natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In summing up the debates of the forum, the Commissioner underlined four points: e regions of Europe, said Mr Barroso, are “direct players in the front line,” of globalisation. e challenge is to ensure “a highly visible and very direct regional dimension, focusing much more heavily on the Union’s most deprived regions.”
Protejarea mediului marin de către RUP presupune faptul că informaţiile pe această temă trebuie să fie incluse în băncile de date europene în vederea unui viitor Atlas Maritim.
Drawing a parallel between the significant progress already made and the extent of the disparities that still exist, the President of the Commission said that the cohesion policy was a “structural” instrument, working in-depth over the long term, and that its success depends on sharing expertise at all levels in partnership between players bound by a “contract of subsidiarity.”
Promovarea unei cercetări specializate privind regiunile RUP (energia regenerabilă, biotehnologiile marine, schimbările climatice, prevenirea riscurilor…) necesită integrarea într-o reţea a organizaţiilor acestora de cercetare şi dezvoltare (C & D) cu a celor din restul UE.
He added: “Yes, subsidiarity is the fundamental European value,” and, “In a world more open than ever before, it is our strength.”
În concluzie, pescuitul demonstrează pe deplin necesitatea unei politici adaptate la contextul geografic al regiunilor ultraperiferice, atât cu scopul de a contribui la dezvoltarea acestora, precum şi la co-gestiunea durabilă a resurselor cu statele terţe vecine.
• A new paradigm is emerging in which the less developed regions are catching up with the most advanced ones, while at the same time efforts are being made to enable both to progress in the globalised economy.
Până în prezent, regiunile ultraperiferice (RUP) dispun de resurse piscicole destul de bine conservate, ceea ce permite încă o dezvoltare raţională a efortului de pescuit. La acestea se adăugă resursele lor turistice.
A paradigm that focuses on “opportunities for the future by harnessing underexploited potential rather than compensating for the problems of the past.” is is a “dynamic process of empowerment” which underpins the 2007-2013 programmes.
Prin caracteristicile lor geografice şi geofizice, dar şi datorită bogatei biodiversităţi marine, în plus, acestea constituie „laboratoare” în domenii precum mediul, clima şi energia, conform obiectivelor de la Lisabona şi Göteborg pentru o dezvoltare durabilă.
• Apart from classical macroeconomic criteria such as per capita income, it is important to take account of qualitative criteria and sustainability of growth in a policy addressing “structural competitiveness factors, which include the environment and social durability.”
Comunicarea privind o politică maritimă integrată indică buna direcţie, în special prin considerarea posibilităţii unei abordări integrate a fiecărui dintre cele trei bazine maritime în cauză şi importanţa regiunilor ultraperiferice în ceea ce priveşte cercetarea şi dezvoltarea (C & D).
• e cohesion policy has played “a pioneering role in the introduction of regional strategies for innovation and the knowledge-based society.”
În această privinţă regiunile ultraperiferice (RUP) oferă un spaţiu privilegiat la frontierele îndepărtate ale Uniunii, în vederea unei co-dezvoltări durabile a tuturor teritoriilor din bazinele lor maritime respective.
It has been a prelude to new policies ranging from development clusters to financial engineering and from territorial cooperation to integrated urban projects.
În cazul în care nu sunt izolate în mare precum Insulele Azore, acestea sunt situate
It can increase its leverage effect by fostering improvements in structures of governance, thanks to its integrated policy approach and use of solid public-sector/private-sector partnerships.
(2) TTPM: aproximativ douăzeci de teritorii care aparţin constituţional unor patru state membre (Danemarca, Franţa, Olanda, Marea Britanie), nefăcând parte din teritoriul UE şi nefiind state independente.
Over these two days, speeches and debates have taken place “without prejudice, without taboos and without excluding any subject,” said Mr Barroso.
NET-BIOME: cercetarea în favoarea dezvoltării durabile a teritoriilor ultraperiferice de important pentru dezvoltarea lor durabila (agricultură, pescuit, turism).
One of the many speakers, the President of the Committee of the Regions, Michel Delebarre, drew particular attention to the revision of the EU’s budget for 2009.
Mediul înconjurător al acestor regiuni este totuşi mai vulnerabil la schimbări climatice, riscuri naturale şi la activităţi umane decât restul Uniunii Europene.
He said: “e Committee of the Regions believes that the cohesion policy (...) provides leverage supporting the objectives of the Union.
Net-Biome vizează cooperarea în sfera cercetării în domeniul biodiversităţii, în vederea dezvoltării unor strategii şi modele originale de gestiune durabilă care ar putea fi împărtăşite cu Europa continentală şi cu ţările terţe învecinate.
• Finally, the cohesion policy should step up action to enhance the provision of public goods in structurally weak regions by means of “the creation of efficient institutional and entrepreneurial environments, going beyond simply providing direct aid.”
Net-Biome este un proiect din cadrul celui de-al 6-lea Pro-gram-cadru pentru cercetare şi dezvoltare tehnologică (PCCDT) se referă pentru prima dată la cele 7 regiuni ultraperiferice (RUP) şi majoritatea ţărilor şi teritoriilor de peste mări (TTPM) din zonele tropicale şi subtropicale ce aparţin unor cinci ţări europene (Spania, Franţa, Olanda, Portugalia, Regatul Unit).
In this sense, it “acts as an instrument of economic regulation which addresses market failures” and improves the way in which it works without replacing it.
RUP şi TTPM prezintă o biodiversitate marină şi terestră excepţională, avantaj extrem
Twenty-seven national cohesion strategies
Regiunile în centrul politicii maritime europene
• Transport: EUR 76 billion, of which half is for trans-Eu-ropean transport networks.
Spre o creştere durabilă: politica portuară europeană
e twenty-seven “National strategic reference frameworks” (NSRFs) 2007-2013, presented to the Commission by the Member States, were adopted on 8 October 2007.
În urma Comunicării privind politica maritimă integrată, Comisia a adoptat, la 18 octombrie 2007, o
An initial review(1) of the NSRFs shows that the cohesion policy – the main investment target of the EU budget with EUR 347.41 billion (35.7% of the total) - makes a direct contribution to achieving the EU’s objectives regarding growth and employment.
(1) de gestionarea corespunzătoare a maselor de apă şi a sedimentelor, precum şi de combaterea schimbărilor climatice şi a poluării aerului.
• Average rate of key investment provided for by the Lisbon Strategy: 62% within the convergence objective and 77% in the regional competitiveness and employment objective, constituting a total investment of EUR 215 billion (50 billion more than in 2000-2006).
Comunicare privind o politică portuară europeanăcare reflectă rezultatele unei ample consultări cu părţile implicate.
• Institutional capacity of public administrations: this priority forms part of almost all the NSRFs concerning the convergence objective with a total of EUR 3.6 billion.
• Modernizarea activităţilor portuare prin crearea unor noi sisteme de siguranţă maritimă şi de telecomunicaţii.
Focused on the drawing up of and adherence to legislation, improving regulations (and in particular their simplifi ca-tion with regard to economic activities) and the creation of one-stop shops, it also aims to improve the quality and accessibility of public services.
Transporturile maritime electronice, facilitează în mod deosebit formalităţile administrative aplicate navelor şi de logistică portuară.
• R & D and innovation: almost EUR 60 billion, of which two-thirds will go to SMEs. e proportion of this sum allocated to new Member States will be four times higher than in 2004-2006.
Noile echipamente portuare automatizate joacă, de asemenea, un rol important.
• Partnership: the various authorities, the economic and social partners and NGOs have actively taken part in the definition of strategies, the implementation of which will be more decentralised and should be more transparent and involve the partners to a greater extent.
În ultimul rând, este necesară simplificarea procedurilor transportului maritim pe distanţe scurte pentru a încuraja transportul maritim în cadrul pieţei interne şi a favoriza crearea unor „autostrăzi maritime”.
• Energy efficiency: the states commit themselves to increasing their energy efficiency, developing renewable energy and alternative technologies with investment five times higher than previously for the convergence objective and four times higher for the competitiveness and employment objective.
Porturile europene, fie maritime sau fluviale, se confruntă cu două probleme complexe: o cerere de transport în continuă creştere; transformări tehnologice majore (transportul containerizat, telecomunicaţiile, informatizarea); constrângerile asupra mediului, inclusiv o gestionare intermodală a transporturilor care să favorizeze rolul porturilor; necesitatea unui dialog între toţi participanţii la activităţile portuare, fără a exclude oraşele şi regiunile; şi, în cele din urmă, respectarea regulilor comunitare în principal în materie de transparenţă şi concurenţă.
• Coherence with the “national reform programmes” (NRP) linked to the Lisbon Strategy: the drawing up of the NSRFs in close collaboration with the (generally diff er-ent) ministerial offices responsible for the implementation of the national reform programmes.
Pentru promovarea unui sistem portuar care să contribuie pe deplin la o creştere durabilă şi la ocuparea forţei de muncă, Comisia stabileşte un plan de acţiune care cuprinde, pe scurt, următoarele elemente:
• Entrepreneurial spirit: this is valued in all the NSRFs, particularly in services for SMEs. Significant provisions have been made for aid in the form of loans, risk capital etc., and increased use of the new instruments JEREMIE and JESSICA(2) is also anticipated.
• Stabilirea unor condiţii echitabile şi transparente pentru investitori, operatori şi utilizatori: rolul autorităţilor portuare, finanţarea publică, concesionarea porturilor, serviciile tehnico-nautice (pilotaj, tractare …), serviciile de manipulare a mărfurilor, taxele portuare, concurenţa cu ţările terţe.
• Coordination with other political communities: all the NSRFs define the mechanisms for the vital coordination between the Structural and Cohesion Funds and the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and the European Fisheries Fund (EFF).
• Stabilirea unui dialog structurat între porturi şi oraşe (vezi articol).
• Human resources: the emphasis is placed on inclusion and the younger generations, with significant resources for the modernisation of education and training systems (in particular in the convergence objective) and for active labour market policies.
• Dezvoltarea unui dialog sectorial privind munca în porturi şi ameliorarea condiţiilor de formare, securitate şi igienă.
(1) Press release: http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference= MEMO/07/419 & format=HTML & aged=0 & language=EN & guiLanguage=en
• Ameliorarea rezultatelelor activităţilor portuare şi legăturile cu căile navigabile interioare.
(2) http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/06/693 & f ormat=HTML & aged=1 & language=EN & guiLanguage=en
Dacă cele mai mari porturi europene pot fi considerate ca fiind eficiente, numeroase porturi prezintă blocaje generate de capacitate, conexiuni sau organizare.
• Environment and risk prevention: this is a priority everywhere with a total investment of EUR 51 billion. New programmes are aimed at improving environmental protection and growth.
Trebuie să fie asigurată o gestiune integrată a reţelei de transport şi să fie cercetate rute noi, care să se bazeze pe o evaluare atentă înainte de a construi noi infrastructuri.
It remains “as important as ever,” said Danuta Hübner.
• Creşterea capacitaţii prin respectarea mediului.
However, the Commissioner often has “the impression that territorial cohesion is seen from a geographical perspective,” where the territory is divided into small, separate entities instead of looking at the bigger picture.
Comisia va publica liniile directoare care au scopul de a facilita aplicarea unor directive de mediu în domeniul amenajării portuare (Directivele „Habitate”, „Păsări”, Directiva-cadru în domeniul apei, directiva privind deşeurile).
A good example is the relationship between the city and the countryside, where o 23 _BAR_
Este vorba de crearea unor instalaţii adecvate de tratare a deşeurilor,
When on 10 October 2007 the Commission presented its Blue Book for an integrated maritime policy for the European Union (“An ocean of opportunity”) and the action plan contained in it, it was responding to a need that had been felt for many years but for which the evidence was not established until recently - that of coordination of public policies in the field of European maritime and coastal areas.
În numele creșterii economice și dezvoltării durabile, porturile și orașele trebuie să redevină parteneri.
As well as regulating the climate of the planet, the sea provides employment for five million Europeans and constitutes a source of jobs, particularly in sectors such as renewable energy and telecommunications.
Acest sector este, în consecinţă, din ce în ce mai diversificat în ceea ce priveşte numărul de porturi implicate, funcţiile şi serviciile, ceea ce oferă concesionarilor din ce în ce mai multe avantaje rutiere.
Until now, European intervention in maritime affairs has been restricted to providing a framework for the development of sectoral activities (transport, environment, research) by means of restrictions or incentives, without focussing on sustainable development that takes account of the future of this common patrimony.
Conceptul de port modern a apărut în Marea Britanie în secolul al 19-lea: porturi precum Londra şi Liverpool au fost surse de inspiraţie pentru concurenţii acestora de pe continent în ceea ce priveşte infrastructura, ingineria, tehnicile de manipulare şi gestiune a mărfurilor.
e green paper for an EU maritime policy, presented in June 2006, initiated a major 13-month consultation process
Porturile maritime, un pol de creştere economică pentru Europa
Encouraged by this support from civil society, and also from public authorities such as the Committee of the Regions and the German Presidency of the European Union (first half of 2007), the Commission decided to launch a second phase that would focus on the drawing-up of measures to enable the establishment of a specific framework for the creation of an integrated maritime policy. is is the challenge for the Blue Book, presented on 10 October 2007 by the President of the Commission, José Manuel Barroso, and Joe Borg,
Numeroase porturi europene au cunoscut o explozie în ceea ce priveşte activitatea în ultimii douăzeci de ani. Această tendinţă ar trebui să continue, în special în ceea ce priveşte
(1) Policy officer and assistant policy officer in the maritime policy task force, DG Fisheries and Maritime Affairs, European Commission o 23 _BAR_ p. 7 _BAR_
Această atribuire a malurilor şi zonelor de coastă care sa produs în întreaga Europă a separat în foarte multe cazuri oraşul de port: în numeroase oraşe portuare europene, vizitatorul în necunoştinţă de cauză, nu realizează imediat faptul că oraşul în care se află adăposteşte un port important. De cele mai multe ori, nu va întrezări decât o suprafaţă de apă
Regions at the heart of European maritime policy consultation document on motorways of the sea and maritime transport without frontiers, communication on destructive fishing practices, communication on the review of social maritime regulation, working document on the maritime energy policy etc.
Regiunile în centrul politicii maritime europene pe care navighează rareori penişe sau vapoare de agrement, cheiuri amenajate pentru plimbare, docuri transformate în atracţii turistice şi foste depozite schimbate în locuinţe moderne.
It is important to point out that the adoption of the action plan introduces the premise of a new order in governance. e idea is not to add regulation to existing regulation, nor to create additional administrative structures, but above all to involve the various participating parties as much as possible in the decision-making process, in order to gain their consent before introducing specific measures. is is particularly true of the new tools such as spatial planning, which will be implemented through pilot projects. e action plan also places great importance on incentive measures and earmarks resources for projects that observe good practice.
porturilor, recunoscând în acelaşi timp necesitatea clarificării regulamentelor de aplicare a legislaţiei ecologice UE. Autorităţile portuare europene asociate în cadrul Organizaţiei Europene a Porturilor Maritime (ESPO) întâmpină cu satisfacţie anunţul făcut de către Comisie privind oferirea unor linii directoare pentru aplicarea acestei legislaţii în cadrul dezvoltării portuare.
It could be argued that the majority of the measures would have been adopted by the Commission’s services in any case.
Pentru ca populaţia locală să fie de acord cu activităţile portuare, publicul trebuie sa conştientizeze cât mai mult existenţa porturilor.
But the whole aim of the European integrated maritime policy is to coordinate these in order to meet a global objective of planned development. is concern was expressed in the consultation process on the green paper, and this is why the “maritime affairs” structure of DG Fisheries should be confirmed and its powers increased in the near future.
Trebuie ca populaţia să fie convinsă că porturile sunt prin definiţie locuri fascinante. În acest scop există posibilităţi încă neexploatate pentru a crea parteneriate cu sectoare precum turismul, activităţile de recreere, cultura şi patrimoniul, pentru a familiariza populaţia cu universul porturilor şi al transporturilor maritime.
Training in maritime safety.
Dezvoltarea durabilă a porturilor în centrul noii politici portuare europene
e action plan, which should be adopted by the Council of Ministers in December 2007, is really the “bible” of the new European maritime policy.
Comisia Europeana a publicat la 18 octombrie 2007 o nouă comunicare privind politica comunitară a porturilor(2). În
Some of these measures are “structural,” i.e. they concern traditional policies of the Union. at is the case with the communications on ports policy, which comes under transport policy, and on the fight against undeclared and unregulated illegal fishing, which comes under the common fisheries policy.
Comunicarea vizeaza de asemenea, ameliorarea cooperării dintre oraşe şi porturi, fapt acceptat în mod foarte favorabil de către acest sector.
Others are new and extend beyond the framework of traditional policy. ere is also the implementation of new policy decision-making tools laid out by the Blue Book, such as the spatial planning of various maritime activities, the integrated management of coastal areas, the establishment of a European maritime observation and data network, and the interoperability of European surveillance systems.
Deşi autorităţile locale şi portuare sunt principalele responsabile pentru integrarea porturilor în oraşe şi în viaţa urbană, Comisia Europeană poate servi drept catalizator în această iniţiativă, susţinând bunele practici şi învăţarea reciprocă.
Some measures have already been set out through the publication of documents: working document on maritime clusters, communication on ports policy,
Propunerea sa pentru a organiza anual „ziua porturilor deschise” este un bun exemplu de parteneriat care s-ar putea dezvolta între autorităţile portuare şi autorităţile urbane din Europa.
Modernisation of the port of Quarteira (Portugal).
comparaţie cu iniţiativele precedente, această comunicare acordă mai multă importanţă dezvoltării durabile a
Regions at the heart of European maritime policy e outermost regions: Europe’s great expanse
Regiunile în centrul politicii maritime europene
With more than 3,000,000 km², the “exclusive economic zones” (EEZ) of the outermost regions have a total surface area equivalent to that of the Mediterranean or the Baltic.
Clusterele maritime, la răscrucea dintre inovaţie și dezvoltare regionalaˇ
e outermost regions still have relatively well preserved fish stocks, which allows for planned development of fishing. In addition, they have tourism resources.
Grupurile (clusters) pot instrumentul cheie al unei politici maritime ambiţioase, având în același timp rezultate concrete în materie de inovaţie tehnologică și o dezvoltare economică a teritoriilor.
On account of their geographical and geophysical characteristics and the richness of their marine biodiversity, they constitute “laboratories” in f i fields such as the environment, climate and energy, in line
(conceperea proiectului, căutarea partenerilor şi a finanţării), favorizează accesul la pieţe noi al întreprinderilor mici şi mijlocii, respectând astfel în întregime obiectivele strategiei de la Lisabona, care recunoaşte importanţa politicilor de inovaţie.
Protection of the marine environment in the outermost regions implies the inclusion of information on this subject in European databases for the creation of a future atlas of the sea. e promotion of specialist research in the outermost regions (renewable energy, blue biotechnology, climate change, risk prevention) requires the setting-up of a network between their R & D organizations and those of the rest of Europe.
Făcând referire în limba engleza la termenul general, cuvântul „cluster” desemnează o regrupare de întreprinderi făcând parte din acelaşi sector, prezente în cele mai multe cazuri în aceleaşi resurse de forţă de muncă.
Finally, fishing illustrates the need for a policy adapted to the geographical context of the outermost regions in order to contribute to their own development, as well as to the joint management of sustainable resources with neighbouring third countries.
Conform definiţiei date de Michael E. Porter de la Universitatea Harvard, cuvântul „cluster” reprezintă mai exact „o concentraţie de întreprinderi interconectate, de furnizori specializaţi, de prestatari de servicii şi de instituţii asociate (universităţi, asociaţii comerciale etc.).
e communication on an integrated maritime policy, which raises in particular the possibility of an integrated approach for each of the three maritime basins concerned, and the importance of the outermost regions in terms of R & D, indicates the right course to follow.
În domeniul maritim inovaţia este o necesitate, în special în sectoarele construcţiilor navale şi logisticii (construcţia şi livrarea unei nave sunt rezultatul muncii unei vaste reţele de furnizori), al exploatării resurselor energetice şi biologice marine (exploatarea petroliera în larg, utilizarea energiilor regenerabile produse chiar de către curenţi, valuri şi maree, dezvoltarea unor noi molecule rezultate din biodiversitatea marină etc.), al securităţii, supravegherii şi al mediului: prevenirea riscurilor, lupta împotriva efectelor schimbărilor climatice, dezvoltarea unui turism durabil care să se încadreze în protecţia litoralului.
(2) OCT: some twenty territories which constitutionally belong to four Member States (Denmark, France, Netherlands, United Kingdom) without being part of the territory of the EU or being independent states.
În afara faptului că sunt un vector de inovaţie, grupurile permit, de asemenea, menţinerea experienţei în Uniunea
NET-BIOME: research for the sustainable development of the outermost regions versity, which is a major benefit to their sustainable development (agriculture, fishing, tourism).
Aceste regrupări de întreprinderi şi organizaţii profesionale care influenţează toate sectoarele de activitate pot lua mai multe forme.