natgillin/translations-raw huggingface dataset:
secondly,inasubsequentexercisetoidentifytrans-Eu-ropeanrailcorridors on whichthe deployment of ERTMS should be prioritised(sponsored by Karel Vinckthe Commission appointed Co-ordinator (see paragraph 26)), a broadconsensusfromtherailindustry wasreachedand six such corridors were agreedin 200814.Itis observed that not all of these sixindustry-agreed corridors fully coincide withtheroutes ofthe Priority Projects(see Box 4); ο
în al treilea rând, proiectele prioritare nuinclud conexiuni cu anumite porturi maritimeimportante, printrecare Marsilia, Rostock, Bremerhaven și Le Havre;alte porturiimportante, cum arfi Gioia Tauro, sunt situateîn apropierea unui tronson aferentunui proiect prioritar,darîn proiectele prioritare nus-a prevăzut nicioconexiuneîntre portșitronsonulîn cauză;
Report, Section 6.4.3, paragraph 11, 27 June 2003, Brussels.
15Grupul la nivel înalt privind reţeaua transeuropeană de ο transport – Raport, secţiunea 6.4.3. punctul 11, 27 iunie 2003, Bruxelles.
16 COM(2009) 279 nal Communication from the ο finally,the Priority Projects do notalwayscoincide with transEuropean axes defined byindustry associations.
nuîn ultimulrând, proiectele prioritare nucorespundîntot-deaunaaxelortranseuropene definite deasociaţiile dinsec-torulferoviar.
Commission - A sustainable future for transport: Towards an integrated, technology-led and user friendly system, Brussels 17.6.2009.
16COM(2009) 279 final, Comunicare a Comisiei - Un viitor sustenabil
17 COM(2008) 852 final, Proposal for a Regulation of the European
pentru transporturi: către un sistem integrat, bazat pe tehnologie și ușor de utilizat, Bruxelles, 17.6.2009.
Theimplication ofthese weaknessesisthatimprovementsin the definition of the Priority Projects could further enhance the co-ordination and concentration of EUfinancialresources.
Existenţa acestor deficienţe sugerează că aducerea deîmbunătăţiri definirii proiectelor prioritare ar putea să consolideze coordonarea și concentrarearesurselorfinanciare ale UE.
Parliament and of the Council concerning a European rail network for competitive freight, Brussels, 11.12.2008.
17COM(2008) 852 final, Propunere de regulament al Parlamentului
Initsreportin2003,the High Level Groupcalleduponthe Commissiontoimprovetheanalysis oftrans-Europeantraffic flows so that future revisions of the list of Priority Projects could be basedthereon15.In 2009,the Commissionlaunched a debate onthefuture ofthetrans-Europeantransport policy recognisingtheneedtorefinetheconceptsunderlyingthe transEuropean rail network and suggested that clearer think-ingis needed with respect to defininginvestment priorities16.
Înraportulpecarel-aelaboratîn2003,grupullanivelînalta invitat Comisia săîmbunătăţească analiza fluxurilor de trafic trans-european,astfelîncâtrevizuirileviitoarealelisteiproiectelor prioritaresăse poatăfundamenta peaceastăanaliză15.În2009, Comisiaalansat o dezbaterecu privirelaviitorul politiciiîn materie detransporttranseuropean,recunoscând necesitatea dea rafina conceptele subiacente reţeleiferoviare transeuropene, și a lăsatsăseînţeleagăcă, pentru definirea priorităţilor deinvesti-ţie,este necesar un proces dereflecţie maiexplicit16.
The Commission hasalsosuggestedthatthe development of trans-Europeanrailfreighttransport would benefitfromthe definition of dedicated corridors based on business cases17.
Comisiaa sugerat,deasemenea,cădezvoltareatransportuluiferoviarde mărfuri transeuropean ar avea de câștigat dacă sar defini anumite coridoare dedicateacestuitip detransport pe baza unoranalize ale potenţialului comercial17.
Furthermore, in its response to the Commission’s communication ‘Reforming the Budget, Changing Europe’, the Court highlighted that ‘expenditure with trans-frontier eects or common interest is prima facie a stronger candidate for EU action than expenditure with limited geographical eects.
Direcţionarea investiţiilor pe care le efectuează Uniunea Europeană esteimportantă, deoarece: ο nevoile financiare din cadrul proiectelor prioritare sunt consi-derabile,iarfinanţarea dinrestulsurselor estelimitatăși ο proiectele prioritareau o dimensiunetranseuropeană,care poate merge dincolo deinteresele naţionale.
EUlegislationidentifies the elimination of bottlenecks and the filling-in of missinglinks(in particularcross bordersections) askey priorities for the transEuropean network 18.
19Raportul special nr. 6/2005 privind reţeaua transeuropeană de transport (TEN-T), însoţit de
In a Special Report publishedin 2005,the Court observedthat ‘TEN-T financialaidisallocatedinan overlyfragmented wayandis notsufficientlyfocused oncross-border projects(or project sections),andassuch, TEN-Tcould not achieve its European
Legislaţia UE stabilește ca priorităţi-cheie pentru reţeaua transeuropeană eliminarea strangulărilor de trafic și completarealegătu-rilorlipsă (în special tronsoanele transfrontaliere)18.Într-un raport special publicatîn 2005, Curtea a observat că alocarea ajutorului financiar pentru TEN-T este preafragmentatăși nuse concentrează suficient de mult pe proiectele (sau tronsoanele de proiect) transfrontaliere, astfelîncât TEN-T nu poate să conducăla obţinerea pe deplin răspunsurile Comisiei.
20The Commission subsequently updated this list in 2007, 2009 and addedvaluetothefullest’19.Sincethoseobservations were made,important changes havetaken place:
20Ulterior, Comisia a actualizat această listă în 2007, în 2009 și în mulate observaţiilerespective,auavutloc oserie deschimbări importante:
ο an updatetothe TEN-Tregulation whichinter aliaintro-duced the possibility of TEN-T grantsfor crossborder sections upto a maximum of 30 % of eligible costs; and
21Articolul 17a din Decizia nr. 1692/96/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 228, actualizarearegulamentuluireferitorla TEN-T,care, printre altele, aintrodus posibilitatea de a acorda, pentru tronsoane frontaliere,subvenţii TEN-Tcaresăacopere pânălacel mult 30 % din costurile eligibileși
‘tofacilitatethecoordinatedimplementationofcertain projects,in particular crossborder projects or sections of crossborder projects’21
îniulie 2005, Comisia a desemnat șase coordonatori20 „pentru ο afacilita aplicarea coordonată a anumitor proiecte,în special a proiectelortransfrontaliere sau a seciunilor din proiectele transfrontaliere”21
Forthe currentreport,the Courttook stock ofthese develop-ments,in particular,itreviewed: ο theconcentration of TEN-Tco-financing oncross-border sectionsandthe progressinthisrespectto dateonthe Priority Projectsinthesample; ο therole played bythe Commission-appointedco-ordina-tors;
Pentru prezentulraport, Curteaaanalizatcuatenţieaceste evoluţii, examinând cu precădere: ο concentrareacofinanţărilor TEN-T petronsoaneletransfron-taliere și progresele realizateîn acest sens pânăla momentul respectivîn cazul proiectelor prioritareincluseîn eșantion; ο roluljucat de coordonatorii desemnaţi de Comisie;
24 ο the quality ofthe analysis availableto helptarget bottlenecks ontrans-European axes; and ο the extentto which approval procedures underthe Cohesion Fund (and ERDF major projects) are sufficiently robust toidentify weaknessesin project definitionand preparation, andthe extentto which changesto selection procedures under TEN-T haveaddressed weaknesses observed bythe Courtinits previous Special Report.
24 ο calitateaanalizelor disponibile pentruaajutalaidentificarea punctelor destrangulare atraficului pe axeletranseuropeneși ο înce măsură procedurile de aprobare aferente Fondului de coeziune(și proiectelor majore finanţate prin FEDER) sunt suficient de solide pentru a permite detectarea deficienţelorîn definirea și elaborarea proiectelor șiîn ce măsură modificările aduse procedurilor de selecţie aferenteinstrumentului TEN-T auîncercatsoluţionarea deficienţelor constatate de Curteîn raportulsăuspecial anterior.
CONCENTRATION OF TENT COFINANCING AT CROSSBORDER LOCATIONS HASIMPROVED SINCE 2006, BUT MUCH REMAINS TO BE ACHIEVED
CONCENTRAREA COFINANŢĂRILOR TENTÎN PUNCTELE TRANSFRONTALIERE AÎNREGISTRAT ÎMBUNĂTĂŢIRI DIN 2006, DAR MAI RĂMÂN MULTE PROGRESE DE REALIZAT
The extent to whichinvestments of TEN-T funds have been concentrated on cross-borderlocations hasincreased significantly inthe 2007-2013 programming period comparedtothe 20002006 period.
Gradul deconcentrareainvestiţiilor defonduri TEN-Tîn punctele transfrontaliereacunoscut ocreșteresensibilăîn perioada de programare 2007-2013 faţă de perioada de programare 2000-2006.
Investmentsin cross-borderlocations represented 37 % of TEN-Tinvestment during 2000-2006, whilstsuch allo-cationsforthe period 2007-2013are expectedtoaccountfor 71 %.
Inves-tiţiileîn punctetransfrontaliere aureprezentat 37 % dininvestiţiile TEN-T din perioada 2000-2006, în timp ce, pentru perioada 2007-2013, se preconizeazăcăacesttip dealocări bugetarevoratinge nivelul de 71 %.
Whilstthereis no direct evidenceto conclusively prove theirinfluence on thisimprovement, theincrease of TEN-T co-financingratesfrom10 %to30 %forcross-bordersections and the activities of the Co-ordinatorsin encouraging Member States to propose crossborder sections have been factors dur-ingthis period.
Deși nu există probe directecaresăatesteîn modconclu-dentinfluenţalorasupraacesteiîmbunătăţiri,creștereacotelor de cofinanţareîncadrul TEN-T pentrutronsoaneletransfrontaliere, de la 10 %la 30 %,și acţiunile coordonatorilor deîncurajare astatelor membresă propunătronsoanetransfrontaliereauconstituitfactori care au determinat această evoluţieîn perioadarespectivă.
Consistent with the Court’s previousfinding, according to the proposalformssubmittedby Member States, 14 of the sections reviewed for this audit cofinanced by TEN-Tthat were approved before 2006 would have goneaheadanyway,albeit with modifications and/or with additional risk.In contrast, the proposalforanimportant projectapprovedinthe 2007-2013 period(Brenner Base Tunnel) statesit would not proceed without EU co-financing.
Potrivit formularelor de propunere depuse de statele membre, 14 din-tretronsoaneleexaminateîncadrulacestuiauditcareaufostcofi-nanţate prininstrumentul TEN-T și aprobateînainte de 2006 arfifost executate oricum,indiferent dacă s-arfi obţinut cofinanţarea sau nu, deși cu operarea anumitor modificăriîn proiecte și/sau cu un risc mai mare,fapt care confirmă constatările anterioare ale Curţii.În schimb, în propunereaaferentă unui proiectimportantaprobat pentru perioada 2007-2013(tunelul dela baza masivului Brenner)se declaracă proiectul nu aveasăfie executatînlipsa cofinanţării din parte UE.
Foreligible Member States, the Cohesion Fund and ERDF are alsoavailableforrailinfrastructuredevelopments(7outof the 21sectionsreviewedfortheauditreceivedfundingfrom these sources);for examplein Spain, all ofthe Cohesion Fund spent onrailinfrastructureinthe 20002006 period wascon-centrated on the Priority Projects.
Încazulstatelor membreeligibile,sunt disponibile, deasemenea, Fondul de coeziune și FEDER pentrufinanţarealucrărilor deinfra-structură feroviară (7 dintre cele 21 de tronsoane examinateîn cadrul audituluiau beneficiat definanţare dinacestesurse); deexemplu, în Spania, totalitatea cheltuielilor efectuateîn perioada 2000-2006 pentruinfrastructurăferoviară șifinanţate dela Fondul de coeziune aufostconcentratepeproiecteleprioritare.
However, thereis noformal requirementto prioritise Cohesion Fundinvestments atcross borderlocations.
Cutoateacestea,nu există nicio obligaţieformală care să prevadă realizareainvestiţiilor dela Fondul de coeziune cu precădereîn puncteletransfrontaliere.
Making progress oninfrastructure developments at cross bor-derlocationsinvolves politicalchallengesas wellastechni-calones.
Pentru a realiza progreseînlucrările deinfrastructură din punctele transfrontaliere,trebuieînfruntateatât provocări politice,câtși provocăritehnice.
Theyoftenrequirelengthynegotiationsbetween neighbouring Member States based on inter-governmental conferences before bi-lateralagreementsaresigned, usually involvingformaltreaties.
Adeseori,suntnecesarenegocieridedurată între state membre vecine, pe baza unor conferinţeinterguverna-mentale,înainte desemnarea unoracorduri bilaterale, deregulă subforma unortratate oficiale.
An overallreview ofthe state of development at 13 cross-borderlocations onthesampled Priority Projectsrevealedthat muchremainsto beachieved,and significantcontinued workisrequired before developments onthesesections are completed(see Table 3).
O examinare generală astadiului lucrărilor din 13 puncte transfrontaliere din cadrul proiectelor pri-oritareincluseîn eșantion aindicat că mairămân multe progrese de realizat și că suntîn continuare necesare eforturi considerabile pentru a ducela bun sfârșitlucrările realizate pe aceste tronsoane (ase vedeatabelul 3).
INFRASTRUCTURE DEVELOPMENTS AT CROSS BORDER LOCATIONS ON THE SAMPLED PRIORITY PROJECTS
LUCRĂRI DEINFRASTRUCTURĂÎN PUNCTE TRANSFRONTALIERE DIN CADRUL PROIECTELOR PRIORITAREINCLUSEÎN EȘANTION
In place
Existentă
Planning not started
În studiu / elaborare
Study / preparatory
În construcţie
Under construction
Planicare încă nedemarată
Priority Project 1
Proiectul prioritar 1
Brenner Tunnel
Tunelul Brenner
Priority Project 2
Proiectul prioritar 2
Netherlands-Belgium
Ţările de Jos-Belgia
Priority Project 3
Proiectul prioritar 3
Priority Project 6
Proiectul prioritar 6
Kehl bridge
Podul din Kehl
Priority Project 17
Proiectul prioritar 17
Priority Project 23
Proiectul prioritar 23
Netherlands-Germany
Ţările de Jos-Germania
Priority Project 24
Proiectul prioritar 24
THE COORDINATORS HAVE HAD A POSITIVE INFLUENCEIN CONCENTRATINGINVESTMENTS AND FACILITATING DEVELOPMENTS ON THE PRIORITY PROJECTS
COORDONATORII AU AVUT OINFLUENŢĂ POZITIVĂÎN CEEA CE PRIVEȘTE CONCENTRAREA INVESTIŢIILOR ȘI FAVORIZAREA LUCRĂRILOR DIN CADRUL PROIECTELOR PRIORITARE
Van Miert, Mr. Etienne Davignon, Mr. Carlo Secchi, Mr. Laurens Jan Brinkhorst, Mr. Péter Balàzs, Ms. Karla Peijs, Mr. Luìs Valente De Oliveira, Mr. Pavel Telička, Mr. Karel Vinck on the Future of Ten-T Policy, Brussels, 6 October 2009.
Coordonatorii au avut oinfluenţă pozitivăîn ceea ce privește di-recţionareainvestiţiilor dela UE,înspecial prin: ο facilitareacontactelorîntrepărţileinteresatepentruade-termina avansarealucrărilor de petronsoanele problematice dincadrulproiectelorprioritare,înspecialatuncicânds-a dovedit necesarsăsecadă deacordasupra uneiviziunico-muneșiclarea pieţei detransportferoviarvizateșiasupra specificaţiilor pentrulucrările deinfrastructură necesare22 [de exemplu, acordul dintre autorităţilefranceze și cele spaniole cu privirelaramura mediteraneană a proiectului prioritar 323 și Platforma pentru coridorul Brenner(ase vedea caseta 5)]; of Ten-T Policy (Documentul de poziţie al coordonatorilor europeni în domeniul transporturilor privind viitorul politicii TEN-T): domnul Karel Van Miert, domnul Etienne Davignon, domnul Carlo Secchi, domnul Laurens Jan Brinkhorst, domnul Péter Balàzs, doamna Karla Peijs, domnul Luìs Valente De Oliveira, domnul Pavel Telička, domnul Karel Vinck, Bruxelles, 6 octombrie 2009.
PP No 3,“South-West European High-Speed Rail Link”, Brussels, August 2009.
3,„South-West European High-Speed Rail Link”(Axa feroviară de mare viteză din sud-vestul Europei), Bruxelles, august 2009.
emphasising to Member States theimportance of proposing particular sections for EU cofinancing (for example, regardingthe Brenner Corridor on Priority Project1and bottlenecks and crossborder sections at Stuttgart and between München and Freilassing on Priority Project 17) whilst emphasising that other sections would not be positively received, such as thoseincluding stationinfrastruc-ture notrelating directlytothe operation oftrains; and ο encouraging cooperation between rail authorities in Member States regardingimproving transport performance and alleviating operational and other problems on existing cor-ridors(such as the IQC (see Box 14), the technical working group put in place on Priority Project 6 and the ERTMS corridors).
atragereaatenţieistatelor membreasupraimportanţei dea propuneanumitetronsoane pentrua beneficiadecofinan-ţaredinpartea UE (de exemplu, coridorul Brenner în cazul proiectului prioritar 1 și strangulările de trafic și tronsoanele transfrontaliere de la Stuttgart și dintre München și Fre i la - ssing în cazul proiectului prioritar 17),subliniind, pe de altă parte,căaltetronsoane nuar primi unrăspunsfavorabil, de exemplutronsoanelecuinfrastructură de garăcare nueste directlegată de operareatrenurilor; ο încurajareacooperăriiîntreautorităţileferoviare dinstatele membreîn vedereaîmbunătăţirii performanţeitransportului șiaremedierii problemelor operaţionalesau dealtă natură care apar pecoridoarele existente[cum ar fi IQC (a se vedea caseta14),grupuldelucrupentruproblemetehnicecreat pentru proiectul prioritar 6și coridoarele ERTMS].
Byfacilitatinginteractions amongst Italian, Austrian and German stakeholders, Karel Van Miert,the Co-ordinator at the time, contributed to the creation of the Brenner Corridor Platform which, building on earlier collaboration, has been the key forum for reaching agreement on the objectives and design specifications of proposed infrastructure developments (including the Brenner Base Tunnel).
Facilitând interacţiunile între factorii interesaţi italieni, austrieci și germani, Karel Van Miert, coordonatorul de la momentul respectiv, a contribuit la crearea Platformei pentru coridorul Brenner, care, luând ca punct de plecare colaborările anterioare, a devenitforumul principal pentru obţinerea acordurilor cu privire la obiectivele și la specificaţiile de proiectare ale lucrărilor de infrastructură propuse (inclusiv tunelul de la baza masivului Brenner).
Accurateandreliableanalysisisanimportantprerequisite for the identification of bottleneck sections of the Priority Projects,andisthereforeakeyconsiderationforthe prioritisation of EUinvestment.
O analiză precisă și fiabilă reprezintă o condiie prealabilă esenială pentruidentificarea tronsoanelor afectate de strangulări de trafic din cadrul proiectelor prioritare și, prin urmare, constituie un ele-ment-cheie care ar trebuiluatîn considerarela stabilirea priorităţilor deinvestiţii ale UE.
However, arobust empirical analysis of bottlenecks on key transEuropean axesis not available and the Commission relies primarily on Member States’ own analysis complemented,in recent years, byinformation gathered by the Co-ordinatorstoidentifysuch bottlenecks.
Or, o astfel de analiză empiricășifiabilă a strangulărilor de trafic de pe principalele axe transeuropene nu este disponibilă, Comisia bazându-seîn primulrând peanalizele statelor membre, completate,în cursul ultimilor ani, cuinformaţii colectate de coordonatoriîn scopulidentificării strangulărilor de trafic.
THERE WERE WEAKNESSESIN SELECTION AND APPROVAL PROCEDURES AT THE COMMISSION
PROCEDURILE DE SELECŢIE ȘI DE APROBARE DE LA NIVELUL COMISIEI AU PREZENTAT DEFICIENŢE
PROJECTSTHAT WERE NOTTHOROUGHLYUNDERTHE COHESION FUND
NUERAUELABORATEÎN MOD RIGUROS, ANUMITE APROBATEÎN VEDEREAFINANŢĂRII DELA FONDU
The Court reviewed the extent to which approval procedures for railinfrastructure projectssubmittedforco-financing under the Cohesion Fund and as major projects under the ERDF are sufficiently robust toidentify weaknessesin project definition and preparation.
Curteaaanalizatînce măsură procedurile deaprobareaplicate proiectelor deinfrastructurăferoviară depuseîn vederea cofinanţării de la Fondul de coeziune sau cu titlul de proiecte majore în cadrul FEDER sunt suficient desolide pentrua putea detecta deficienţeleîn definireași elaborarea proiectelor.
For rail infrastructure projects cofinanced by the Cohesion Fund,the Courtobservedthattheevaluationcarriedoutof proposed projectstechnicalaspects wasinsufficient.Inthe cases examined,the onlyreview of projectssubmitted under the Cohesion Fund wastheinternal Commissionso-calledin-ter-service consultation, through which project proposal documents werecirculatedby DG Regional Policy to other Commission services to obtain an opinion.
În ceea ce privește proiectele deinfrastructurăferoviară cofinanţate prin Fondul decoeziune, Curteaa observatcă evaluareaas-pectelortehniceale proiectelor propuseerainsuficientă.Înca-zurile analizateîn scopul auditului, singuraformă de examinare a proiectelor depuseîn vederea obţinerii unei finanţări dela Fondul de coeziune era așa-numita „consultareinterservicii”, realizată pe planinternîn cadrul Comisiei, prinintermediul căreia DG Politica Regională difuza documenteleaferente propunerilor de proiect către alte servicii ale Comisiei,în vederea obţinerii avizului acestora.
However,areviewof the Commission’sfilesrevealedthatthereisnoevidenceof athoroughtechnicalreviewinsupport ofthis opinion.
O analiză a dosarelor Comisiei a relevat însă că nu există probe caresă ateste efectuarea unei examinăritehniceriguroase pentruafundamentaacesteavize.
As no external railinfrastructure experts were consultedin the proc-ess,relyingsolely onsuchaninternalconsultation does not constitute a sufficient mechanism for technical review.
Datfiindcăîncadrulacestei procedurinuafostconsultatniciunexperttehnicîndomeniul infrastructuriiferoviare, o astfel de consultareinternă nu este un mecanism suficient pentru a constitui o examinare tehnică.
Moreo-ver,insufficient attention was paidto ensuringthat approved projects were adequately prepared.In the case of the Madrid-Levante project, DG Regional Policy requested advice from the European Investment Bank(EIB)regarding project proposals.
În plus, nu sa acordat suficientă atenţie verificării caracterului adecvat al elaborării proiectelorcareaufostaprobate.Încazul proiectului Madrid-Levante, DG Politica Regională a solicitat avizul Băncii Europene de Investiţii (BEI) cu privirela propunerile de proiect.
However, despite the EIB raising specific concerns about the extent to which the project had been adequately specified, the project wasapprovedfor Cohesionfunding.
Or, în pofida preocupărilorexprimate de BEI cu privirelacaracterul adecvat al specificaţiilor proiectului, acesta afost aprobat pentru a primifinanţare de la Fondul decoeziune.
The project has subsequently experiencedcost escalations of 89 %compared totheamountspecifiedintheprojectproposaldocuments (see Box 8).
Ulterior, proiectula cunoscut depășiri ale costurilor de 89 %faţă de suma precizatăîn documentele aferente propunerii de proiect(a se vedea caseta 8).
The Court notesthatthe procedurefor approving major projects has changedsince 2007.
Curtea menţionează că procedura de aprobare a proiectelor majore afost modificatăîncepând cu 2007.
PROJECTSELECTION PROCEDURES UNDER TEN-T HAVE BEEN UPDATED BUTTHERE REMAINS ROOMFORFURTHERIMPROVEMENT
PROCEDURILE DESELECŢIE A PROIECTELOR DIN CADRUL TEN-T AU FOST ACTUALIZATE, DARESTEÎNCĂLOC DEÎMBUNĂTĂŢIRI
The Courtreviewedthechangestoselection proceduresfor railinfrastructure project proposalssubmittedforco-financ-ing under TEN-T,in particular,insofarasthe weaknesses observed bythe Courtinits previous Special Report have been addressed.
Curtea a examinat modificările care aufost aduse procedurilor de selecţie aplicabile propunerilor de proiecte deinfrastructură feroviară depuseîn vederea obţinerii unei cofinanţăriîn cadrul TEN-T, în special pentru a determina dacă au fost soluţionate deficienţele constatate de Curteînraportulsăuspecial anterior.
24 Special Report No 6/2005, paragraphs 35, 43, and 52 to 58.
24 Punctele 35, 43 și 52-58 din Raportul special nr. 6/2005.
Changeshavetaken placeinselection proceduresfor TEN-T projectsfollowing the Court’s previous recommendations24,in particular:
modificări procedurilor deselecţie a proiectelor TEN-T, precum: ο actualizarea procedurilor de evaluare a propunerilor,înspe-cialrecurgereala experţi externi;
25 Commission Decision 2007/60/EC of 26 October 2006 establishing the ο the updating of proposals evaluation procedures,in par-ticulartoincludethe use of external experts; ο
25Decizia 2007/60/CE a Comisiei din 26 octombrie 2006 de îninţare a Agenţiei Executive pentru Reţeaua ο contribuţia adusă de coordonatori prin furnizarea deinforma-ţii contextuale cu privirela situaţia de peteren a proiectelor prioritareși
TransEuropean Transport Network Executive Agency pursuant to Council Regulation (EC) No 58/2003 (OJ L 32, 6.2.2007, p. 88).
Transeuropeană de Transport, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 58/2003 al Consiliului (JO L 32, 6.2.2007, p. 88).