18.96% of all running candidates.
V Prešovskom samosprávnom kraji kandidovalo celkovo 501 osôb, z toho 95 žien, teda 18,96 % všetkých kandidujúcich osôb.
In the SGR Trenčín, there were 275 candidates out of which 55 were women that is 20% of all running candidates.
V Trenčianskom samosprávnom kraji kandidovalo celkovo 275 osôb, z toho 55 žien, teda 20 % všetkých kandidujúcich osôb.
In the SGR Trnava, there were 251 candidates out of which 51 were women that is 21.32% of all running candidates.
V Trnavskom samosprávnom kraji kandidovalo celkovo 251 osôb, z toho 51 osôb, teda 21,32 % všetkých kandidujúcich osôb.
In the SGR Žilina, there were 377 candidates out of which 66 were women that is 17.50% of all running candidates.
V Žilinskom samosprávnom kraji kandidovalo celkovo 377 osôb, z toho 66 žien, teda 17,50 % všetkých kandidujúcich osôb.
Table No. 2: Persons running to the SGR assemblies
Tabuľka 2.: Osoby kandidujúce do zastupiteľstiev VÚC
Žilina
Celá
average
Celkový
Overall
počet
Number
Počet žien
representatives elected to the SGR assembly out of which 5 were women, that is 10.20% of all representatives.
Môžeme si teda všimnúť, že iba v Banskobystrickom a Košickom samosprávnom kraji, kandidovalo viac žien než bol celorepublikový priemer.
In the SGR Trnava, 40 representatives were elected to the SGR assembly out of which 2 were women, that is 5% of all elected representatives.
Do zastupiteľstva Prešovského samosprávneho kraja bolo zvolených 62 osôb, z toho 8 žien, teda 7,02 % všetkých zvolených osôb.
The graphic overview of elected male and female representatives can be seen in the table No.3.
Do zastupiteľstva Žilinského samosprávneho kraja bolo zvolených 57 osôb, z toho 7 žien, teda 12,28 % všetkých zvolených osôb.
Table No. 3: Persons elected to the SGR assemblies
Grafický prehľad zvolených kandidátov a kandidátok do zastupiteľstiev VÚC môžete vidieť v tabuľke 3.
Bystrica
Kraj
Overall
Celá
women
Počet žien
Women
Percento
It is positive that in comparison with the year 2013, a woman was elected to the office of the chairperson of the SGR.
Môžeme si všimnúť že iba Bratislavský a Trenčiansky samosprávny kraj prekonali celorepublikový priemer.
In 2017, the number of women running for the spot in the SGR assemblies was higher as well as the overall proportion of male and female candidates was higher.
V oboch prípadoch pomer zvolených žien do zastupiteľstiev prekonáva počet kandidujúcich, v Bratislavskom samosprávnom kraji o 4,82 percentuálneho bodu a v Trenčianskom samosprávnom kraji o 3,4 percentuálneho bodu.
In 2013, the overall number of female candidates was 485 what is 18.83% of all running candidates.
Naopak najväčší prepad bol v Trnavskom samosprávnom kraji a to o 15,32 percentuálneho bodu.
In 2017, the overall number of female candidates was 615 what is 21.19% of all running candidates.
Taktiež celorepublikový pomer medzi zvolenými ženami do zastupiteľstiev a kandidujúcich žien je nižší o 7,73 percentuálneho bodu.
Despite this positive trend, the number of women sitting in the SGR assemblies is lower than after the 2013 SGR elections.
Ak porovnáme tieto zistenia s výsledkami volieb do VUC z roku 2013, môžeme si všimnúť nasledujúce zistenia.
Negative discrepancy between the elected female members of SGR assemblies in 2013 and 2017 is subject to further research.
V roku 2017 taktiež kandidovalo viac žien do zastupiteľstiev VÚC a rovnako bol aj ich celkový pomer vyšší.
Therefore, the finding of the Centre in 2017 are based on its own work in this field.
Aj napriek tomuto pozitívnemu vývoju sedí v zastupiteľstvách VÚC menej žien ako po voľbách v roku 2013.
The Centre considers the fact that the Statistical Office of the Slovak Republic has not provided general and expert public with freely accessible data divided and structured in respect to the gender negatively.
Vo voľbách v roku 2013 bolo zvolených 64 žien, teda 15,68 % všetkých zvolených osôb, kým v roku 2017 bolo zvolených iba 56 žien a teda 13,46 % všetkých zvolených osôb.
Division of the statistical data not only in respect to the gender but also in respect to age, level of income, education and geographical location represents a key tool for detecting deep structural inequalities in the society.
Stredisko pozitívne vníma vyšší počet žien ktoré sa zapojili do volieb do VÚC, ako na posty poslankýň tak predsedníčok.
Using such divided statistical data is highly recommended by the UN, also within the Agenda 2030 for Sustainable Development.
Negatívny rozdiel medzi zvolenými poslankyňami oproti roku 2013 predstavuje predmet ďalšieho skúmania.
01. The Ministry of Justice of the Slovak Republic actively leads a dialogue and monitors
Na rozdiel oproti roku 2013, Štatistický úrad SR nepriniesol rozčlenené výsledky podľa pohlavia.
public opinion on the 2011 Convention on Preventing and Combating Violence against
Zistenia z roku 2017 vychádzajú preto z vlastnej práce Strediska.
The Council of the Government of the Slovak Republic for the Agenda 2030 includes the sustainable development goal No. 5 - gender equality to the national strategy and National Investment Plan for the years 2018 - 2030.
2. Politickým stranám zavádzať iniciatívy umožňujúce plnú účasť žien na všetkých úrovniach vnútorného rozhodovania, menovacích a nominačných procesoch.
The Ministry of Labour, Social Affairs and Family of the Slovak Republic expands the campaign - “Because I say no (Pretože hovorím nie)” aiming at increasing the reach of the campaign to young people in the age of 18 - 25 years.
3. Politickým stranám implementovať programy mentoringu s cieľom vyššej účasti žien v politike a to na celoštátnej, regionálnej aj lokálnej úrovni.
The Ministry of Labour, Social Affairs and Family of the Slovak Republic and political parties adopt temporary countervailing measures aiming at reaching the actual equality of women in political life and in decision-making positions in political life.
4. MPSVaR SR podporovať prostredníctvom grantových schém projekty a verejné kampane zamerané na zvyšovanie zastúpenia žien v politickom živote a motivovanie politických strán dosahovať tento cieľ.
Political parties introduce initiatives allowing the full participation of women in politics on the national, regional and local level.
5. Štatistickému úradu SR opätovne zaviesť zverejňovanie štatistických dát členených podľa pohlavia pri zverejňovaní volebných výsledkov.
Political parties implement mentoring programmes aiming at the higher participation of women in politics on the national, regional and local levels.
6. Štatistickému úradu SR implementovať dôsledné členenie zberu a publikovaniu štatistických dát podľa štandardov OSN.
The Statistical Office of the Slovak Republic implements a precise division of collection and disclosure of statistical data pursuant to the standards of the UN.
53 Dostupné na: https://unstats.un.org/sdgs/files/meetings/iaeg-sdgs-meeting-06/20170607 updated%20versionoverview%20of%20standards%20of%20data%20disaggregation.pdf
The Centre has been consistently monitoring situation concerning housing of Roma.
Téme bývania Rómov sa Stredisko venuje dlhodobo.
In its 2015 Human Rights Report, the Centre points out the pertaining problem with Roma housing situation.
Aj v Správe o ĽP za rok 2015 poukazujeme na pretrvávajúci problém bývania Rómov.
According to the Atlas of Roma Communities in Slovakia, in 2013, there were 29 406 dwellings in 803 monitored settlements with estimated population of 215 436 persons.
Podľa informácií z Atlasu rómskych komunít na Slovensku 2013 sa v 803 zisťovaných osídleniach nachádza celkovo 29 406 obydlí, v ktorých podľa odhadov býva 215 436 ľudí.
The most common type of dwellings were flats in blocks of flats with a total number of 10 635 (36.2 %) and with estimated population of 66 400 persons (29.7 % of population in all dwellings).
V osídleniach sú najviac zastúpené byty v bytových domoch, ktorých je celkovo 10 635 (36,2 %) a podľa odhadov v nich býva 66 400 obyvateľov (29,7 % zo všetkých obyvateľov osídlení).
The second most frequent type of dwellings were legal concrete houses, e.g. houses registered in the land registry, with a total number of 8 701 and an estimated population of 72 083 persons (33.5 % of population in all dwellings).
Druhým najčastejším typom obydlí sú legálne murované domy, tzn. domy zapísané v katastri nehnuteľností, ktorých počet je 8 701 a býva v nich až 72 083 ľudí (33,5 % zo všetkých obyvateľov osídlení).
Legal huts and houses constructed upon construction permit (e.g. legal individual houses) represented 9 889 (33.6 %) dwellings with an estimated population of 79 187 people (36.8 % of population in all dwellings).54
Legálnych dreveníc a domov, na ktoré bolo vydané stavebné povolenie (tzn. legálne individuálne domy) bolo 9 889 (33,6 %), v ktorých podľa odhadov býva 79 187 ľudí (36,8 % zo všetkých obyvateľov osídlení).54
It is a common fact that Roma often live in dwellings that do not fulfil technical and hygiene standards, lack access to drinking water, electricity, gas, canalisation, roads or lack of pavements with public street lighting.
Je známym faktom, že Rómovia mnohokrát žijú v obydliach, ktoré nespĺňajú technické a hygienické štandardy, nie je v nich dostupná pitná voda, elektrina, plyn, kanalizácia, chýbajú cesty a chodníky s verejným osvetlením.
These dwellings are in many cases constructed over lands that do not have legally settled ownership or lands of known owners without their consent.
Často sú postavené na majetkovo-právne nevysporiadaných pozemkoch alebo na pozemkoch známych vlastníkov, ale bez ich súhlasu.
They also live in destroyed blocks of flats from the previous regime or one-room provisional huts made of various materials.
Môže ísť o zdevastované bytovky postavené v minulom režime alebo o jednopriestorové provizórne chatrče z rôzneho materiálu.
A socialistic program for liquidation of Roma settlements started creation of these destroyed streets or neighbourhoods, which are indeed uncomplimentary for the cities concerned.
Vznik takýchto zdevastovaných ulíc či štvrtí, ktoré sú pre dané mesto nelichotivou vizitkou, odštartoval socialistický program likvidácie rómskych osád.
Back then, population of these settlements was resettled to flats in cities facing challenges, lack of will or abilities of Roma to use properly such new dwellings.
Vtedy obyvateľov týchto osád presťahovali do mestských bytov, ktoré ale Rómovia nevedeli, nechceli, či neboli schopní riadne užívať.
Roma from socially disadvantaged environments could not adapt to living in flats and it was precisely the lack of understanding of Roma ethno-psychology that often lead to complete demolition or depreciation of these flats by Roma.
Rómovia z nízkeho sociálneho prostredia sa nevedeli prispôsobiť životu v panelovom byte a práve nepochopenie etnopsychológie Rómov viedlo k tomu, že tieto poskytnuté byty neraz úplne zdemolovali a znehodnotili.
The majority society affected by prejudice, stereotypes and media tend to believe that the situation in Roma settlements is unsolvable.
Vo väčšinovej spoločnosti na základe predsudkov, stereotypov či pod vplyvom médií prevláda názor, že situácia v rómskych osadách je neriešiteľná.
It must, however, be underpinned that the
Je potrebné zdôrazniť, že na bývanie Rómov sa nemožno pozerať cez prsty.
situation concerning housing of Roma cannot be seen superficially.
navštívené dňa 10. 1. 2018.
Hence, it is impossible to create a single model to be implemented nationwide.
Nie je preto možné vytvoriť jeden model fungovania, ktorý by sa uplatňoval celoplošne.
Regarding the institutional segregation, it must also be noted that certain Slovak cities resettle maladaptive Roma families from city centres to outskirts with flats for late payers as part of their public policies.
V rámci inštitucionálnej segregácie je nutné spomenúť, že súčasťou verejnej politiky niektorých slovenských miest sa stalo presťahovanie neprispôsobivých rómskych rodín zo stredu mesta niekam na perifériu mesta, kde sú situované byty pre neplatičov.
This is exactly how Roma enclaves and poor enclaves were created consequently leading to ghettoization of Roma.
Takto vznikli hlavne na okraji mnohých slovenských miest rómske enklávy a zoskupenia chudobných, v ktorých dochádza ku getoizácii Rómov.
A tendency not to have less adaptive Roma present in those parts considered valuable by the majority society, such as city centres and nearby areas or close to touristic localities, is a general effort in Slovak cities.
V slovenských mestách je celkovo badateľná snaha, aby sa menej prispôsobiví Rómovia nevyskytovali v priestore, ktorému lokálne majoritné spoločenstvo prisudzuje vysokú hodnotu, napríklad v centre mesta, v blízkosti centra alebo pri turisticky vyhľadávanej lokalite.