natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For example, the Swedish government in 2001 increased taxes on diesel, heating oil and electricity and lowered income taxes and social security contributions.
De exemplu, guvernul suedez a majorat, în 2001, taxele pe motorină, păcură i electricitate i a micorat impozitul pe venit i contribuţiile la sistemul de asigurări sociale.
As a result, Sweden has been able to lower its greenhouse gas emissions more quickly than anticipated.
Ca rezultat, Suedia a fost capabilă să îi micoreze emisiile de gaze cu efect de seră mai repede decât se anticipase.
And in Denmark, a tax on extremely toxic nickel-cadmium batteries caused customers to switch to less toxic alternatives.
Iar în Danemarca, o taxă pe bateriile cu nichel-cadmiu extrem de toxice a îndemnat consumatorii să opteze pentru alternative mai puţin toxice.
Communicating: Sustainable development is at the heart of the EU’s actions and, in order to maximise success, the EU is emphasising the importance of communication.
Comunicare: dezvoltarea durabilă se află în centrul acţiunilor UE i, pentru a maximiza succesul, Uniunea accentuează importanţa comunicării.
People, at all levels, need to get together to share their experience of which policies work and which don’t.
Oamenii, la toate nivelurile, au nevoie să se strângă laolaltă să îi împărtăească experienţele cu privire la politicile care funcţionează i cele care nu funcţionează.
Businesses need to talk with their local authorities, national governments with the EU, and regional governments with their citizens.
Societăţile comerciale trebuie să discute cu autorităţile locale, guvernele naţionale cu UE, iar guvernele regionale cu cetăţenii acestora.
Taxes need to be explained, the logic behind measures from local recycling projects to spending on third world poverty needs to be understood by everyone.
Taxele trebuie explicate, logica din spatele tuturor măsurilor, de la proiectele locale de reciclare, la cheltuielile pentru nevoile sărăciei din lumea a treia, trebuie înţelese de către fiecare în parte.
Staying on track: Words must be put into action.
Urmărirea rezultatelor: Cuvintele trebuie transformate în acţiune.
Starting in 2007 the Commission will submit a progress report every two years, covering all that has been done throughout the EU to promote sustainable development.
Începând cu 2007, Comisia va depune un raport de situaţie la fiecare doi ani, care să acopere tot ceea ce a fost întreprins în cadrul UE pentru a promova dezvoltarea durabilă.
Other tactics include: ensuring that policy makers from different EU nations learn from each other; the sharing of information, and the development of a set of indicators to show precisely what is working and what is not.
Alte tactici includ: asigurarea că decidenţii politici din diferitele ţări ale UE învaţă unii de la alţii, împărtăirea de informaţii, precum i dezvoltarea unui set de indicatori pentru a arăta cu precizie ce funcţionează i ce nu.
Making a difference
Ce face diferenţa
These goals are not just pie in the sky.
Aceste obiective nu sunt doar vorbe în vânt.
There is a clear awareness that now is the time to put the measures, outlined in this booklet, into practice.
Există o contientizare limpede a faptului că acum este momentul să se pună în practică măsurile evidenţiate în această broură.
To do so, a two-pronged attack is necessary and this is where the notion of active citizenship comes in.
În acest scop, este nevoie de un atac pe două fronturi, i aici intră în scenă noţiunea de civism activ.
Legal measures, tax incentives, polluter pays - all these elements put us on the right track to sustainable development.
Măsuri juridice, scutiri fiscale, taxa pentru poluare – toate aceste elemente ne plasează pe pista corectă către o dezvoltare durabilă.
But if we don’t do our part to meet the challenges facing us in this generation, future generations will inherit a world that is impoverished.
Dar dacă nu ne îndeplinim partea noastră de răspundere pentru a veni în întâmpinarea provocărilor care ne stau în faţă în această generaţie, generaţiile viitoare vor moteni o lume sărăcită.
The purpose of this booklet is to let you know what is being done by the EU and what can be done by individuals.
Scopul acestei brouri este de a vă informa ce se face de către Uniunea Europeană i ce poate fi făcut de fiecare în parte.
We will outline the measures taken at EU level and offer simple, practical ideas that can be applied on a day-to-day basis by you.
Vom subli - nia măsurile luate la nivel european i vom oferi idei simple, practice, care pot fi aplicate zi de zi de către dumneavoastră.
You and the EU together can make sustainable development a reality.
Dumneavoastră împreună cu Uniunea Europeană puteţi face dezvoltarea durabilă să devină realitate.
Climate change
Schimbarea climei
Limiting the damage
Limitarea daunelor
Climate change is no longer a distant threat, it’s here now and it’s speeding up.
Schimbarea climei nu mai este o ameninţare îndepărtată, ea este aici, acum – i se accelerează.
Around the world, many areas are already struggling to cope with rising temperatures.
În întreaga lume, multe zone se luptă deja să facă faţă temperaturilor din ce în ce mai mari.
So far, we’re talking about a global average of 0.76°C compared with the beginning of the industrial revolution.
Până în prezent, vorbim despre o medie globală de 0,76 °C comparativ cu începutul revoluţiei industriale.
But the trend looks set to continue and its impact to get worse.
Dar tendinţa este de continuare a creterii, iar impactul este din ce în ce mai devastator.
Europeans are feeling the effects of global warming: droughts, floods, heat waves and forest fires are all becoming more and more frequent.
Europenii simt efectele încălzirii globale: secetele, inundaţiile, valurile de caniculă i incendiile de pădure devin din ce în ce mai frecvente.
This is just a taste of what’s in store.
Dar acesta este doar un palid început.
Climatologists at the UN’s Intergovernmental Panel for Climate Change (IPCC) warn us of a further rise of as much as 4°C between 1990 and 2100.
Climatologii din cadrul Consiliului Interguvernamental pentru Schimbarea Climei (IPCC) al Naţiunilor Unite ne avertizează despre o viitoare cretere de 4 °C între 1990 i 2100.
What we’re seeing now is largely the result of billions of tonnes of CO2 released into the atmosphere each day from burning coal, oil and natural gas.
Ceea ce observăm acum este, în principal, rezultatul mili- ardelor de tone de CO eliberate zilnic în atmosferă din
These fossil fuels provide us with the energy we need to run our cars, heat our homes and light up our offices.
2 arderea cărbunilor, a petrolului i a gazelor naturale.
But we’re sitting on a time bomb.
Dar stăm pe o bombă cu ceas.
Not only is our environment going to suffer, but our economy and society too.
Vor avea de suferit nu numai mediul nostru înconjurător, ci i economia noastră i societatea noastră.
CLIMATE CHANGE
SCHIMBAREA CLIMEI
Situation on the ground
Situaţia existentă pe teren
Long considered hypothetical, the effects of climate change are now unmistakable.
Mult timp considerate ca fiind ipotetice, efectele schimbării climei sunt acum de neconfundat.
From cooler winters to hotter summers, our seasons are increasingly marked by extremes in weather.
De la iernile mai geroase la verile mai fierbinţi, anotimpurile noastre sunt tot mai mult marcate de fenomene extreme.
Eleven of the world’s twelve warmest years on record occurred between 1995 and 2006. And while this was welcome for some, it was devastating for many.
Unsprezece dintre cei mai fierbinţi doisprezece ani înregistraţi vreodată au fost cei dintre 1995 i 2006. i în timp ce acest lucru a fost binevenit pentru unii, pentru cei mai mulţi a avut un efect devastator.
The scorching heat wave that hit Europe in the summer of 2003 claimed 35,000 lives, approximately half from France.
Valul de căldură distrugător care a lovit Europa în vara anului 2003 a curmat 35 000 de vieţi, dintre care aproximativ jumătate în Franţa.
Many also died in Germany, Spain and Italy.
Mulţi alţii au murit, de asemenea, în Germania, Spania i Italia.
Temperatures in the UK exceeded 38°C for the first time ever recorded.
Temperaturile din Regatul Unit au depăit 38 °C pentru prima dată de când se efectuează înregistrări.
These heat waves are projected to increase in both frequency and intensity in the years to come.
Se prevede că aceste valuri de căldură vor crete atât ca frecvenţă, cât i ca intensitate în anii ce vor veni.
But if Europe is already struggling to cope now, what will it be like then?
Dar dacă acum Europa face deja cu greu faţă acestor situaţii, ce se va întâmpla atunci?
In the twentieth century, the temperature in Europe increased by 0.95°C compared with the global average of 0.76°C.
În secolul XX, temperatura în Europa a crescut cu 0,95 °C în comparaţie cu media globală de 0,76 °C.
It’s not just hotter and colder seasons that we’re experiencing, but wetter and drier ones too.
Ne confruntăm cu anotimpuri nu doar mai fierbinţi i mai geroase, ci i mai umede i mai secetoase.
A contrasting picture is forming in Europe, with the north becoming wetter (10-40% since 1900) and the south becoming drier (up to 20% since 1900).
În Europa se prefigurează un tablou contrastant, cu nordul devenind mai umed (10-40 % din 1900), iar sudul mai secetos (până la 20 % din 1900).
The resulting floods on on eh and and droughts on the other are having a considerable impact on agriculture and water sources.
Inundaţiile rezultate pe de o parte i seceta, pe de altă parte, au un impact considerabil asupra agriculturii i a resurselor de apă.
If current trends continue, this can only get worse.
Dacă tendinţele actuale continuă, acest fenomen nu poate decât să se înrăutăţească.
The economy is also affected - extreme weather conditions are blamed for 79% of economic loss due to catastrophes.
Economia este de asemenea afectată – condiţiile meteorologice extreme sunt acuzate pentru 79 % din pierderile economice „datorate” catastrofelor.
On average there were twice as many incidents of disastrous weather conditions in the 1990s than in the 1980s.
În medie, au existat de două ori mai multe apariţii de condiţii meteo dezastruoase în anii ’90 decât în anii ’80.
Patterns are emerging in the ecosystem too.
Apar, de asemenea, anumite abloane în ecosistem.
Certain plant species are moving northward now that the climate is warmer, increasing diversity in some areas and lowering it in others.
Anumite specii de plante se mută acum spre nord, unde climatul este mai cald, sporindu-i diversitatea în anumite zone i micorându-i diversitatea în altele.
Certain insects are also taking flight, and ticks, for example, are being found further north than ever before.
Anumite insecte îi iau de asemenea zborul, iar căpuele, de exemplu, sunt găsite mult mai la nord decât înainte.
The consequences of this appear to be greater tick-borne diseases in the Baltic countries and in central European countries.
O consecinţă a acestui fapt o constituie, se pare, incidenţa mai mare a bolilor cauzate de înţepături ale căpuelor în ţările baltice i cele din Europa Centrală.
CLIMATE CHANGE ct re
SCHIMBAREA CLIMEI nu l l
What the EU’s doing
Ce face Uniunea Europeană?
Since the mid-1990s, when the IPCC first established a clear relationship between human activity and climate change, the EU has been intensifying its efforts to tackle the threat posed by climate change.
De la mijlocul anilor ’90, când IPCC a stabilit pentru prima dată o legătură clară între activitatea umană i schimbarea climei, UE ia intensificat eforturile de a lupta împotriva ameninţării pe care schimbarea climei o reprezintă.
Under the 1997 Kyoto Protocol signed by 140 countries, the EU-15 as a whole committed to cutting its greenhouse gas emissions by 8%, from 1990 levels, by 2012.
În baza Protocolului din 1997 de la Kyoto, semnat de 140 ţări, UE-15 sau angajat unanim să reducă emisiile de gaze cu efect de seră cu 8 % faţă de nivelul anului 1990, până în 2012.
Most recently, at the European Council on 9 March 2007, leaders agreed on a comprehensive package of measures, establishing a new integrated climate change and energy policy.
Mai recent, la Consiliul European din 9 martie 2007, liderii au convenit un pachet cuprinzător de măsuri care stabilesc o nouă schimbare climatică integrată i o nouă politică energetică.
This would go above and beyond all previous commitments.
Acest pachet are prioritate faţă de orice angajamente anterioare.
Its targets include:
Ţintele acestuia includ:
Reducing greenhouse gas emissions in the EU by 20% by 2020, and by 30% if international agreement is reached Improving energy efficiency by 20% by 2020 Raising the share of renewable energy to 20% by 2020 Increasing the level of biofuels in transport fuel to 10% by 2020 A quick glance at the main sources of greenhouse gas emissions in the EU reveals that the sectors most responsible are energy, industry and transport, followed closely by households and agriculture.
Reducerea cu 20 % a emisiilor de gaze cu efect de seră în UE până în 2020, i cu 30 % dacă se ajunge la un acord internaţionalÎmbunătăţirea eficienţei energetice cu 20 % până în 2020 Creterea proporţiei energiei regenerabile cu 20 % până în 2020Sporirea nivelului de biocombustibili în transport cu 10 % până în 2020
Sources of greenhouse gas emissions in the EU-2004 (European Environmental Agency)
Sursele de emisii de gaze cu efect de seră din UE-2004 (Agenţia Europeană de Mediu)
To identify and develop targeted means of mitigation, the EU set up a European Climate Change Programme in 2000.
Pentru a identifica i dezvolta mijloacele de minimizare avute în vedere, UE a stabilit, în anul 2000, un Program European pentru Schimbarea Climei.
By consulting businesses, scientists and NGOs, this programme draws up ways in which the EU can reduce its own emissions which account for 14% of global emissions.
Prin consultarea cu firmele de afaceri, oamenii de tiinţă i ONG- urile, acest program trasează mijloacele prin care UE îi poate reduce propriile emisii, care reprezintă 14 % din emisiile la nivel global.
It has so far identified 40 areas, which together can reduce Europe’s emissions by up to 16% compared with 1990 figures.
Până în prezent, Uniunea a identificat 40 de domenii care, împreună, pot reduce emisiile din Europa cu până la 16 % în comparaţie cu cifrele din 1990.
Its major achievement has been the Greenhouse Gas Emissions Trading Scheme which began in 2005.
Realizarea principală a acestui program a fost Schema de Tranzacţionare a Emisiilor de Gaze cu Efect de Seră, care a început în anul 2005.
This is the largest multicountry, multi-sector emissions trading scheme in the world.
Aceasta este cea mai amplă schemă multinaţională, multisectorială de tranzacţionare a emisiilor din lume.
It helps countries reach their CO2 obligations under the 1997 Kyoto Protocol agreement by teaming up an over-producing country with one that is under its Kyoto limit.
2 de la Kyoto din 1997, prin constituirea de echipe între o ţară care produce mai mult cu una care se află sub limita sa de la Kyoto.
The over producer then pays for the right to use the spare capacity of the other country concerned: in the end, both emit no more than the amount agreed on.
Supraproducătorul plătete atunci pentru dreptul de a utiliza capacitatea de rezervă a celeilalte ţări implicate: la sfârit, ambele ţări emit nu mai mult decât valoarea convenită.
A set of measures under the Ecodesign Directive is being developed to ensure that cost-effective improvements are made to the most energy-hungry products.
Este în curs de dezvoltare un set de măsuri în baza Directivei Ecodesign, pentru a se asigura că sunt făcute îmbunătăţirile eficiente din punct de vedere al costului la produsele cele mai mari consumatoare de energie.
Minimum energy efficiency requirements will be combined with clearer labelling for these products.
Cerinţele minime de eficienţă energetică vor fi combinate cu etichetarea mai clară a acestor produse.
It is estimated that improvements to central heating boilers and water heaters alone could lead to 3% less overall emissions by 2020 (compared with 2004).
Se estimează că numai îmbunătăţirile la boilerele pentru încălzire centrală i încălzirea apei calde ar putea scădea emisiile totale cu 3 % până în 2020 (în comparaţie cu 2004).
Through the Energy Taxation Directive, the EU will seek to discourage pollutant behaviour and reward positive behaviour in terms of energy savings and environmentally friendly activities.
Reciclarea aluminiului necesită de zece ori mai puţină energie decât producerea sa de la zero?
CLIMATE CHANGE is rb
SCHIMBAREA CLIMEI nu l l
Renewable energy is also being looked at as away to further increase sustainable energy sources.
Energia regenerabilă este de asemenea privită drept o altă modalitate de a spori resursele de energie durabilă.
Through water power, solar energy, biofuels, biomass and geothermal energy, the EU aims to guarantee that 20% of its overall energy mix comes from renewable energy sources by 2020.
Prin hidroenergie, energia solară, biocombustibili, biomasă i energia geotermală, UE ţintete să garanteze că 20 % din energia sa totală va proveni din surse de energie regenerabile până în 2020.
Biofuels figure highly in this mix and are to supply 10% of petrol and diesel needs in the EU by 2020.
Biocombustibilii reprezintă mult din acest mix energetic i vor înlocui 10 % din nevoile de petrol i motorină din UE până în 2020.
Sweden currently leads Europe in its use of biofuels - with 2.3%.
În prezent, Suedia conduce pe plan european în utilizarea biocombustibililor – cu 2,3 %.
It is followed by Germany, the Czech Republic and France.
Este urmată de Germania, Republica Cehă i Franţa.
While each renewable source has its pros and cons, investment in technology will ensure that the EU harnesses the potential of renewables as fossil fuel-replacing sources.
Dei fiecare sursă regenerabilă are propriile argumente pro i contra, investiţia în tehnologie va asigura că UE va pava drumul ca potenţialul regenerabil să înlocuiască sursele de combustibili fosili.
Another alternative source is biomass and this is where the EU’s Biomass Action Plan comes in.
O altă sursă alternativă este biomasa, i aici intră în scenă Planul de acţiune privind biomasa al UE.
Biomass includes anything that is solid and organic like wood and wood waste, straw, crop harvest residues, vegetal and animal waste.
Biomasa include orice este solid i organic, cum ar fi lemnul i deeurile din lemn, paiele, reziduurile de după recoltare, deeuri vegetale i animale.
This substitutes more traditional sources like coal, petrol and gas, which are limited and polluting.
Aceasta înlocuiete sursele mai tradiţionale cum ar fi cărbunele, petrolul i gazele, care sunt limitate i poluează.
Measured in terms of ‘tons of oil equivalent’ (toe), the EU estimates the action plan will help to increase biomass use to 150 million to e in 2010.
Măsurat în termeni de „tone de echivalent petrol” (tep), UE estimează că planul de acţiune va ajuta la creterea utilizării biomasei la 150 milioane tep în 2010.
Security of supply is a real concern.
Siguranţa rezervelor energetice este o reală preocupare.
The New Energy Policy for Europe Action Plan, adopted by the European Council in March 2007, has as one of its main aims the provision of secure energy supplies.
Planul de acţiune noua politică energetică pentru Europa, adoptat de Consiliul European în martie 2007, are drept unul dintre scopurile principale furnizarea de rezerve de energie sigure.
But while the EU is principally concerned with its own member countries, it is not working alone.
Dar dei UE este în principal preocupată de ţările sale membre, ea nu acţionează de una singură.
Several partnerships with industrialised and developing nations exist.
Există mai multe parteneriate cu naţiuni industrializate i în dezvoltare.
The EU has initiated an energy dialogue with Russia, for example.
UE a iniţiat un dialog energetic cu Rusia, de exemplu.
It hopes to ensure a high level of environmental protection and nuclear safety with this country that accounts for 7% of world CO2 emissions.
Se speră să se asigure un nivel înalt de protecţie a mediului înconjurător i siguranţă nucleară cu această ţară, care este responsabilă pentru 7 % din emisiile de CO la nivel mondial. Prin mecanismul de flexibilitate
Through the Kyoto Protocol’s flexibility mechanism, efforts are being made to modernise Russia’s energy sector and in doing so to promote energy efficiency and environmentally friendly technologies.
2 al Protocolului de la Kyoto, se fac eforturi pentru a moderniza sec- torul energetic al Rusiei i, astfel, pentru a promova eficienţa energetică i tehnologiile favorabile mediului înconjurător.
With the USA, an energy saving programme, Energy Star, is in place for office equipment.
Un program de economisire a energiei cu SUA, Energy Star, este pus în aplicare pentru echipamentele de birou.
Computers, copiers, printers and computer monitors all have to meet demanding energy efficiency criteria.
Computerul, copiatoarele, imprimantele i monitoarele de calculator trebuie toate să îndeplinească criteriile de eficienţă energetică.
The idea would be to develop clean coal technologies, increase energy efficiency and promote environmentally friendly energy sources.
UE încearcă să îi impulsioneze pe liderii Chinei i ai Indiei să intensifice cooperarea cu privire la schimbarea climei.
And, if these countries commit to reducing their emissions according to their capabilities, the EU has expressed its willingness to go a step further - increasing its own commitment to a 30% reduction.
Ideea ar fi să se dezvolte tehnologii curate pentru cărbune, să se sporească eficienţa energetică i să se promoveze surse de energie favorabile mediului înconjurător. i, dacă aceste ţări se angajează să îi reducă emisiile în conformitate cu posibilităţile acestora, UE ia exprimat disponibilitatea de merge i mai departe – sporindu-i propriul angajament la o reducere de 30 %.
Making a difference
Ce face diferenţa?
Households are directly responsible for around 16% of the EU’s greenhouse gas emissions, 70% of the energy used by households is spent on heating homes, 14% on heating water and 12% on lighting and electric appliances.
Gospodăriile sunt direct responsabile pentru aproximativ 16 % din emisiile de gaze cu efect de seră din UE, 70 % din energia utilizată în locuinţe fiind consumată pe încălzirea acestora, 14 % pe încălzirea apei i 12 % pe iluminat i aparatură electrică.
Private car use is responsible for another 10% of EU greenhouse gas emissions.
Utilizarea mainii personale este responsabilă pentru alţi 10 % din emisiile de gaze cu efect de seră din UE.
The potential for action is therefore vast!
Potenţialul de acţiune este deci vast.
It is possible to calculate how much you contribute to global warming by using a carbon-dioxide footprint calculator.
Este posibil să calculaţi cât de mult contribuiţi la încălzirea globală utilizând un calculator de amprentă de dioxid de carbon.
There are several tools available on the internet, such as the EU’s own calculator: www.mycarbonfootprint.eu .
Există câteva instrumente disponibile pe internet, cum ar fi propriul calculator al UE: www.mycarbonfootprint.eu.
By using this calculator you can discover how you can make your lifestyle more sustainable without compromising your quality of life.
Utilizând acest calculator, puteţi descoperi cum vă puteţi face stilul de viaţă mai durabil fără a vă compromite calitatea vieţii.
Luckily, some of the most effective things we can do are some of the simplest, and they save money.
Din fericire, câteva dintre cele mai eficiente lucruri pe care le putem face sunt i cele mai simple, iar în plus, economisesc bani.
Opt for a cleaner mode of transport.
Optaţi pentru un mijloc de transport mai curat.
Choose the train or bus instead of the car and walk or cycle as much as you can.
Alegeţi trenul sau autobuzul în loc de maină i mergeţi pe jos sau cu bicicleta cât de mult puteţi.
This goes a long way to reducing greenhouse gas emissions.
Aceasta contribuie mult la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră.
a car, purchase one that consumes less fuel and emits less CO2
una care consumă mai puţin carburant i emite mai puţin CO2