natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In 2007, the Austrian federal government spent 11 % more on higher education than in 2006 and a further increase is planned for 2008.
În 2007, guvernul federal austriac a cheltuit cu 11% mai mult pentru învăţământul superior decât în 2006 şi pentru 2008 este prevăzută o nouă creştere.
The amount of public funding for higher education is also rising in the United Kingdom, with England, for instance, receiving an almost 5 % increase in 2007 in comparison with the previous year.
Cuantumul finanţării publice pentru învăţământul superior este în creştere şi în Regatul Unit, Anglia, de exemplu, a înregistrat o creştere de aproape 5% în 2007 în comparaţie cu anul precedent.
In Ireland, public funding was 6 % greater in 2007 than in 2006.
În Irlanda, finanţarea publică a crescut cu 6% din 2006 în 2007.
In Iceland, public expenditure on higher education should reach 2 % of GDP by 2010, as compared to 1.59 % in 2005.
În Islanda, cheltuielile publice cu învăţământul superior vor ajunge la 2% din PIB până în 2010 comparativ cu 1,59% în 2005.
The Latvian government intends to increase the number of state-subsidised places for disciplines that are in high demand on the labour market.
Guvernul leton intenţionează să crească numărul de locuri de la buget pentru specializările care sunt foarte cerute pe piaţa muncii.
In Portugal, the entire budget for the Ministry of Science, Technology and Higher Education has been increased, in line with the government’s priority to reinforce scientific and technological development.
În Portugalia, întregul buget pentru Ministerul Ştiinţei, Tehnologiei şi Învăţământului Superior a crescut, în conformitate cu prioritatea guvernului de a întări dezvoltarea ştiinţifică şi tehnologică.
Likewise, in France, funding has been increased for research in higher education institutions.
La fel, în Franţa, finanţarea pentru cercetarea din instituţiile de învăţământ superior a crescut.
In Denmark and Cyprus, public funding for research and development should reach 1 % of GDP by 2010.
În Danemarca şi Cipru, finanţarea publică pentru cercetare şi dezvoltare ar trebui să atingă 1% din PIB până în 2010.
For EU average total expenditure on tertiary education and percentage of public funding in 2003 compared to GDP, see Figures C3 and C4 in Eurydice (2007) Key Data on Higher Education – 2007 Edition.
1 Pentru cheltuielile totale medii din UE pentru sectorul educaţional terţiar şi pentru procentajul finanţării publice în 2003 comparat cu PIB, a se vedea tabelele C3 şi C4 din broşura Eurydice (2007) Date esenţiale privind învăţământul superior – ediţia din 2007.
In Belgium (Flemish Community), public HEIs were formerly strictly regulated and controlled by the government.
În Belgia (Comunitatea flamandă), instituţiile publice de învăţământ superior erau altădată strict reglementate şi controlate de către guvern.
Nowadays, HEIs have greater institutional autonomy, including in financial matters, which has resulted in a considerable increase in HEIs’ responsibility for institutional policies and closer involvement by staff and students in institutional governance.
Astăzi, ele au o autonomie instituţională mai mare, inclusiv în chestiunile financiare, ceea ce a dus la o creştere considerabilă a responsabilităţii acestora în privinţa politicilor instituţionale şi la o implicare mai mare din partea corpului academic şi a studenţilor în guvernarea instituţională.
In Greece, a new law recently adopted by the Parliament will reduce the control of the Ministry of National Education and Religious Affairs over institutional management of financial resources.
În Grecia, o nouă lege adoptată recent de Parlament va reduce controlul Ministerului pentru Educaţia Naţională şi Problemele Religioase asupra gestionării instituţionale a resurselor financiare.
Each university will adopt a four-year academic development plan to which public funding will be directly linked.
Fiecare universitate va adopta un plan de dezvoltare academică pe patru ani, în strânsă legătură cu finanţarea publică.
In France, a new law (August 2007) provides universities with autonomy in terms of their budgets and management: they may be granted new responsibilities and authority in budget matters (financial autonomy) and have the possibility to create university foundations or partnerships with companies.
În Franţa, o nouă lege (din august 2007) acordă autonomie universităţilor, referitoare la bugete şi management: universităţile pot primi noi responsabilităţi şi o nouă autoritate în chestiunile financiare (autonomie financiară) şi au posibilitatea de a înfiinţa fundaţii universitare sau de a crea parteneriate cu companii.
The 2005 Act on Higher Education in Hungary introduces new funding management and allocation mechanisms, which give much greater freedom to HEIs for managing their own resources.
În Ungaria, Actul privind Învăţământul Superior din 2005 introduce noi mecanisme de management şi de alocare a fondurilor, care aduc mult mai multă libertate instituţiilor de învăţământ superior pentru gestionarea propriilor resurse.
From 2007/08 in Portugal, in accordance with the new higher education institution system, the law allows public HEIs to have the status of a foundation, granting them greater autonomy, notably in terms of funding.
În Portugalia, începând cu anul universitar 2007/2008, în conformitate cu noul sistem pentru învăţământul superior, legea permite instituţiilor publice de învăţământ superior să aibă statutul de fundaţie, acordândule mai multă autonomie, în special în privinţa finanţării.
In the beginning of 2007, a working group appointed by the Finnish Ministry of Education submitted proposals for granting each university the legal status of a foundation and for increasing their financial autonomy.
La începutul lui 2007, un grup de lucru numit de către Ministerul finlandez al Educaţiei a înaintat propuneri pentru acordarea universităţilor a statutului legal de fundaţie şi pentru creşterea autonomiei lor financiare.
Although the state coordination of HEIs has traditionally been strong in Norway, the Quality Reform (20002001) gave HEIs significantly more autonomy for managing and organising their activities.
În Norvegia, deşi, coordonarea de către stat a instituţiilor de învăţământ superior a fost în mod tradiţional puternică, Reforma Calităţii (2000-2001) a mărit considerabil autonomia instituţiilor de învăţământ superior pentru gestionarea şi organizarea activităţilor acestora.
At the same time, the performance of HEIs is closely monitored by the central authorities.
În acelaşi timp, performanţa instituţiilor este monitorizată îndeaproape de către autorităţile centrale.
Establishing directlinks between results andfunding
Instituirealegăturilor directeîntre rezultate şi finanţare
Central authorities are increasingly interested in optimising the balance between the financial resources they invest in higher education and the overall outcomes of the sector.
Autorităţile centrale sunt din ce în ce mai interesate de optimizarea echilibrului dintre resursele financiare pe care le investesc în învăţământul superior şi rezultatele generale şi randamentul obţinute din acest sector.
They are establishing funding mechanisms aimed at linking results or output to the allocation of future public funding.
Ele instituie mecanisme de finanţare care au ca scop corelarea rezultatelor cu alocarea viitoare a fondurilor publice.
This is usually done through a process of budget negotiations and the conclusion of contracts between HEIs and the relevant Ministry or Funding Council, or by using formula budgeting systems that include performance indicators (see Chapter 3).
Acest lucru se realizează de obicei printr-un proces de negociere a bugetului şi de încheiere a contractelor dintre instituţiile de învăţământ superior şi ministerul sau consiliul de finanţare relevante, sau prin sisteme de stabilire a bugetelor folosind anumite formule, printre care se numără şi indicatorii de performanţă (vezi capitolul 3).
In many countries, such policies are already firmly established (Estonia since 2002, United Kingdom since 1986).
În multe ţări, astfel de politici sunt deja ferm stabilite (în Estonia din 2002, în Regatul Unit din 1986).
In others, related reforms have been implemented recently (Austria as of 2007) or are in the process of being implemented (Flemish Community of Belgium from 2008).
În alte ţări, reforme asemănătoare au fost introduse recent (în Austria din 2007) sau sunt în curs de introducere (în Comunitatea flamandă din Belgia din 2008).
Chapter 1: National Strategic Policiesfor Higher Education discussing amendments to the funding system that would point in the same direction, whereas Romania has included such policy measures in its longterm strategy for the development of higher education.
Capitolul 1: Politicilestrategice naţionale pentruînvăţământulsuperior
In France, the introduction of the new law on public finances (LOLF) in 2006 reinforced the links between higher education funding and results based on objectives and indicators.
În Franţa, introducerea noii legi referitoare la finanţele publice (LOLF) în 2006 a întărit legăturile dintre finanţarea învăţământului superior şi rezultatele bazate pe obiective şi indicatori.
In Finland, result-oriented management was introduced in the late 1980s when university budgets began to include performance-based funds.
În Finlanda, managementul orientat către rezultate a fost introdus la sfârşitul anilor '80, atunci când bugetele universitare au început să includă şi fonduri bazate pe performanţă.
The funding system reform, however, only started in the mid-1990s.
Cu toate acestea, reforma sistemului de finanţare a început de-abia la mijlocul anilor '90.
Under this system, institutional objectives and the resources needed to achieve them are determined in negotiations between the Ministry of Education and each HEI.
În cadrul acestui sistem, obiectivele instituţionale şi resursele necesare atingerii lor se stabilesc în urma negocierilor dintre Ministerul Educaţiei şi fiecare instituţie de învăţământ superior în parte.
In the United Kingdom, funding to support the research infrastructure is distributed selectively, informed by assessment of research quality through the periodic Research Assessment Exercise (RAE).
În Regatul Unit, finanţarea pentru infrastructura de cercetare este distribuită selectiv şi anunţată printr-o evaluare a calităţii cercetării prin intermediul Exerciţiului periodic de Evaluare a Cercetării (EEC).
The system was designed to maintain and develop the strength and international competitiveness of the research base in UK institutions, and to promote high quality in institutions conducting the best research and receiving the largest proportion of grant.
Sistemul a fost conceput să menţină şi să dezvolte forţa şi capacitatea competiţională a bazelor de cercetare din instituţiile din Regatul Unit şi să promoveze un grad înalt de calitate în instituţiile care desfăşoară cea mai bună cercetare şi care primesc cea mai mare parte a grantului.
The RAE is essentially a peer review process.
EEC este esenţialmente un proces de analiză a cercetării.
The next RAE will take place in 2008.
Următorul exerciţiu va avea loc în 2008.
Promoting the diversification offunding
Promovarea diversificăriifinanţării
Most countries pursue a policy of supporting the diversification of funding sources.
Majoritatea ţărilor urmăresc o politică de sprijinire a diversificării surselor de finanţare.
Central authorities encourage HEIs to seek new financial resources such as investments by private companies, contract research and other commercial activities, donations, loans, etc. (see Chapter 4).
Autorităţile centrale încurajează instituţiile de învăţământ superior să caute noi resurse financiare precum investiţiile companiilor private, contracte de cercetare şi alte activităţi comerciale, donaţii, împrumuturi, etc. (vezi capitolul 4).
In the majority of countries, public HEIs are allowed to charge tuition fees and in some cases have a certain amount of autonomy to determine the actual amounts.
În majoritatea ţărilor, instituţiile publice de învăţământ superior au voie să perceapă taxe de şcolarizare şi, în unele cazuri, au un anumit nivel de autonomie în fixarea sumelor propriu-zise.
This policy is part of measures aimed at promoting the collection of additional funds and at placing a greater share of the financial burden on university ‘users’.
Această politică face parte din măsurile destinate promovării strângerii de fonduri suplimentare şi deplasării unei mari părţi din cuantumul financiar către utilizatorii universitari.
The new focus on student contributions is often accompanied by measures intended to address the issue of equal access to higher education, specifically by easing the financial burden imposed by student fees and widening the participation of under-represented groups (2).
Noul accent asupra contribuţiilor studenţilor este adesea însoţit de măsuri destinate a trata chestiunea accesului egal la învăţământul superior, în special prin micşorarea cuantumului financiar impus prin taxele
The Latvian government recommended that HEIs should establish grant foundations based on donations and their earned revenue.
aplicate studenţilor şi prin lărgirea participării grupurilor slab reprezentate
In Hungary, it is planned that, beginning in the academic year 2008/09, tuition fees paid by statefunded students will be used partly for student grants and scholarships, and partly as institutional development funds.
În Ungaria, este planificat faptul ca, începând cu anul academic 2008-2009, taxele de şcolarizare plătite de studenţii finanţaţi de stat să fie folosite parţial pentru granturile studenţeşti şi burse şi parţial ca fonduri instituţionale de dezvoltare.
High academic achievers and socially disadvantaged students will be exempt from paying tuition fees.
Studenţii cu rezultate deosebite şi studenţii cu o situaţie socială precară vor fi scutiţi de plata taxelor de şcolarizare.
In Portugal, the government established a system of guarantees for student loans.
În Portugalia, guvernul a instituit un sistem de garanţii pentru împrumuturile studenţeşti.
In Slovenia, tuition fees are charged for certain Master’s programmes, but by 2009 the government will abolish all tuition fees for ISCED level 5 programmes.
În Slovenia, taxele de şcolarizare se percep pentru anumite programe masterale, dar până în 2009, guvernul va desfiinţa toate taxele de şcolarizare pentru programele de nivel 5 pe scala ISCED.
For more information on student financial contributions and public financial support, see Eurydice (2007) Key Data on Higher Education in Europe – 2007 Edition.
2 Pentru mai multe informaţii despre contribuţiile financiare ale studenţilor şi despre sprijinul financiar public, vezi Eurydice (2007) Date esenţiale privind învăţământul superior din Europa – ediţia 2007.
Opening connections with society and creating partnerships
Crearea delegături cu societatea şi crearea de parteneriate
Governments are encouraging the development of closer relations between HEIs and society as a whole.
Guvernele încurajează dezvoltarea unor relaţii strânse între instituţiile de învăţământ superior şi societatea în ansamblul ei.
Policy measures in this area aim to promote scientific achievements and the resulting opportunities among a wider audience.
Măsurile din acest domeniu au ca scop promovarea rezultatelor ştiinţifice şi a oportunităţilor aferente în mijlocul unui public mai larg.
Meanwhile, it is also a priority to link teaching and research with national economic and social imperatives (including specific regional needs).
În acelaşi timp, prioritară este şi corelarea predării şi a cercetării cu imperativele economice şi sociale (incluzând anumite cerinţe regionale).
To this end, central authorities are simplifying the regulatory framework for the use of research results and providing financial support to HEIs to establish various forms of partnership (for information on public incentives for encouraging partnerships and intellectual property rights, see Chapter 4).
În acest scop, autorităţile centrale simplifică cadrul legislativ referitor la folosirea rezultatelor cercetării şi furnizează suport financiar instituţiilor de învăţământ superior în scopul creării unor forme diferite de parteneriat (pentru informaţii privind stimulentele publice pentru încurajarea parteneriatelor şi drepturile de proprietate intelectuală, vezi capitolul 4).
According to the Higher Education Acts in Belgium (French and Flemish Communities), the Netherlands, Finland, Sweden, and Norway, cooperation with society is one of the three main tasks of higher education, together with education and research.
Conform Actelor privind Învăţământul Superior din Belgia (comunităţile franceză şi flamandă), Ţările de Jos, Finlanda, Suedia şi Norvegia, conlucrarea cu societatea este una dintre cele trei sarcini principale ale învăţământului superior, alături de educaţie şi cercetare.
The Danish University Act states that one of the purposes of the university as a central knowledge-based body and cultural repository is to collaborate with society.
Actul Universitar Danez afirmă că unul dintre scopurile universităţii în calitate de instituţie centrală axată pe cunoaştere şi de depozitară a culturii este acela de a colabora cu societatea.
In Iceland, the official policy is that universities must actively engage in disseminating the results of scholarly work and technological development to society.
În Islanda, politica oficială este ca universităţile să se angajeze activ în promovarea în societate a rezultatelor activităţii lor academice şi a progresului tehnologic.
Many governments are specifically promoting and co-financing the creation of multilateral partnerships or consortia among HEIs, research institutes, regional authorities and/or private companies.
Multe guverne promovează şi cofinanţează în mod special crearea unor parteneriate multilaterale sau a unor consorţii cu instituţiile de învăţământ superior, institutele de cercetare, autorităţile regionale şi/sau companiile private.
Moreover, central authorities in several countries (Estonia, France, Italy, Portugal, Finland and Sweden) continue to provide or have provided financial and other incentives to increase regional cooperation between HEIs, companies and local municipalities.
Mai mult, autorităţile centrale din mai multe ţări (Estonia, Franţa, Italia, Portugalia, Finlanda şi Suedia) au adus sau continuă să aducă stimulente financiare sau de altă natură pentru a spori cooperarea între instituţiile de învăţământ superior, companii şi municipalităţile locale.
Strategic priorities on academic staff
Priorităţile strategice privind corpul academic
In European countries, women are generally under-represented amongst academic staff.
În ţările europene, femeile sunt în general subreprezentate în rândul corpului academic.
Women are particularly under-represented in the highest age group, which usually includes a relatively high proportion
Femeile sunt în mod special subreprezentate în grupa de vârstă cea mai înaintată, care de obicei include un procent relativ ridicat
Given their relatively recent accession to academia, women are strikingly more present in younger age cohorts and less advanced career positions in most countries.
Dată fiind ascensiunea lor relativ recentă în rândurile academice, femeile sunt prezente în mod izbitor în grupe de vârstă mai mici şi pe poziţii mai mici în ierarhia academică, în majoritatea ţărilor.
Several countries are trying to counter this unbalanced situation by promoting female participation in teaching and research through various measures.
Câteva ţări încearcă să contrabalanseze acest dezechilibru prin promovarea prin diferite metode a participării feminine la procesul de predare şi de cercetare.
In Belgium (Flemish Community), the Special Research Fund of universities encourages behavioural change within the institutions by providing financial incentives based on the number of new female appointments to tenure positions.
În Belgia (Comunitatea flamandă), Fondul Special de Cercetare al universităţilor încurajează schimbarea comportamentală în cadrul instituţiilor prin crearea de stimulente financiare care iau în calcul numărul de femei numite în posturi permanente.
For more information on the distribution of academic staff by age and gender, see Figure C13 in Eurydice (2007) Key Data on Higher Education in Europe – 2007 Edition.
3 Pentru mai multe informaţii despre componenţa corpului academic în funcţie de vârstă şi sex, vezi tabelul C13 din broşura Eurydice (2007) Date esenţiale privind învăţământul superior din Europa – ediţia din 2007.
Each tertiary education institution needs to have a strategic plan for recruiting more female academics. Most institutions have equal opportunity plans and produce annual progress reports to the government.
Majoritatea instituţiilor au planuri de oportunităţi egale şi produc rapoarte anuale privind progresele înregistrate, pe care le înaintează guvernului.
In Norway, gender equality among academics is considered a central policy objective.
În Norvegia, egalitatea sexelor în rândurile corpului academic este considerată un obiectiv politic central.
All HEIs are required to develop action plans on gender balance and actions taken to promote the recruitment of female academic staff.
Tuturor instituţiilor de învăţământ superior li se cere să creeze planuri de acţiune pentru atingerea echilibrului pe sexe şi să întreprindă acţiuni de promovare a recrutării de personal feminin.
The ‘Women in Research’ committee was first appointed by the Ministry for the period 2004-2007 and re-appointed for a three-year period in 2007.
Comitetul Femeile şi cercetarea a fost prima dată numit de către minister pe perioada 2004-2007 şi renumit în 2007 pe o perioadă de trei ani.
The mandate of the committee is to support the work on gender balance in the higher education and research sector and recommend initiatives and actions which should be taken in this respect.
Sarcina comitetului este de a sprijini activitatea privind echilibrul pe sexe în sectorul învăţământului superior şi al cercetării şi de a recomanda iniţiative şi acţiuni care trebuie luate în considerare.
The mandate also includes contributing to the awareness of the general under-representation of women in academia.
De asemenea, sarcina comitetului este de a contribui la conştientizarea faptului că, în mediul academic, femeile sunt în general subreprezentate.
A report was delivered to the Ministry in February 2007 and the suggestions are currently being explored.
În februarie 2007, un raport a fost înaintat ministerului şi, în momentul de faţă, sugestiile prezentate sunt analizate.
Age balance
Distribuţia vârstei
Statistical evidence shows that there are more academic staff members in higher age groups than in younger
Statisticile arată că există mai mulţi membri ai corpului academic ce aparţin grupei de vârstă înaintate decât
A very high percentage of staff in the oldest age group may lead to a shortage of qualified personnel in certain subject areas due to massive retirement in a relatively short time period.
Un procent foarte mare de personal din categoria de vârstă cea mai înaintată ar putea duce la o lipsă de personal calificat în anumite domenii disciplinare, din cauza ieşirii la pensie în masă întro perioadă relativ scurtă.
Moreover, older academic staff are expensive: they have advanced in their careers and salaries and therefore cost more to employ.
Mai mult, membrii în vârstă ai corpului academic reprezintă o categorie scumpă: ei au avansat în carieră, salariile lor sunt mai mari, prin urmare costă mai mult ca angajaţi.
In Belgium (Flemish Community), institutional autonomy with regard to staff policies is limited.
În Belgia (Comunitatea flamandă), autonomia instituţională cu privire la politicile referitoare la corpul academic este limitată.
Because senior academic staff have tenure, job opportunities for younger academics are scarce.
Deoarece membrii în vârstă ai corpului academic au posturi asigurate, posturile pentru membrii tineri sunt puţine.
As the academic staff members get older, many will retire in the next few years; however, this is a slow process.
Pe măsură ce membrii corpului academic îmbătrânesc, mulţi se vor pensiona în următorii ani; totuşi, acesta este un proces lent.