natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Molina, J.L., Petermann, S., & Herz, A. ,Defining and Measuring Transnational Fields' (Gottingen: Max Planck Institute for the Study of Religious and Ethnic Diversity, 2012)
Molina, J.L., Petermann, S., & Herz, a., Defining and Measuring Transnational Fields, MMG Working Paper 12-16, Gottingen, Max Planck Institute for the Study of Religious and Ethnic Diversity, 2012.
The public and private infrastructure associated to written culture is very important, because it facilitates the people's access to books as cultural objects.
Infrastructura publică şi privată asociată culturii scrise este foarte importantă, pentru că facilitează accesul oamenilor la carte ca obiect cultural.
According to these data, the infrastructure of public libraries in Romania is smaller than in other European states and, implicitly, the people's access is also lower.
infrastructura de biblioteci publice din România este mai mică decât în alte state ale Europei şi, implicit, şi accesul oamenilor la ele este mai scăzut.
> Identifying the social values associated with reading,
> Identificarea valorilor sociale asociate cu lectura,
> Drawing the population's socio-demographic profiles depending on the degree of interaction with books,
> Realizarea profilurilor socio-demografice ale populaţiei în funcţie de gradul de interacţiune cu cartea,
A research overview, National Literacy Trust, Londra, 2006, p.14
> Identificarea nivelului Indexului de Posesie al Gospodăriei privind numărul de cărţi,
226 Reading practices at national level
> Identificarea accesului la carte, fie prin intermediul achiziţiei, fie prin împrumut;
> Identifying the reading practices.
> Identificarea practicilor de lectură.
The book-distribution infrastructure is relatively accessible at national level.
Infrastructura de distribuţie a cărţii este relativ accesibilă la nivel naţional.
Daedalus, Vol. 112, No. 1, Reading: Old and New, publicat de The MIT Press pentru American Academy of Arts & Sciences, 1983, Disponibil la http://www.jstor.org/stable/20024838, Accessed on 28/11/2014 05:58
Daedalus, Vol. 112, No. 1, Reading: Old and New, publicat de The MIT Press pentru American Academy of Arts & Sciences, 1983, Disponibil la http://www.jstor.org/stable/20024838, Accesat în 28/11/2014 05:58
However, we must mention that the genres included by the British researchers in the category of popular music (rock, country, hiphop, R&B etc.) are different from what we call popular music in Romania (mainly traditional folk and ethno music).
Trebuie menţionat însă că genurile incluse de cercetătorii britanici în categoria de muzică populară (rock, muzica country, hip-hop, R&B etc.) sunt diferite de ceea ce se înţelege în România prin muzică de acest gen (în principal muzica folclorică şi etno).
the national institute for cultural research and training
INSTITUTUL NAŢIONAL | PENTRU CERCETARE Şl FORMARE CULTURALĂ J
> production of motion pictures, videos, television programmes (televisions series, documentaries etc.), or television advertisements.
> activităţi de producţie cinematografică, video si de programe de televiziune (seriale de televiziune, documentare etc.) sau reclame de televiziune;
> activities of movie archives etc.
> activităţile arhivelor de filme etc.
> editing, film/tape transfers, titling, subtitling, credits, closed captioning, computer-produced graphics,
> redactarea, transferurile de pe film pe casete, titrarea, subtitrarea grafică produsă pe calculator;
> animation and special effects,
> animaţia si efectele speciale;
> developing and processing motion picture film
> developarea si procesarea filmelor cinematografice;
> activities of motion picture film laboratories and activities of special laboratories for animated films.
> activitatea laboratoarelor de filme cinematografice si activităţile laboratoarelor speciale, pentru filmele de desene animate.
> acquiring film, video tape and DVD distribution rights
> achiziţionarea drepturilor de distribuire a filmelor, benzilor video si DVD-urilor.
> activities of motion picture or video tape projection in cinemas, in the open air or in other projection facilities
> activităţi de proiecţie a filmelor cinematografice sau a casetelor video, în săli de cinema, în aer liber sau în alte locuri destinate proiecţiilor;
| 24,696,942 j 29,895,257 31,513,198 34,677,758 42,744,866
Spre deosebire de numărul de companii, cifra de afaceri nu a cunoscut o evoluţie ascendentă pentru întregul interval de analiză.
The influence of the activities under NACE code 5911 on the total number of employees is outlined in the following chart, which shows the same trend.
Influenţa codului CAEN 5911 asupra total număr de angajaţi este reliefată de următorul grafic, unde se observă aceeaşi tendinţă.
> Index of Economic Freedom
> Indexul Global al Competitivităţii
> International Property Rights Index (IPRI)
> Indexul Internaţional al Drepturilor de Proprietate Intelecutuală (IPRI)
4.6.1 Internationa!
> Indexul Global al Inovării
Property Rights Index
> Indicele de Cercetare şi Dezvoltare
Chart 5.
> Libertatea faţă de corupţie;
Evolution of the Index of
> Libertatea forţei de muncă.
> Stage 1: factor driven economies;
> Stadiul 1: Economii bazate pe factori de tranziţie;
> Transition from Stage 1 to Stage 2;
> Tranziţie de la Stadiul 1 la Stadiul 2;
> Stage 2: efficiency driven economies;
> Stadiul 2: Economii bazate pe eficienţă;
> Transition from Stage 2 to Stage 3;
> Tranziţie de la Stadiul 2 la Stadiul 3;
> Stage 3: innovation driven economies.
> Stadiul 3: Economii bazate pe inovare.
R&D covers both the expenditure in this field and the number of researchers and research facilities.
Industriile creative ale unei ţări depind într-o pondere însemnată de capacitatea de cercetare şi dezvoltare.
The results of the R&D activity can be taken forward in the production of copyright goods and services.
Aici sunt incluse atât cheltuielile efectuate în acest domeniu, cât şi numărul de cercetători şi facilităţi de cercetare.
> CR4 - concentration rate 4, i.e. the share of the first 4 NACE codes of the total;
> CR4 - rata de concentrare 4, respectiv ponderea primelor 4 coduri CAEN în total;
> CR 8 - concentration rate 8, i.e. the share of the first 8 NACE codes of the total
> CR8 - rata de concentrare 8, respectiv ponderea primelor 8 coduri CAEN în total.
7219 - R&D in other natural sciences and engineering
7219-Cercetare-dezvoltareîn alte ştiinţe naturale şi inginerie
> 8559 - Other education n.e.c. (68,158 thousand lei);
> 8559 - Alte forme de învăţământ n.c.a. (68.158 mii lei);
> 7219 - Other research and experimental development on natural sciences and engineering (60,743 thousand Lei).
> 7219 - Cercetare-dezvoltare în alte ştiinţe naturale şi inginerie (60.743 mii lei).
7219 - R&D in other natural sciences and engineering
6311 - Comerţ cu amănuntul al altor bunuri noi, în magazine specializate
> drawing or painting as an individual activity (56.8% of the female respondents vs. 22.7% of the male respondents, which accounts for a difference of 34.1 percentage points).
> Practicarea desenului sau picturii ca activitate individuală (56,8% dintre respondenţii de gen feminin, respectiv 22,7% dintre respondenţii de gen masculin, deci o diferenţă de 34,1 puncte procentuale).
> playing computer games (73.1% of the male respondents vs. 42.9% female respondents, i.e. a difference of 30.2 percentage points).
> Practicarea jocurilor pe calculator (73,1% dintre respondenţii de gen masculin, respectiv 42,9% dintre respondenţii de gen feminin, deci o diferenţă de 30,2 puncte procentuale).
> attending an out-of-school theatre course (58% of the female respondents vs. 47% of the male respondents, i.e. a difference of 11 percentage points).
> Urmarea unui curs de teatru în afara celor organizate de scoală (58% dintre respondenţii de gen feminin, respectiv 47% dintre respondenţii de gen masculin, deci o diferenţă de 11 puncte procentuale).
> practising sports in a sports club (21.4% of the female respondents vs. 14.1% of the male respondents, i.e. a difference of 7.3 percentage points).
> Practicarea sporturilor în cadrul unui club sportiv (21,4% dintre respondenţii de gen feminin practică un sport în cadrul unui club sportiv, respectiv 14,1% dintre respondenţii de gen masculin, deci o diferenţă de 7,3 puncte procentuale).
Trainers also say that young people are more sympathetic and more generous in their interactions with others and show a very pronounced playful spirit, which stimulates their creativity.
influenţaţi de mass-media, vin cu această influenţă, se vede, dar ce pot să spun ca evoluţie de-a lungul anilor este că văd la generaţiile care vin din urmă o deschidere din ce în ce mai mare.
Another very important element is the education received by teenagers in their families and at school.
Infiltrarea tehnologiei în lucru s-ar putea face, dar cum?
> Young people participating in the survey believe that creativity means to have imagination and use it in a creative way, to be able to express oneself in an original way and to have the ability to create something new and find solutions to any situation.
> Tinerii participanţi la studiu asociază creativitatea cu a avea si a-ţi folosi imaginaţia, cu a te exprima într-un mod original, cu a avea capacitatea de a crea ceva nou sau cu a găsi soluţii la orice situaţie.
> As ways to stimulate creativity, young people participating in the National Youth Theatre Festival Ideo Ideis have mentioned consumption of cultural goods (going to theatre, watching movies, reading), practicing creative activities (creative thinking, improvisation, painting, drawing, dance, attending creativity courses and workshops)
> Ca modalităţi de a-si stimula creativitatea, tinerii participanţi la Festivalul Naţional de Teatru Tânăr Ideo Ideis au numit fie consumul cultural (mers la spectacole de teatru, vizionarea de filme, lectura), fie activităţi creative pe care le practică (exerciţii de gândire, improvizaţie, pictat, desenat, dans, participare la cursuri si ateliere pe teme creative).
> Respondents consider that creativity plays a very important role in their personal development and are willing to engage in activities that stimulate their creative potential, such as attending cultural events, practicing creative activities or engaging in activities designed to develop their technical or managerial skills (stage directing, film editing, cultural management, theatre festival coordination etc.).
> Tinerii participanţi la studiu consideră creativitatea ca fiind foarte importantă în dezvoltarea lor personală si doresc să se implice în activităţi care să le stimuleze potenţialul creativ cum ar fi: participarea la evenimente culturale, practicarea de activităţi creative sau implicarea în activităţi care să le dezvolte abilităţi tehnice sau manageriale (regie, montaj, management cultural, coordonarea unui festival de teatru etc.).
> Almost half of the respondents said that they were willing to participate in creative camps and 69% of them said they were involved in volunteering.
> Aproape jumătate dintre tinerii participanţi la studiu au spus că îsi doresc să participe la tabere creative, iar 69% dintre participanţi s-au implicat deja în acţiuni de voluntariat.
> Respondents' consumption of cultural goods is high.
> Consumul cultural al grupului de tineri participanţi la studiu este unul ridicat.
> In terms of leisure activities, the respondents prefer activities that involve knowledge, exploration, new experiences, along with those involving interaction and socializing (e.g. trips / camps, spending time with friends, visiting an amusement park).
> Ca activităţi de timp liber, tinerii participanţi la studiu preferă acele activităţi care implică cunoastere, explorare, experienţe noi, dar si pe cele care presupun interacţiuni si socializare (ex. excursiile/taberele la munte/mare, petrecerea timpului cu prietenii, iesirea într-un parc de distracţii).
> While no significant differences have been noticed in terms of extent of participation / cultural consumption of the respondents by gender, we may say that female respondents' cultural consumption is more varied compared to male respondents (percentage of girls participating in 11 of the 17 cultural and leisure activities included in the questionnaire is greater than the corresponding percentage of boys).
> Desi nu se observă diferenţe semnificative între gradul de participare/consum cultural al tinerilor participanţi raportat la dimensiunea de gen, putem spune că participanţii de gen feminin au un consum cultural mai variat decât participanţii de gen masculin (procentul fetelor care participă la 11 din cele 17 activităţi culturale si de timp liber incluse în chestionar este mai mare decât procentul asociat băieţilor).
> Male respondents account for higher percentages in the group of respondents, when it comes to activities like going to music festivals, going to the theatre, participating in film/theatre competitions, whereas female respondents show higher percentages with respect to visits to museums and monuments, visits to art galleries and going to the opera / operetta.
> Din grupul de tineri participanţi la acest studiu, procente mai mari ale participanţilor de gen masculin s-au înregistrat pentru: mersul la festivaluri de muzică, mersul la spectacole de teatru, concursuri de film/teatru, în timp ce procente mai mari ale participantelor s-au înregistrat pentru vizite la muzee sau monumente, vizite la galerii de artă si mers la spectacole de operă/operetă.
> Respondents' cultural consumption by age groups indicates a higher cultural consumption among respondents in 13-15 years and 19-22 years age groups vs. respondents in the 16-18 age group, whose cultural consumption is slightly lower.
> Consumul cultural al tinerilor raportat la grupele de vârstă ale acestora indică un consum cultural mai ridicat pentru grupele de vârstă 13-15 ani si 19-22 de ani faţă de grupele 16-18 ani, unde consumul cultural înregistrează o uşoară scădere.
> Both the access to culture and cultural consumption of young people (especially school/ high school students) and their involvement in creative activities are influenced to some extent by the degree to which educational institutions carry out such activities, all the more that schools are seen as actors with an important role in the cultural education and development of young people.
> Atât accesul la cultură şi consumul cultural al tinerilor (în special cazul celor care sunt elevi de şcoală sau liceu), cât şi implicarea acestora în activităţi creative sunt influenţate într-o anumită măsură de gradul în care instituţiile de învăţământ derulează astfel de activităţi, cu atât mai mult cu cât instituţiile de învăţământ sunt considerate ca fiind actori cu un rol important în educarea culturală şi dezvoltarea tinerilor.
> When it comes to recreational, leisure and personal development activities, most of the respondents indicated sport as they preferred activity.
> Ca activităţi recreative şi de timp liber sau de dezvoltare personală, cei mai mulţi dintre tineri practică activităţi sportive.
> Trainers believe that young people have a much greater mobilization, generosity towards others and a very pronounced playful spirit, which stimulates their creativity.
> Trainerii cred că tinerii au o mobilizare mult mai mare, o generozitate faţă de ceilalţi şi un spirit ludic foarte pronunţat, ceea ce le stimulează creativitatea.
> Trainers believe that, with a few exceptions, young people share the same hobbies, and these are music, sports, film, theatre, dance, photography and, as a common denominator, using the Internet, which, according to trainers, should be used not only as a means of online socializing and networking, but also as a tool to acquire knowledge and useful information.
> Trainerii consideră că pasiunile tinerilor sunt asemănătoare, cu mici excepţii: muzica, sportul, filmul, teatrul, dansul, fotografia, iar ca numitor comun internetul, care nu înseamnă doar accesarea reţelelor de socializare, ci subliniază că este important ca tinerii să-l utilizeze şi ca pe un instrument de obţinere a informaţiilor.
> Most young people show a high digital consumption rate.
> Majoritatea tinerilor au un consum digital ridicat.
> Trainers associate youth's creativity with freedom of expression and believe that young people should be provided with opportunities to exercise their creativity by participating in cultural and creative projects, courses, workshops, workshops, festivals etc.
> Din punctul de vedere al trainerilor, creativitatea în rândul tinerilor înseamnă libertatea de exprimare, iar cel mai important lucru constă în oferirea posibilităţilor acestora de a o exersa prin diferite proiecte, cursuri, workshopuri, ateliere, festivaluri etc.
> The responsibility to get involve in fostering young people's creative potential rests with the society as a whole.
> Implicarea în dezvoltarea potenţialului creativ al tinerilor trebuie să fie din partea întregii societăţi.
> Trainers find that young people are very objective and sincere when expressing their opinion about artistic events they attend or engage in.
> Tinerii cu care au lucrat dau dovadă de un spirit critic ridicat şi de sinceritate privind actul artistic la care participă şi modul în care acesta reuşeşte să transmită.
> Young people are very open to cultural and creative activities and are willing to actively engage in such activities.
> Tinerii sunt foarte deschişi la activităţi culturale şi creative pe care doresc să le consume într-un mod activ.
8 Creative & Cultural Skills: SectorSkills Assessment for the creative and cultural industries, Alliance Sector Skills Councils, 2010, p. 37
8 Creative & Cultural Skills: Sector Skills Assessment for the creative and cultural
Managers' knowledge of the laws governing staff training
Informarea managerilor cu privire la legislaţia ce reglementează formarea profesională
Training courses enhance institutional performance
Informarea angajaţilor despre ofertele de cursuri
John Wiley & Sons
27 Termenul original este de mismatching.
In „Creative & Cultural Skills: Sector Skills Assessment for the Creative and Cultural Industries" (2010) we find four types of balance or imbalance situations in the relation between the skills and the employer's need or demand.
În „Creative & Cultural Skills: Sector Skills Assessment for the Creative and Cultural Industries" (2010) sunt prezentate patru tipuri de situaţii de echilibru sau dezechilibru în raportul dintre abilităţi şi nevoia sau cererea angajatorului.
44 „Skills shortage (imbalance) - refers to a mismatch given by the high demands of the organisations, for which there is no sufficiently qualified workforce (Creative & Cultural Skills, 2010)
44 Deficit de abilităţi (dezechilibru) - se referă la o neconcordanţă dată de cerinţele foarte înalte ale organizaţiilor, pentru care nu există forţă de muncă suficient de calificată (Creative & Cultural Skills, 2010).
> Problems pertaining to the outdated legal documents regarding the occupations in Romania.
> Probleme ce ţin de neactualizarea documentelor legislative privind ocupaţiile din România.
> Imbalance in the relation between the skills existing in the labour market and the need or demand of the employer.
> Dezechilibru în raportul dintre abilităţile existente pe piaţa muncii si nevoia sau cererea angajatorului.
> Discrepancy between the professional training in the educational system and the reality of the labour market.
> Discrepanţa dintre formarea profesională din sistemul educaţional şi realitatea din piaţa muncii.
> Lack of specialised workforce supply.
> Lipsa ofertei de muncă specializate.
> Anachronistic / outdated legal documents and regulations on the occupations in Romania
> Documente şi reglementări legislative anacronice / neactualizate privind ocupaţiile din România
> Imbalance in the relation between the skills existing on the labour market and the employer's need or demand Public organisations are facing lack of funding and, implicitly, lack of personnel.
> Dezechilibru în raportul dintre abilităţile existente pe piaţa muncii şi nevoia sau cererea angajatorului Organizaţiile publice se confruntă cu situaţii de insuficienţă financiară si, implicit, de personal.
One of the reasons is given by a low general level of skills, as identified in the report Creative & Cultural Skills: Sector Skills Assessment for the Creative and Cultural Industries (2010).
Unul dintre motive este dat de un nivel general scăzut al abilităţilor, asa cum a fost identificat în raportul Creative & Cultural Skills: Sector Skills Assessment for the Creative and Cultural Industries (2010).
> Outdated legal documents and regulations on the occupations in the visual arts sector
> Neactualizarea documentelor si reglementărilor legislative privind situaţia ocupaţiilor din sectorul Arte vizuale
Thus, this situation is specific to the case of a low level of skills, as described in the „Creative & Cultural Skills: Sector Skills Assessment for the Creative and Cultural Industries" (2010).
Astfel, această situaţie se încadrează în cazul unui nivel general scăzut de abilităţi, aşa cum este descris în cadrul „Creative & Cultural Skills: Sector Skills Assessment for the Creative and Cultural Industries" (2010).
The evolution of cultural vitality indices 97
Evoluţia indicilor de vitalitate culturală 25 t >
> Emphasises the role of culture and creativity as an integral part in the community's long-term sustainability.
Sintetizând, studierea vitalităţii culturale este importantă în funcţionarea şi dezvoltarea locală şi constă în avantaje precum:
> Provides for policymakers a useful instrument in formulating cultural policies that encourage the support of activities and cultural actors.
> Subliniază rolul culturii şi creativităţii ca parte integrantă în sustenabilitatea comunitară pe termen lung.
> Achieves a top of cities and towns from the perspective of cultural vitality, identifying strengths, weaknesses, and how they can be remedied.
> Realizează un top al oraşelor din puntctul de vedere al vitalităţii culturale, identificând punctele tari, punctele slabe şi cum pot fi acestea remediate.
> Provides the necessary arguments for stimulation and enhancement of the cultural and creative potential of cities
> Oferă argumentele necesare stimulării şi valorificării potenţialului cultural şi creativ al oraşelor.
> highlighting opportunities for access to cultural goods and services (cultural infrastructure);
> evidenţierea oportunităţilor de acces la bunurile şi serviciile culturale (infrastructura culturală);
> opportunities for specialization of human resources in the artistic and cultural fields;
> oportunităţile de specializare a resurselor umane în domeniile artistic şi cultural;
> the degree of cultural participation of the population;
> gradul de participare culturală a populaţiei;
> the degree of development of the creative sector (companies in cultural and creative industries);
> gradul de dezvoltare a sectorului creativ (firmele din industrii culturale şi creative);
> recommendations for the analyzed cities.
> realizarea unor recomandări pentru oraşele analizate.
> For creative industries category we used centralized data at national level by the Borg Design company and included in the Companies List CD.
> Pentru categoria industriilor creative am utilizat datele centralizate la nivel naţional de compania Borg Design şi cuprinse în CD-ul Lista Firmelor.
-i 1 111 13 ill II |i
Evoluţia Indicilor de Vitalitate Culturală pe categorii de indicatori pentru municipiul Alba Iulia (2010-2015)
Cultural infrastructure has not been enriched in the period included in the analysis, which can mean a not very diverse cultural offer.
Infrastructura culturală nu s-a îmbogăţit în perioada inclusă în analiză, ceea ce poate înseamna şi o ofertă culturală nu foarte diversă.
infrastructure cultural consumption ™ local expenses for culture Resources ™ Industries
41 Informaţie preluată de pe http://stm.
No. 53, Vasile Alecsandri Str., Târgu Jiu Phone: 0253 215 945 | Website: http://artegorj.ro
Strada Vasile Alecsandri nr. 53, Târgu Jiu Tel: 0253 215 945 | Website: http://artegorj.ro
Bucharest | Phone: 0722 777 996
Bucureşti | Tel: 0722 777 996
National identity and the
Identitate naţională si <