natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Different approaches exist for the use of performance indicators in funding formulas: in certain countries, an extremely small proportion of public funding is allocated according to performance indicators, whereas in the United Kingdom, the block grant for teaching, operations and research is directly dependent on the performance of institutions.
Există abordări diferite pentru folosirea indicatorilor de performanţă în stabilirea formulelor de finanţare: în anumite ţări, un foarte mic procent din fondurile publice este alocat în baza indicatorilor de performanţă, în timp ce în Regatul Unit, subvenţiile globale pentru predare, operaţiuni şi cercetare depind în mod direct de performanţa instituţiilor.
In addition to considering the volume of activities and students' results, certain countries also use other mechanisms for allocating public funds, which ensure a certain amount of stability in terms of resources from one year to the next.
Pe lângă luarea în considerare a volumului activităţilor şi a rezultatelor studenţilor, anumite ţări folosesc şi alte mecanisme pentru alocarea fondurilor publice, ceea ce le conferă un anumit grad de stabilitate în privinţa resurselor de la an la an.
Performance contracts define objectives in line with national priorities.
Contractele de performanţă definesc obiectivele în conformitate cu priorităţile naţionale.
These contracts can concern the majority of the public funds allocated to institutions or only a small portion that are intended for specific projects.
Aceste contracte se pot referi la majoritatea fondurilor publice alocate instituţiilor sau doar la o mică parte destinată unor proiecte specifice.
In the cases where the previous contract has an influence on the amount of funds awarded in the next contract, quantitative indicators regarding the number of graduates or the general quality of management at the institution are considered.
În cazurile în care contractul anterior influenţează cuantumul fondurilor acordate prin noul contract, sunt luaţi în considerare indicatorii cantitativi cu privire la numărul de absolvenţi sau la calitatea generală a managementului instituţiei.
Reforms are currently under way in some countries to establish a more direct link between the achievement of qualitative objectives defined in past contracts and amounts allocated for future contracts.
În prezent, în câteva ţări, au loc reforme cu scopul de a stabili o legătură mai strânsă între atingerea obiectivelor calitative definite în contractele anterioare şi sumele alocate prin contractele viitoare.
Funds are allocated on a competitive basis for specific research projects or programmes in every country.
Fondurile sunt alocate prin concurs pentru anumite proiecte de cercetare sau programe, în fiecare ţară.
This allocation mechanism already represents or is likely to become the main source of public funding for research in several countries.
Acest sistem de atribuire a fondurilor reprezintă deja sau este pe cale de a deveni principala sursă de finanţare publică pentru cercetare în mai multe ţări.
Almost all countries also provide basic research grants that are not related to particular research projects.
Aproape toate ţările acordă şi subvenţii pentru cercetarea fundamentală, care nu sunt legate de proiecte de cercetare specifică.
The calculation of the amount of a basic grant for research may depend on an institution's costs or research performance.
Calcularea sumei acordate pentru un grant de bază pentru cercetare poate depinde de costurile instituţiei sau de performanţa obţinută din cercetare.
Most countries consider both aspects, which creates an element of competition between institutions.
Majoritatea ţărilor ţin cont de ambele aspecte, ceea ce creează concurenţă între instituţii.
Public funding – autonomy and accountability (Chapter 3)
Finanţarea publică - autonomie şi răspundere (Capitolul 3)
Almost everywhere, HEIs receive public funding in the form of block grants.
Aproape în toate ţările, instituţiile de învăţământ superior primesc fonduri publice sub forma unor subvenţii globale.
Block grants cover many types of expenditures, which are determined by the institution.
Subvenţiile globale acoperă mai multe feluri de cheltuieli stabilite de către instituţie.
However, in some countries where block grants are awarded, in particular in Central and Eastern Europe, a forward budget must be endorsed by the public authorities.
Totuşi, în anumite ţări unde se acordă subvenţii globale, în special în Europa Centrală şi de Est, un proiect de buget trebuie să fie aprobat de autorităţile publice.
The majority of countries involved in this study have the possibility to transfer public funding from one year to the next.
Majoritatea ţărilor implicate în acest studiu au posibilitatea de a reporta fondurile publice de la un an la următorul.
There are various accountability measures for the use of public funding, such as financial audits, performance indicators, annual reports, production of information for databases, publication of internal evaluation results and other methods of disseminating information.
Există numeroase măsuri de responsabilizare a folosirii fondurilor publice, cum ar fi auditurile financiare, indicatorii de performanţă, rapoartele anuale, strângerea de
Private funds-authorised sources and incentives (Chapter 4)
Sursele autorizate pentru fondurile particulare şi stimulentele (Capitolul 4)
The most important authorised sources of private funding are:
Cele mai importante surse autorizate pentru fondurile private sunt:
• donations and legacies from private entities, as well as
Donaţiile şi moştenirile din partea entităţilor private, precum şi
• partnerships resulting in research contracts between HEIs and private contractors, and
Parteneriatele reprezentând contractele de cercetare între instituţiile de învăţământ superior şi contractanţii privaţi, şi
• fees from service provision.
Taxele provenite din prestarea de servicii.
Loans, revenues from property, sponsorship of posts, investments and the creation of companies are also authorised and common in many countries, although in some of them, these types of income sources are either not allowed or they are subject to restrictions.
Împrumuturile, veniturile din proprietate, sponsorizarea posturilor, investiţiile şi crearea de companii sunt de asemenea autorizate şi întâlnite frecvent în multe ţări, deşi în unele ţări, aceste tipuri de surse de venit fie nu sunt permise, fie sunt supuse unor restricţii.
This is primarily the case for loans, investments, and the creation of companies, which in several countries need prior agreement from the responsible authority, i.e. the institutional level management, the funding body or the responsible ministry or other government authority.
Acest lucru se întâmplă mai ales în cazul împrumuturilor, investiţiilor şi creării companiilor, pentru care în mai multe ţări este nevoie de un acord anterior al autorităţii responsabile, de exemplu, din partea conducerii instituţiei, a organului finanţator, a ministerului responsabil sau din partea altei autorităţi guvernamentale.
The vast majority of European countries have implemented at least one type of incentive to encourage HEIs to obtain private funding.
Marea majoritate a ţărilor europene au adoptat cel puţin un tip de stimulent pentru a încuraja instituţiile de învăţământ superior în demersul lor pentru obţinerea finanţării private.
Tax allowances for donors and private partners are the most common incentives, whereas tax allowances for institutions are the least common.
Scutirile de taxe pentru donatori şi pentru partenerii privaţi sunt cele mai frecvent întâlnite stimulente, în timp ce scutirile de taxe pentru instituţii sunt cele mai rare.
Financial or other support for partnerships with private companies and regulatory frameworks authorising institutions to own intellectual property rights for research results each exist in approximately a dozen countries.
Suportul financiar sau de altă natură acordat parteneriatelor cu companii private şi cadrele juridice care le permit instituţiilor să deţină drepturile de proprietate intelectuală asupra rezultatelor cercetării efectuate există în aproximativ douăsprezece ţări.
With very few exceptions, accountability measures for private funds do not differ from those for public funds.
Cu foarte puţine excepţii, măsurile de responsabilizare în privinţa fondurilor private nu diferă de acelea pentru fondurile publice.
Financial reports and audit procedures, which must be submitted regularly to authorities, also take the collection and use of private funds into account.
Rapoartele financiare şi procedurile de audit, care trebuie supervizate în mod periodic de către autorităţi, iau de asemenea în considerare strângerea şi folosirea fondurilor private.
Academic staff (Chapter 5)
Corpul academic (Capitolul 5)
In most countries, the recruitment process as a whole is based mainly on a joint effort between the institutions and the authorities at central level.
În majoritatea ţărilor, procesul de recrutare per ansamblu se bazează în principal pe efortul reunit al instituţiilor şi al autorităţilor centrale.
Only five countries enjoy particularly noteworthy institutional autonomy in terms of recruitment.
Numai cinci ţări se bucură de o autonomie instituţională în privinţa recrutării, demnă de menţionat.
Certain steps in the recruitment process, however, are defined largely either at central or institutional level.
Cu toate acestea, anumiţi paşi din procesul de recrutare sunt definiţi în mod general fie la nivel central, fie la nivelul instituţiei.
Categories of staff and their respective eligibility criteria are defined by official regulations in the vast majority of countries.
Categoriile de personal şi criteriile de eligibilitate respective sunt definite prin regulamentele oficiale în majoritatea ţărilor.
In most countries however, most of the recruitment process is the responsibility of one of the existing institutional level bodies (senate or board of governors).
Totuşi, în multe ţări, o mare parte din procesul de recrutare cade în sarcina unuia dintre organele existente la nivel instituţional (senat sau consiliu de conducere).
Approximately half of the countries organise competitive examinations.
Aproximativ jumătate dintre ţări organizează concursuri de angajare.
Procedures for organising these competitions are often subject to criteria defined at central level.
Procedurile de organizare a acestor concursuri corespund adesea criteriilor stabilite la nivel central.
Institutions are the formal employers of academic staff in the vast majority of countries.
Instituţiile sunt angajatorii oficiali ai corpului academic în marea majoritate a ţărilor.
In the majority of countries, teaching staff at public or governmentdependent private higher education institutions are employees working under contracts governed by general labour legislation (with their contracts being permanent or not).
În majoritatea ţărilor, personalul care predă la instituţiile de învăţământ superior publice sau private dependente de guvern este format din angajaţi cu contracte reglementate de legislaţia muncii în vigoare (cotracte permanente sau nu).
In fourteen countries, they have the status of civil servants.
În paisprezece ţări, ei au statutul de funcţionari publici.
Higher Education Governancein Europe
Guvernareaînînvăţământulsuperior din Europa adesea încadrarea lor este mixtă, corpul academic fiind format şi din funcţionari publici şi din angajaţi în baza unui contract.
The process of defining salary scales is based mainly on legislation and other official documents at central level in most countries.
Procesul de stabilire a unor grile salariale se bazează în primul rând pe legislaţie şi pe alte documente oficiale la nivel central, în majoritatea ţărilor.
In approximately a dozen countries, the annual gross salary is fixed mainly by the central authorities.
În circa douăsprezece ţări, salariul anual brut este stabilit în principal de către autorităţile centrale.
This process is based on joint decision-making power between the state and institutions in another dozen.
În alte douăsprezece ţări, acest proces se bazează pe puterea decizională împărţită între stat şi instituţii.
In eight countries, institutions have a high level of autonomy in terms of determining annual salaries.
În opt ţări, instituţiile au un nivel mare de autonomie pentru stabilirea salariilor anuale.
Criteria for granting bonuses and promotions appear to be defined generally at central level.
Criteriile de acordare a primelor şi promovărilor par a fi definite, în mod general, la nivel central.
In the majority of countries, only the main tasks expected of academic staff are described by legislation or any other binding official regulation.
În majoritatea ţărilor, prin legislaţie sau prin orice alt regulament oficial coercitiv, sunt desemnate numai sarcinile principale ale personalului academic.
Concrete tasks linked to a specific post are normally laid out in the employment contract and are formulated at institutional level.
Obligaţiile concrete legate de un post specific sunt menţionate în mod normal în contractul de angajare şi sunt formulate la nivel instituţional.
Criteria for the evaluation of academic staff are established at institutional level in most countries.
Criteriile de evaluare a corpului academic se stabilesc la nivel instituţional în cele mai multe dintre ţări.
There might, however, be general indications from central level as to the factors which must be included in the evaluation of academic staff.
Totuşi, pot exista indicatori generali de la nivel central cu privire la factorii ce trebuie incluşi în procesul de evaluare a corpului academic.
In recent decades, higher education systems in Europe have been undergoing a major transformation (1) influenced by national and international developments such as the rapid expansion of student enrolment, a relative decrease in public funding along with a shortage of private funding, the increasing importance of research and innovation in the global and knowledge-based economy, and wider competition between higher education institutions.
ContextÎn ultimele decenii, sistemele de învăţământ superior din Europa au trecut printr-o transformare majoră1, influenţată de schimbările naţionale şi internaţionale precum creşterea rapidă a numărului de studenţi, o uşoară scădere a finanţării publice corelată cu insuficienţa finanţării private, importanţa crescândă a cercetării şi inovării în economia mondială axată pe cunoaştere şi o mai largă competiţie între instituţiile de învăţământ superior.
More recently, the impact of the Bologna Process on curricular reform, quality assurance, and mobility has become one of the key propellers of change.
Recent, impactul Procesului de la Bologna asupra reformei curriculare, asigurării calităţii şi mobilităţii a devenit unul dintre factorii cheie care declanşează schimbarea.
The need to address these profound changes and to improve the quality of European higher education has led to reviews of the institutional governance structures.
Nevoia de a răspunde acestor schimbări profunde şi de a îmbunătăţi calitatea învăţământului superior european a dus la revizuirea structurilor instituţionale de guvernare.
Although public authorities retain a central role in regulating and coordinating higher education across (most of) Europe, there has been a gradual shift in recent years away from detailed state control and toward external guidance by different stakeholders.
Deşi autorităţile publice şi-au păstrat rolul central în reglementarea şi coordonarea învăţământului superior pe cuprinsul Europei (în cea mai mare parte), în ultimii ani a existat o trecere treptată de la controlul în detaliu al statului la consilierea externă din partea diferitelor părţi implicate.
Within the institutions, governance structures have shifted away from the traditional mode of academic selfgovernment and toward new models of managerial self-governance.
În cadrul instituţiilor, structurile de guvernare sau îndepărtat de modelul tradiţonal al autoguvernării academice spre noi modele de autoguvernare managerială.
At the European Union level, the Communication of 10 May 2006 urged Member States to press on with the modernisation of Europe’s universities with the aim of increasing universities’ contribution to the Lisbon
La nivelul Uniunii Europene, prin raportul din data de 10 mai 2006, statele membre au fost îndemnate să grăbească modernizarea universităţilor europene cu scopul de a spori contribuţia adusă de universităţi la agenda stabilită prin Tratatul de la Lisabona privind o dezvoltare mai mare şi locuri de muncă mai multe şi
In support of these goals and the agenda for cooperation in education, the Directorate General for Education and Culture of the European Commission invited the Eurydice Network to collect data for a study on the regulatory frameworks in higher education governance.
În sprijinul acestor obiective şi al agendei pentru cooperare în domeniul educaţiei, Direcţia Generală pentru Educaţie şi Cultură a Comisiei Europene a invitat Reţeaua Eurydice să strângă date pentru un studiu privind cadrele reglementatoare în guvernarea din învăţământul superior.
This study complements country-specific and comparative publications on higher education published by Eurydice in 2007: Key Data on Higher Education in Europe, which concentrates on the social dimension of higher education (contributions paid by students towards tuition costs, student support, loans, etc.); Focus on the Structure of Higher Education in Europe, which examines national trends and follow-up measures in the Bologna Process; and Volume 5 of the European Glossary on Education, concerned with terms used to denote formal decision-making, advisory, operational and regulatory bodies in higher education.
Acest studiu vine în completarea publicaţiilor comparative făcute la nivel naţional asupra învăţământului superior, publicate de Eurydice în 2007: Date esenţiale ale învăţământului superior în Europa, care se axează pe dimensiunea socială a învăţământului superior (contribuţiile plătite de studenţi pentru taxele de şcolarizare, sprijin financiar, împrumuturi, etc.); Accent asupra structurii învăţământului superior din Europa, care studiază modelele naţionale şi măsurile de urmărire în Procesul de la Bologna; şi volumul 5 al Glosarului European al Educaţiei, privind termenii folosiţi pentru a indica organele oficiale de luare a deciziilor, de consiliere, executive şi de reglementare din învăţământul superior.
The present study focuses in particular on policies, official regulations, rights and responsibilities in the governance of higher education institutions.
Studiul de faţă se axează în mod special asupra politicilor, regulamentelor în vigoare, drepturilor şi obligaţiilor în guvernarea instituţiilor de învăţământ superior.
In the general Europe-wide trend towards less prescriptive regulatory frameworks, a variety of national models have been developed within the respective contexts of academic selfgovernance and external accountability, the influence of new demands on higher education,
În tendinţa generală larg răspândită în Europa către cadre reglementatoare mai puţin prescriptive, o serie de modele naţionale au fost create în contextele respective ale autoguvernării academice şi ale controlului extern, ale influenţei noilor cerinţe privind
3 and the persistence of national traditions (
3 învăţământul superior şi persistenţa tradiţiilor naţionale
The aim of this study is to provide an in-depth understanding of national normative frameworks and to position national situations vis-à-vis trends across Europe.
Scopul acestui studiu este de a oferi o înţelegere profundă a cadrelor normative naţionale şi de a poziţiona realităţile naţionale faţă de tendinţele paneuropene.
1) See for instance Eurydice (2000) Two decades of reform in higher education in Europe: 1980 onwards.
1 A se vedea, de exemplu, Eurydice (2000), Douăzeci de ani de reforme în învăţământul superior din Europa: din 1980 încoace.
2) European Commission (2006) Communication from the Commission to the Council and the European Parliament.
2Comisia Europeană (2006) Raportul Comisiei către Consiliul şi Parlamentul European.
Delivering on the modernization agenda for universities: education, research and innovation.
Despre agenda pentru modernizarea universităţilor: educaţie, cercetare şi inovare.
3) For a typology of governance models in higher education see for instance: CHEPS (1994) Comparative Policy Studies in Higher Education and Merrien, Fr-X. (eds) (1999) Towards a New Model of Governance for Universities? A
3 Pentru o tipologie a modelelor de conducere în învăţământul superior, a se vedea, de exemplu: CHEPS (1994) Studii Politice Comparative în învăţământul Superior şi Merrien, Fr-X. (eds) (1999) Către un nou model în conducerea universităţilor?
Comparative View.
Studiu comparativ.
Concepts and definitions
Concepte şi definiţii
In this study, a distinction is drawn between higher education governance and management.
În prezentul studiu se face distincţia între guvernarea învăţământului superior şi management.
As far as higher education is concerned, governance focuses on the rules and mechanisms by which various stakeholders influence decisions, how they are held accountable, and to whom.
În învăţământul superior, guvernarea se axează pe reguli şi mecanisme prin care diversele părţi implicate influenţează deciziile, controlul acestora şi persoanele responsabile.
In the context of higher education, governance refers to ‘the formal and informal exercise of authority under laws, policies and rules
În contextul învăţământului superior, termenul de guvernare se referă la „exercitarea oficială sau neoficială a autorităţii ţinând cont de legile, politicile şi regulile care stabilesc drepturile şi obligaţiile diverşilor participanţi activi, incluzând regulile după care aceştia interacţionează4.”
In other words, governance encompasses ‘the framework in which an institution pursues its goals, objectives and policies in a coherent and co-ordinated manner’ to answer the questions: ‘Who is in charge, and what are the sources of legitimacy for executive decision-making by different actors?’
Cu alte cuvinte, guvernarea cuprinde „ cadrul în care o instituţie îşi urmăreşte scopurile, obiectivele şi politicile, întro manieră coerentă şi coordonată”, pentru a răspunde întrebărilor: „Cine conduce şi care sunt sursele legitimităţii în luarea deciziilor de către diferiţii participanţi activi?”
Management, on the other hand, refers to the implementation of a set of objectives pursued by a higher education institution on the basis of established rules. It answers the question ‘how are the rules applied’ and is concerned with the
Managementul, pe de altă parte, se referă la punerea în aplicare a unui set de obiective urmărite de o instituţie de învăţământ superior în baza unor reguli stabilite.
efficiency, effectiveness and quality of services provided for internal and external stakeholders (
El răspunde întrebării „ Cum se aplică regulile?” şi preocupările sale sunt eficienţa, buna funcţionare şi calitatea serviciilor furnizate de partenerii interni şi externi5.
Despite the distinction between governance (with its emphasis on the process of setting policies and longterm goals as well as the strategies for reaching these goals) and management (which is action-oriented), the various links between the two will not be overlooked.
În ciuda distincţiei făcute între guvernare (care pune accentul pe fixarea politicilor şi a obiectivelor pe termen lung precum şi pe găsirea strategiilor pentru atingerea acestor obiective) şi management (care este orientat spre acţiune), diferitele conexiuni dintre guvernare şi management nu vor fi trecute cu vederea.