natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Volume of wine production by Member State (EU-27) – ave. 2002–06
Producţia de vin pe stat membru, în volum (UE-27) – media 2002–2006
• France is the biggest producer, with an average of 53 million hl, or 28.6 % of the EU total.
•Franţa este cel mai mare producător, cu o medie de 53 milioane hl, reprezentând 28,6 % din totalul UE.
Thanks to the quality of its grands crus, France alone accounts for almost half of the value of EU wine production (€ 7.4 billion).
Datorită calităţii vinurilor grands crus, Franţa reprezintă aproape jumătate din valoarea producţiei de vin din UE (7,4 miliarde de euro).
• German wine production is worth as much as Spain’s, despite lower quantities (about 10 million hl).
•Spania este al treilea producător din Europa, cu 45 milioane hl (24,7 %) pe an, însă contribuţia sa în valoare este limitată (1,2 miliarde de euro, adică 7,8 %).
• Portugal produces 7.2 million hl, but this represents nearly € 1 billion a year thanks to the high value of wines such as Porto.
•Producţia de vin a Germaniei are aceeaşi valoare ca cea a Spaniei, în ciuda cantităţilor mai mici (în jur de 10 milioane hl).
• Next come Hungary (4.5 m hl / € 146 m), Greece (3.8 m hl / € 50 m) and Austria (2.5 m hl / € 440 m).
•Portugalia produce 7,2 milioane hl, însă aceasta reprezintă aproape 1 miliard de euro anual, datorită valorii ridicate a unor vinuri precum Porto.
Value of wine production by Member State (EU-27) – ave. 2002–06
Producţia de vin pe stat membru, în valoare (UE-27) – media 2002–2006
• Finally there are the smaller producing countries like Slovenia (850 000 hl), the Czech Republic (500 000 hl), Slovakia (400 000 hl), Cyprus (267 000 hl), Luxembourg (140 000 hl) and Malta (73 000 hl).
•Urmează Ungaria (4,5 milioane hl cu o valoare de 146 milioane de euro), Grecia (3,8 milioane hl cu o valoare de 50 milioane de euro) şi Austria (2,5 milioane hl cu o valoare de 440 milioane de euro).
EU wine productioninfigures
Producţia de vin a UEîn cifre
Winegrowing area (2005/06)
Statul membru
Unit value (ave. 2002–06)
Valoare (media 2002–06)
Value (ave. 2002–06)
Suprafaţa podgoriilor (2005/06)
No of holdings with vineyards (2005)
Număr de exploataţii cu podgorii (2005)
Source: DG AGRI, Eurostat, Member States’ notifications.
N.B. datele de mai sus (inclusiv mediile) se bazează pe cele mai recente cifre disponibile.Sursă: DG AGRI, Eurostat, notificări ale statelor membre.
“Quality wine” and table wine
„Vinul de calitate” şi vinul de masă
The EU is home to more than 2.4 million wine producers
În UE există peste 2,4 milioane de producători de vin
The EU has 2.4 million wine producers tending vines on around 3.6 million hectares.
UE numără 2,4 milioane de viticultori, ale căror podgorii ocupă aproximativ 3,6 milioane de hectare.
The average vineyard area per holding is thus about 1.5 hectares.
Dimensiunea medie a podgoriei pe exploataţie este, astfel, de aproximativ 1,5 hectare.
Romania is a special case, with about 950 000 agricultural holdings growing wine on an average area of 0.2 ha.
România constituie un caz special, cu aproape 950 000 de exploataţii agricole cu viţă de vie cultivată pe o suprafaţă medie de 0,2 ha.
Wine in the EU falls into two main categories.
Vinurile din UE se împart în două categorii principale.
Around 40 % of the winegrowing area is used to produce table wine and 60 % for „quality wines produced in specific regions“.
Aproximativ 40 % din suprafeţele cultivate cu viţă de vie sunt destinate producerii de « vinuri de masă » şi 60 % pentru « vinuri de calitate produse în regiuni determinate ».
This breakdown varies greatly between Member States, depending especially on how wines are classified at national level.
Această repartizare variază puternic de la un stat membru la altul, în special în funcţie de clasificarea vinurilor la nivel naţional.
In some Member States, virtually all the wine is considered to be quality wine.
În anumite state membre, aproape toate vinurile sunt considerate vinuri de calitate.
Winegrowing area broken down according to type of wine produced
Repartizarea suprafeţelor viticoleînfuncţie detipul de vin produs
Quality wine Other wine
Vin de calitate Alte vinuri
Wine: a highly specialised sector
Vinul: un sectorfoarte specializat
Wine producers producing only winein 1990 andin 2005(% of all wine producers)
Exploataţii viticole specializateîn producţia de vinîn 1990 şiîn 2005 (% dintotalul exploataţiilor viticole)
A significant source of employment
O sursă importantă de locuri de muncă
While family labour is predominant (81 % of the total), paid workers also play an important role in France, the Czech Republic and Slovakia, where they make up over 60 % of those employed in the sector.
Deşi predomină forţa de muncă din cadrul familiei (81 % din total), lucrătorii salariaţi ocupă de asemenea un loc important în Franţa, Republica Cehă şi Slovacia, unde reprezintă peste 60 % din persoanele angajate în acest sector.
Compared with other crops, vine growing is extremely labour-intensive.
În comparaţie cu alte culturi, viticultura necesită o forţă de muncă numeroasă.
In 2005, wineproducing holdings in the EU employed over 2 200 000 people (full-time equivalent).
În 2005, în exploataţiile viticole din UE erau angajate peste 2 200 000 de persoane (în echivalent normă întreagă).
If one includes other upstream and downstream parts of the sector, the number of jobs generated by wine production is even higher.
Dacă se includ şi componentele din amonte şi din aval ale sectorului, numărul de locuri de muncă generate de producerea vinului este şi mai ridicat.
In the EU-15, specialised wine producers have always enjoyed incomes that were above the average for agriculture as a whole (see data since 1990).
În UE-15, producătorii de vin specializaţi au obţinut întotdeauna venituri care depăşeau media pentru agricultură în ansamblu (a se vedea datele din 1990).
Wine sector incomes grew steadily between 1993 and 1999, but this trend was reversed sharply in the years from 2000 onwards, with a brief recovery in 2004.
Veniturile din sectorul vitivinicol au crescut constant între 1993 şi 1999, însă această tendinţă sa inversat brusc începând cu 2000, cu o revenire de scurtă durată în 2004.
The average income per work unit fell by 12 % between 1999 and 2003.
Venitul mediu pe unitate de muncă a scăzut cu 12 % între 1999 şi 2003.
This level of employment corresponds to 22 % of the EU’s agricultural workforce.
Acest nivel de ocupare a forţei de muncă corespunde unui procent de 22 % din forţa de muncă agricolă a Uniunii Europene.
The proportion is highest in Romania: 705 000 annual work units (AWU), or 32 % of the EU total; next come Italy (455 000 AWU / 20 %) and Portugal (227 000 AWU / 10 %).
Proporţia cea mai ridicată este în România: 705 000 de unităţi de muncă anuale (UMA), adică 32 % din totalul UE; urmează Italia (455 000 UMA, adică 20 %) şi Portugalia (227 000 UMA, adică 10 %).
France and Spain account for 8 % and 7 %, respectively, of those active in the sector in the EU.
Franţa şi Spania reprezintă 8 % şi, respectiv, 7 % din efectivele Uniunii Europene active în acest sector.
EU-15: Changes in average income per work unit – 1989 to 2004
UE-15: evoluţia venitului mediu pe unitate de muncăîntre 1989 şi 2004
Source: DG AGRI – FADN
Sursă: DG AGRI – RICA
Average incomes in the wine sector vary widely depending on the region and the kinds of wine produced:
Veniturile medii în sectorul vitivinicol variază considerabil, în funcţie de regiune şi de tipurile de vin produse:
• Producers in France and Luxembourg enjoy incomes that are much higher than the average, while their counterparts in Spain, Greece and Portugal generally earn very little;
• Producătorii din Franţa şi Luxemburg obţin venituri mult superioare mediei, în timp ce cei din Spania, Grecia şi Portugalia au în general venituri foarte scăzute;
• There are big income differences between producers of quality wine and table wine, with the former systematically (except in Greece) faring better financially than the latter.
•Există diferenţe semnificative între veniturile producătorilor de vinuri de calitate şi cele ale producătorilor de vinuri de masă, primii având în mod sistematic rezultate financiare superioare celor din urmă (cu excepţia Greciei).
Averageincomes of EU wine producers accordingtotype of wine – 2003
Veniturile medii ale viticultorilor europeniînfuncţie detipul de vinîn 2003
EU-15 average (specialised holdings)
Media UE-15 (exploat. viticole specializate)
Quality
Vin de calitate
When it comes to wine, the EU is the world leader:
În sectorul vitivinicol, Uniunea Europeană este lider mondial:
• Biggest producer (50 % of area under vines in the world and over 60 % of its production);
•Cel mai mare producător (50 % din suprafeţele plantate cu viţă de vie din lume şi peste 60 % din producţia acestora);
• Biggest consumer (over 60 % of global consumption);
•Cel mai mare consumator (peste 60 % din consumul mondial);
• Biggest exporter and top import market.
•Cel mai mare exportator şi principala piaţă de import.
Wine is grown on every continent:
Producţia mondială de vin: concurenţii UE câştigă teren
Worldwide wine production totals about 280 million hl, of which 185 million hl is produced in the EU.
Producţia mondială de vin totalizează aproximativ 280 milioane hl, din care 185 milioane hl sunt produşi în UE.
In the past twenty years, the overall trend has been towards a reduction in the areas under vines, with a 10 % drop between 1986 and 2004.
În ultimii douăzeci de ani, tendinţa generală a fost către o reducere a suprafeţelor plantate cu viţă de vie, cu o scădere de 10 % între 1986 şi 2004.
1: Distribution of winegrowing areasinthe world
1: Distribuţia mondială a suprafeţelor viticole
Source: OIV
Sursă: OIV
2: Changes in wine production worldwide and in the EU-15 / EU-27
2: Evoluţia producţiei de vinla nivel mondial şiîn UE-15 şi UE-27
Source: FAO
Sursă: FAO
World EU 15
Mondial UE15
3: The world’s main wineproducing countries
3: Principaleleţări producătoare de vin dinlume
809 average 2003/2005 (total 29 millions t)average 1996/1998 (total 27 millions t)
Media 2003/2005 (total 29 milioane t)Media 1996/1998 (total 27 milioane t)
France, Italy and Spain are preserving their dominance (accounting between them for over 50 % of world wine production), with some slippage on the part of France and Italy over the past ten years compensated by strong Spanish growth.
Franţa, Italia şi Spania îşi menţin poziţiile dominante (împreună reprezentând peste 50 % din producţia mondială de vin), pierderea terenului de către Franţa şi Italia din ultimii zece ani fiind compensată de dezvoltarea puternică a Spaniei.
Overall, it seems that world consumption is set to rise in the coming years.
În UE, consumul sa diminuat cu 15 milioane hl (11 %) între 1985 şi 2004, ca o consecinţă a scăderilor drastice din sudul Europei, compensate parţial de apariţia unei noi generaţii de consumatori în ţările neproducătoare.
The “New World wines” from the United States, Argentina, China, Australia, South Africa and Chile are developing at an impressive rate.
„Vinurile din Lumea Nouă”, provenind din Statele Unite, Argentina, China, Australia, Africa de Sud şi Chile înregistrează o creştere impresionantă.
Nevertheless, the world wine market is currently unstable as a result of structural surpluses.
În schimb, consumul de vin creşte în multe alte ţări, în special în Statele Unite, Canada, Rusia, China, Australia şi Noua Zeelandă.
In the past few years, supply has exceeded demand by an average of around 30 million hl (i.e. 11 % of production), although some of the surplus was used to supply the spirits industry.
În general, se pare că în următorii ani consumul mondial de vin va creşte.
Overall consumption is down and the world market is in surplus, but there is hope for the future
Un consum global în scădere şi surplusuri pe piaţa mondială, însă există speranţe pentru viitor
The International Organisation of Vine and Wine (OIV) puts world consumption of wine at 240 million hl, which means a big drop from 1970s levels.
Organizaţia Internaţională pentru Vie şi Vin (OIV) estimează consumul mondial de vin la 240 milioane hl, ceea ce reprezintă o scădere puternică faţă de nivelurile din anii
In reality, world consumption trends present a very mixed picture.
Cu toate acestea, piaţa mondială a vinului este în prezent instabilă, ca urmare a excedentelor structurale.
EU consumption fell by 15 million hl (11 %) between 1985 and 2004, as a consequence of sharp falls in the south of Europe, partly miti-
În ultimii ani, oferta a depăşit cererea în medie cu aproximativ 30 milioane hl (reprezentând 11 % din producţie), deşi o parte din excedentul de vin a fost utilizată pentru industria băuturilor spirtoase.
4: EU-15 wine consumption trends – 1985 to 2004
4: Evoluţia consumului de vinîn UE-15între 1985 şi 2004
Source: European Commission (DG AGRI)
Sursă: Comisia Europeană (DG AGRI)
The European Union: the world’s No 1 wine exporter
Uniunea Europeană, principalul exportator mondial de vin
With exports worth € 15 billion, wine accounts for 3.5 % of the international agri-food trade.
Cu exporturi în valoare de 15 miliarde euro, vinul reprezintă 3,5 % din comerţul mondial cu produse agroalimentare.
Globally, around 83 million hl of wine, or roughly 30 % of world production, was exported in 2006.
La nivel mondial, exporturile din 2006 sau situat în jurul a 83 milioane hl de vin, adică aproximativ 30 % din producţia mondială.
The EU exports more than 17 million hl to other countries and about 42 million hl is traded between Member States.
UE exportă peste 17 milioane hl către alte ţări şi comerţul dintre statele membre reprezintă aproximativ 42 milioane hl.
The EU is the number one exporter, but the producing countries in the New World are starting to catch up.
UE ocupă locul întâi între exportatori, însă ţările producătoare din Lumea Nouă încep să o ajungă din urmă.
The four main ones have seen spectacular export growth in the past ten years: 350 % for South Africa, 280 % for Australia and Chile, and 190 % for the United States.
Principalele patru dintre acestea au înregistrat o creştere spectaculoasă a exporturilor în ultimii zece ani: 350 % pentru Africa de Sud, 280 % pentru Australia şi Chile şi 190 % pentru Statele Unite.
5: The world’s main wine exporters (1000 tons)
5: Principalii exportatori de vin dinlume(în mii detone)
New World wines penetrating the European market
Penetrarea pe piaţa europeană a vinurilor din Lumea Nouă
The EU is hanging on to its net exporter status, but its trade surplus is shrinking all the time.
UE îşi menţine poziţia de exportator net, însă excedentul său comercial scade din ce în ce mai mult.
EU-27 wine imports doubled between 1999 and 2006, from 5.1 to 10.1 million hl.
Între 1999 şi 2006, importurile de vin în UE-27 sau dublat, de la 5,1 milioane la 10,1 milioane hl.
6: EU-27 wineimports and exports(1000 hl)
6:Importuri şi exporturi de vin ale UE-27(în mii de hl)
n u l l
nu l l la 12,8 milioane hl).
Over the same period, European exports grew much more slowly (from 10.8 to 12.8 million hl). Nevertheless, exports recovered strongly between 2004 and 2006, partly on the back of exceptionally high sales to Russia resulting from a ban there on wine from Moldova and Georgia.
Cu toate acestea, între 2004 şi 2006 exporturile sau restabilit într-un ritm rapid, în parte datorită vânzărilor excepţional de ridicate pe piaţa din Rusia, ca urmare a interdicţiei din această ţară privind importurile de vin din Moldova şi Georgia.
In value terms, the EU still has a very healthy trade surplus (around € 3bn in 2006).
În termeni valorici, UE dispune în continuare de un solid excedent comercial (în jur de 3 miliarde de euro în 2006).
This stems from the positive balance in volume terms and from the fact that average prices are higher for wine exports (€ 311/hl) than for the wine coming into the EU (€ 206/hl).
Acesta se datorează balanţei comerciale pozitive, în volum, şi faptului că preţurile medii ale vinurilor exportate (311 euro/hl) sunt mai ridicate decât cele ale vinurilor importate în UE (206 euro/hl).
Is reform of the wine CMO urgent?
Este urgentă reforma OCP vitivinicole?
What are the main weaknesses?
Care sunt principalele puncte slabe?
Clearly, yes.
În mod evident, da.
Despite improved export performance in 2006, a number of alarm bells are ringing: consumption is down; imports are up significantly, to the extent that the EU could soon become a net importer in volume terms; there are structural surpluses, compulsory distillations are routine, and incomes are falling.
În ciuda rezultatelor îmbunătăţite la export înregistrate în 2006, există mai multe semnale de alarmă: scăderea consumului, creşterea puternică a importurilor, astfel încât UE ar putea deveni în curând un importator net în volum, existenţa excedentelor structurale, faptul că distilările obligatorii sunt deja o rutină şi diminuarea veniturilor.
If the common market organisation (CMO) for wine is not thoroughly overhauled in the very near future, there is a strong chance that the whole system will slip into a crisis from which it cannot recover.
Dacă organizarea comună a pieţei (OCP) vitivinicole nu este reformată în profunzime în viitorul apropiat, există toate şansele ca întregul sistem să intre într-o criză din care nu îşi va reveni.
The sector must be given the wherewithal to fight for its share of the world wine market and win back European consumers.
Excedentul structural rezultă din neadaptarea unei părţi din vinul produs la cererea de pe piaţă, care se află într-un proces radical de schimbare.
The wine on offer needs to be more accessible for consumers and fully reflect their legitimate demands for transparency and information.
Oferta de vin trebuie să fie mai accesibilă consumatorilor şi să răspundă pe deplin cererilor legitime ale acestora de transparenţă şi informare.
What are the strengths of the wine sector in Europe?
Care sunt propunerile concrete ale Comisiei?
The EU is the undisputed world leader when it comes to wine: the top producer, the top consumer, the top exporter and the top importer.
În sectorul vitivinicol, Uniunea Europeană este, în mod incontestabil, lider mondial: principal producător, principal consumator, principal exportator şi principal importator.
An objective analysis of the wine sector, however, shows that it has weaknesses as well as strengths.
Pentru aceasta, este necesară dezvoltarea măsurilor care sau dovedit a fi eficiente, introducerea unora noi, simplificarea altora şi eliminarea celor care sau dovedit ineficiente.
The strengths include traditions and centuries-old knowhow that guarantee high-quality output, over 2,4 million holdings providing much rural employment, stewardship of the countryside and the promotion of local identity.
Instrumentele care trebuie menţinute şi dezvoltate sunt ajutorul pentru restructurare şi măsurile de dezvoltare rurală.
The strengths of the wine sector are considerable, but only to the extent that we can overcome its weaknesses.
Pentru a răspunde cât mai convenabil diverselor situaţii din cadrul Comunităţii, se propune un sistem de pachete financiare naţionale, care să permită statelor membre să utilizeze fondurile pentru măsurile cele mai adecvate pentru regiunile lor vinicole. Abundenţa de
In order quickly to resolve the problems the sector is facing and enable it to shore up its position as world leader, the Commission is proposing fundamental changes to the support arrangements in the wine sector.
Punctele forte includ tradiţiile şi know-how-ul vechi de secole, care garantează produse de înaltă calitate, cele peste 2,4 milioane de exploataţii care oferă numeroase locuri de muncă în mediul rural, gestionarea peisajului rural şi promovarea identităţii locale.
We have to develop further the measures that have proved effective, introduce new measures, simplify others and get rid of those that have turned out to be ineffective.
Punctele forte ale sectorului vitivinicol sunt considerabile, însă doar în măsura în care reuşim să le depăşim pe cele slabe.
To cater more appropriately for a wide range of circumstances across the Community, a system of national envelopes is proposed which will allow Member States to use funds for those measures that are best suited to their wineproducing regions.
norme administrative (practici oenologice, clasificarea vinurilor, etichetare etc.) va cunoaşte o simplificare, o actualizare şi clarificare, astfel încât acestea să răspundă mai bine cerinţelor consumatorilor şi normelor OMC.
The raft of regulatory provisions (œnological practices, classification of wine, labelling, etc.) will be simplified, updated and clarified to bring them more into line with consumer requirements and WTO rules.
În plus, pentru a asista producătorii care se confruntă cu dificultăţi economice grave şi care nu vor putea face faţă concurenţei tot mai puternice din acest sector, se propune acordarea unui sprijin financiar, dacă aceştia decid să defrişeze permanent podgoriile, de exemplu, pentru a se orienta spre alte culturi.
How can the needs of the various wineproducing regions be better addressed?
Cum putem răspunde mai bine necesităţilor diverselor regiuni vinicole?
In addition, to assist those producers who are experiencing serious economic difficulties and will not be able to keep up with the growing level of competition in the sector, it is proposed that financial support be offered if they decide to grub up their vines permanently, and switch to other crops, for example.
În ceea ce priveşte măsurile de piaţă (distilarea, stocajul privat şi ajutorul pentru utilizarea mustului), care până în prezent au absorbit o parte semnificativă din fondurile alocate sectorului, fără ai permite efectiv acestuia să efectueze ajustările cantitative sau calitative necesare, acestea vor fi eliminate începând cu 2008, astfel încât fondurile să fie utilizate pentru măsuri mai eficiente.
The Commission proposes that national budgetary envelopes be allocated in order to improve subsidiarity, in other words to address better the specific needs of each wineproducing region.
Comisia propune alocarea de pachete bugetare naţionale în scopul consolidării subsidiarităţii, cu alte cuvinte pentru a răspunde mai bine nevoilor specifice ale fiecărei regiuni producătoare de vin.
Within certain parameters laid down in the new wine CMO, each Member State will be able to draw up a programme reflecting its own particular requirements.
Fiecare stat membru va avea posibilitatea de a elabora un program care să reflecte necesităţile sale specifice, în limita unor parametri prevăzuţi de noua OCP vitivinicolă.
As for all the market measures (distillation, private storage and aid for the use of must) which have always used up a substantial proportion of the funds allocated to the sector, without actually allowing it to make the necessary quantitative or qualitative adjustments, these will be dropped as from 2008 so that the money can be used for more effective measures.
Pachetele financiare vor fi utilizate, printre altele, pentru promovarea vinurilor europene în ţările terţe, pentru continuarea programului de restructurare şi pentru soluţionarea practică a situaţiilor de criză şi a fenomenelor climatice extreme.
How will œnological practices be improved?
Ce îmbunătăţiri sunt aduse practicilor oenologice?
Finally, to make our wine more competitive, we should do away as soon as possible with a number of production constraints (which do not apply to our competitors, incidentally) – in particular the restrictive planting rights system.
În fine, pentru a creşte competitivitatea vinului nostru, trebuie îndepărtate, cât mai curând posibil, o serie de constrângeri de producţie (care, de altfel, nu se aplică concurenţilor noştri), în special sistemul restrictiv al drepturilor de plantare.
The Commission proposes, however, that the current arrangements be maintained until 2013 to allow time, first of all, for a voluntary grubbingup programme to deliver the structural adjustment that is so essential.
Cu toate acestea, Comisia propune menţinerea sistemului actual până în 2013, pentru a acorda, în primul rând, suficient timp pentru ca programul de defrişare voluntară să ofere ajustarea structurală atât de necesară.