natgillin/translations-raw huggingface dataset:
24 / EEA SIGNALS 2009 / AGRICULTURE AND ENVIRONMENT
24 / SEMNALE DE MEDIU AEM 2009 / AGRICULTURA ŞI MEDIUL
Countries with a high share of HNV farmland receive comparatively little under Pillar I of the CAP budget (Figure 1).
PAC-ul conţine două principii de bază (vezi căsuţa de mai jos). Conform Principiului I se asigură sprijin direct fermierilor şi se intervine în mod direct pe pieţele agricole.
This is not surprising given that this pillar was originally production-related and is most common in areas of intensive farming.
Al doilea principiu se referă la dezvoltarea zonelor rurale şi finanţarea sistemelor de surprinzător, având în vedere că iniţial acest principiu este legat de producţiei, fiind utilizat în mod obişnuit pentru zonele cu agricultură intensivă.
Pillar II (rural development) expenditure per hectare generally increases with HNV farmland share.
Cheltuielile pe hectar realizate în baza Principiului II (dezvoltare rurală) cresc, în general, odată cu creşterea cotei terenurilor agricole de înaltă valoare naturală (HNV).
However, spending on agri-environment schemes — the element most related to conservation — is not strongly connected to the amount of HNV farmland in the areas studied (Figure 2).
Totuşi, cheltuielile cu sistemele agroecologice – elementul cel mai apropiat de ideea conservării – nu sunt foarte bine corelate cu mărimea suprafeţei terenurilor agricole de înaltă management ecologic.
It should also be noted that this intervention accounts for less than 5 % of total CAP payments.
Ţările cu suprafeţe mari de terenuri agricole de înaltă valoare naturală primesc comparativ mai puţini bani pe baza Principiului I al bugetului PAC (Figura 1). Un fapt deloc
Higher than average spending
Cheltuieli peste medie
Belgium, Denmark, France, Germany, Ireland, Netherlands
Belgia, Danemarca, Franţa, Germania, Irlanda, Olanda
Belgium, Czech Republic, Germany, Hungary, Ireland, Luxembourg, Sweden
Belgia, Republica Cehă, Germania, Ungaria, Irlanda, Luxemburg, Suedia
Lower than average spending
Cheltuieli sub medie
Lower share of HNVF
Cotă mai mică de teren agricol de înaltă valoare naturală
Higher share of HNVF
Cotă mai mare de teren agricol de înaltă valoare naturală
1 / Cross-linking farm support (Pillar I) with an estimated share of high nature value (HNV) farmland per Member State.
1 / Subvenţii agricole (Principiul I) corelate cu o cotă estimată de teren agricol de înaltă valoare naturală (HNV) pe stat membru.
Note: The HNV share is calculated on the basis of agricultural land area derived from the Corine land cover database.
Notă: cota de teren agricol de înaltă valoare naturală (HNV) se calculează pe baza suprafeţei de teren agricol extrasă din baza de date Corine Land Cover.
No data were available for Malta.
În baza de date nu există informaţii cu privire la Malta.
Source: Based on data from CAP Financial reports, various years.
Sursa: pe baza datelor din Rapoartele financiare ale PAC în diverşi ani.
2 / Cross-linking agri-environment expenditure with an estimated share of high nature value (HNV) farmland per Member State.
2 / Subvenţii agricole corelate cu o cotă estimată de teren agricol de înaltă valoare naturală (HNV) pe stat membru.
Source: Based on 2005 data, European Commission, 2007a.
Sursa: pe baza datelor din 2005, Comisia Europeană, 2007a.
If farm support and share of HNV farmland were correlated most Member States would be found in the top right and bottom left box.
Dacă subvenţiile pe fermă s-ar corela cu cota de teren agricol de înaltă valoare naturală, majoritatea statelor membre s-ar situa în rubrica din dreapta sus şi stânga jos.
The fairly even distribution of Member States between all boxes shows that CAP support under the first pillar and for agri-environment schemes is currently not correlated with estimated share of HNV farmland when analysed at Member State level.
Distribuirea aproximativ egală între toate rubricile a statelor membre arată că subvenţia PAC conform principiului întâi şi pentru sistemele agroecologice nu este corelată cu cota estimată de teren agricol de înaltă valoare naturală atunci când se realizează analiza la nivel de stat membru.
Black-tailed godwits are tall, long-beaked wading birds found along Europe's shoreline and in wet meadows.
Sitarul de mal este o pasăre de baltă înaltă, cu cioc lung care este prezentă pe malurile râurilor europene şi în luncile umede.
In 1975 there were 120 000 breeding pairs in the Netherlands.
În 1975, în Olanda trăiau 120 000 de perechi de sitari.
Today there are about 38 000.
Astăzi numărul lor este în jur de 38 000.
Numbers of breeding pairs are dropping across Europe.
Numărul perechilor de sitari scade în întreaga Europă.
To increase survival sufficiently, payments for late mowing must become part of a comprehensive package that includes greater vegetation, lower nitrogen inputs and controlled water tables. Conclusions from this example could be applied to the entire CAP budget in terms of its environmental improvement efforts: the CAP is having an effect but it's not effective enough.
Concluziile care rezultă din acest exemplu ar putea fi aplicate asupra întregului buget PAC în ceea ce priveşte eforturile de îmbunătăţire a mediului: PAC-ul are impact asupra protecţiei mediului, dar nu este destul de eficient.
However, this 'package' of measures would be very expensive.
În prima săptămână de viaţă, puii de sitar trebuie să mănânce circa 20 000 de insecte pentru a rămâne în viaţă.
Instead, the case study for the Netherlands, part of a forthcoming EEA report, concludes that agri-environment payments should be targeted at a limited number of pasture areas where godwit numbers are still high and predators are limited.
Oamenii de ştiinţă sunt de părere că metodele de cosit anterioare ale fermierilor sunt cauza scăderii populaţiei de sitari.
In these areas a combination of measures should be taken such as late and irregular mowing, low nutrient inputs and maintenance of high water tables.
În Olanda, primul cosit are loc cu trei săptămâni mai devreme decât acum 40 de ani, probabil datorită perfecţionării fertilizării.
Godwit chicks must eat about 20 000 insects in the first week of their life if they are to survive.
Populaţia de insecte este mult mai numeroasă în iarba înaltă şi poate atinge cote şi mai mari în fânaţele care nu se fertilizează.
Scientists agree that earlier mowing practices by farmers are at the root of the godwit population decline.
În iarba scurtă, sitarii pur şi simplu nu găsesc destule insecte pentru a-şi hrăni puii în primele zile cruciale ale vieţii lor.
The first grass cutting in the Netherlands happens three weeks earlier then 40 years ago, probably due to improved fertilisation.
Totodată, animalele de pradă reprezintă o ameninţare mai mare, deoarece puii devin o ţintă mai uşoară în fâneţile cu iarba cosită.
Insect populations are much higher in tall grasses and increase even further in grasslands that have not been heavily fertilised.
Totodată, un astfel de „pachet” de măsuri ar fi foarte costisitor.
In short grass, parent birds simply cannot find enough insects to feed their chicks in those crucial first days.
În schimb, studiul de caz pentru Olanda, parte a unui raport AEM viitor, trage concluzia că plăţile pentru sistemele agroecologice ar trebui focalizate către un număr limitat de zone de fâneţe, unde numărul sitarilor este încă ridicat, iar cel al animalelor de pradă limitat.
Predators have also become a larger threat because chicks are easy prey in the open short cut grasslands.
În aceste zone ar trebui luate o serie de măsuri ca, de exemplu, cositul mai târziu şi neregulat, scăderea aportului de azot şi menţinerea unui nivel înalt al pânzelor de apă freatică.
In 2006 EUR 1.2 billion of the CAP budget was allocated for the Netherlands, some of which was used to encourage later grass-cutting.
În 2006, 1,2 miliarde din bugetul PAC a fost alocat Olandei, iar o parte din aceşti bani au fost utilizaţi pentru încurajarea cositului mai târziu.
Studies have shown that the survival rate of godwits chicks doubles on pastures benefiting from the late cutting.
Studiile efectuate arată că rata de supravieţuire a puilor de sitar se dublează în fâneţele unde se coseşte mai târziu.
This in a nutshell sums up the challenge facing CAP where targeting of funds and design of policy at a local level is crucial.
Acest exemplu sintetizeaza provocarea căreia trebuie să-i facă faţă PAC; în acest caz, o direcţionare precisă a fondurilor şi o politică agricolă adecvată la nivel local sunt cruciale.
In 2006, EUR 1.2 billion was spent under Pillar I in the Netherlands; EUR 83.2 million was spent under Pillar II.
În 2006, în Olanda sau cheltuit 1,2 miliarde de euro încasaţi în baza Principiului I; în baza Principiului II au fost cheltuiţi 83,2 milioane de euro.
The single farm payments, under Pillar I, are still very much targeted at farms with a high productivity because current support payments are linked to the historic distribution of subsidies.
Plăţile pentru fermele individuale efectuate în baza Principiului I sunt direcţionate încă, într-o măsură însemnată, către fermele cu productivitate ridicată, deoarece ajutoarele băneşti actuale sunt acordate conform unei distribuţii istorice a subvenţiilor.
EEA SIGNALS 2009 / AGRICULTURE AND ENVIRONMENT / 25
SEMNALE DE MEDIU AEM 2009 / AGRICULTURA ŞI MEDIUL / 25 valoare naturală (HNV) (Figura 2).
Agriculture and environment in EU-15 — the IRENA indicator report.
Agricultura şi mediul în ţările EU-15 — Raportul bazat pe indicatorul IRENA.
EEA Report No 6/2005.
Raportul AEM nr. 6/2005.
Assessing environmental integration in EU agriculture policy. EEA Briefing No 1/2006.
Evaluarea integrării politicilor ecologice în politica agricolă a UE. Raport scurt AEM nr. 1/2006.
Ensuring quality of life in Europe's cities and towns (in preparation).
Asigurarea calităţii vieţii în oraşele mari şi mici ale Europei (în lucru).
Distribution and targeting of the CAP budget in a biodiversity perspective (in preparation).
Distribuirea şi ţintele bugetului PAC din perspectiva biodiversităţii (în lucru).
European Commission, 2007a.
Comisia Europeană, 2007a.
Rural Development in the European Union — Statistical and Economic Information — Report 2007. http://ec.europa.eu/agriculture/agrista/index_en.htm.
Dezvoltarea Rurală în Uniunea Europeană — Informaţii Statistice şi Economice — Raport 2007. http://ec.europa.eu/ agriculture/agrista/index_en.htm.
Agriculture in the European Union — Statistical and economic information 2007. http://ec.europa.eu/agriculture/agrista/index_en.htm.
Agricultura în Uniunea Europeană — Informaţii Statistice şi Economice 2007. http://ec.europa.eu/agriculture/ agrista/index_en.htm.
European Commission, 2007c.
Comisia Europeană, 2007c.
General Budget of the European Union, 2007.
Bugetul integral al Uniunii Europene, 2007.
Impact of Environmental Agreements on the CAP.
Impactul Convenţiilor ecologice asupra PAC-ului.
Analysis of policy measures for greenhouse gas abatement and compliance with the Convention on Biodiversity.
Analiza măsurilor din politicile pentru combaterea gazelor cu efect de seră şi respectarea prevederilor Convenţiei pentru biodiversitate.
MEACAP report WP6 D16, Institute of Rural Studies of the Johann Heinrich von Thünen-Institute (vTI), Federal Research Institute for Rural Areas, Forestry and Fisheries.
Raport MEACAP WP6 D16, Institutul de Studii Rurale din cadrul Institutului Johann Heinrich von Thünen(vTI), Institutul Federal pentru Cercetarea Zonelor Rurale, Silvicultură şi Piscicultură.
The need for management of nature conservation sites designated under Natura 2000. — J Appl. Ecol. 35: 968–973.
Necesitatea gestionării rezervaţiilor naturale create prin proiectul Natura 2000. — J Appl. Ecol. 35: 968–973.
In addition, depopulation of the countryside and changing lifestyles may be posing overarching threats to traditional farming systems that in the long run cannot be solved through subsidies.
Societatea Britanică Regală pentru Protecţia Păsărilor: http://www.rspb.org.uk/wildlife/ birdguide/name/b/blacktailedgodwit/index.asp.
Funding for the CAP will be part of a major review of the entire EU budget in 2009–2010.
Fondurile destinate PAC-ului vor fi supuse unei revizuiri majore odată cu întregul buget al UE pentru 2009-2010.
Reconciling the different functions of the CAP (securing food production, supporting farm incomes, protecting the environment and improving quality of life in rural areas) and making sure that EU taxpayers' money is spent efficiently is challenging.
Reconcilierea diferitelor funcţii ale PAC-ului (asigurarea producţiei alimentare, subvenţionarea veniturilor fermierilor, protejarea mediului şi îmbunătăţirea calităţii vieţii în zonele rurale) şi verificarea faptului dacă banii contribuabililor UE sunt cheltuiţi în mod eficient reprezintă o provocare.
The limited information available suggests that the current distribution of CAP funds is not very effective from the perspective of achieving EU environmental objectives, in particular on nature protection. One further result of the EEA analysis is that the available statistical information on CAP spending patterns is still not sufficient to properly evaluate the effects of this important policy.
Puţinele informaţii pe care le avem la dispoziţie sugerează că distribuirea actuală a fondurilor PAC nu este foarte eficientă din punctul de vedere al realizării obiectivelor ecologice ale UE, mai ales ale celor cu privire la protecţia capitalului natural.O altă concluzie a analizei AEM este că informaţiile statistice disponibile cu privire la modul de cheltuire a
Fish out of water
Peştele pe uscat
Marine management in a changing climate
Gestionarea problemelor maritime în contextul unui climat în schimbare
A fisherman's tale On the night of 6 October 1986 lobster fishermen from the small town of Gilleleje, north of Copenhagen, fishing the Kattegat Sea, found their nets crammed with Norway lobster.
Povestea pescarului În noaptea de 6 octombrie 1986, pescarii de homari din micuţul oraş Gilleleje, aflat la nord de Copenhaga, care pescuiau în Marea Kattegat, sau trezit cu năvoadele pline de homari norvegieni.
Many of the animals were dead or dying.
Majoritatea animalelor erau moarte sau pe moarte.
About half were a strange colour.
Aproximativ jumătate aveau o culoare neobişnuită.
If left alone for two years, the cod population in the Baltic would recover
Dacă s-ar face o pauză de pescuit de doi ani, populaţia de cod din Marea Baltică s-ar reface
Henrik Sparholt, ICES Advisory Programme Professional Officer
Henrik Sparholt, consultant specialist în cadrul programului consultativ al Consiliului Internaţional pentru Explorarea Mării
The scale and rapidity of the collapse of cod stocks in the Baltic has meant that a lot of energy has gone into understanding what caused the boom and subsequent collapse.
Examinarea cantităţii de oxigen dizolvată în apă în combinaţie cu fenomenul homarilor morţi a determinat cercetătorii de la Institutul Naţional de Cercetări Ecologice din Danemarca să concluzioneze că o zonă neobişnuit de întinsă de pe fundul mării Kattegat, în partea de sud a mării prezenta lipsă de oxigen.
The region has become an international case study with lessons for other regions. The Baltic story is not a simple one — indeed the complexity of the situation illustrates the challenge facing policy makers in the marine environment.
Cauza fenomenului neobişnuit era „anoxia”, adică lipsa de oxigen la fundul mării în acea noapte; Oamenii de ştiinţă sunt de părere că homarii sau sufocat.Douăzeci şi doi de ani după acest eveniment, zone întinse din Marea Baltică încep să fie afectate de anoxie, respectiv încep să apară „zone moarte”.
Observations of dissolved oxygen in the water in combination with the dead lobsters told researchers at the National Environmental Research Institute in Denmark that an unusually large area on the bottom of the southern Kattegat was devoid of oxygen.
Falimentul pescăriilor din insula Bornholm imaginat un viitor luminos şi au investit în vase noi.Însă la începutul anilor ‘90 cantitatea de peşte a început să scadă rapid şi nu sa mai redresat nici până în ziua de azi.
Twenty-two years later, large parts of the Baltic are affected by anoxic areas or 'dead zones'.
Regiunea a devenit un studiu de caz cunoscut la nivel internaţional şi a servit ca lecţie şi pentru alte regiuni.
Fish breathe oxygen dissolved in water
Pescuind după date
Bornholm fishermen, just like their counterparts around Europe, are legally bound to tight restrictions under the Common Fisheries Policy that establishes how many fish of which kind can be caught where.
Bornholm, o insulă daneză feerică situată la intrarea în Marea Baltică, aflată aproximativ între Suedia, Germania şi Polonia este renumită pentru heringul afumat pe care îl furnizează.
The International Council for the Exploration of the Sea provides the scientific advice on the biologically safe levels. Fisheries survey data, fish catch statistics and environmental monitoring of oceanographic conditions provide invaluable data in terms of assessing the health of the most fished commercial species.
Timp de mai multe secole, piatra de temelie a economiei locale a fost peştele care se găsea în abundenţă în apele dimprejur.În anii ‘70, cca. jumătate din venitul anual al pescăriilor de pe insulă provenea din pescuitul de cod.
In particular, the number of fish of a certain age in an area is important.
La sfârşitul anilor ‘80, 80% din pescăriile de pe insulă erau pescării de cod.
And the more mature
Mulţi pescari şi-au
Particularly since the 1960s increased use of artificial fertilizers in agriculture as well as urbanization has led to a dramatic rise in nutrient inputs — pollution — into the Baltic Sea.
Pescarii de pe insula Bornholm, la fel ca şi colegii lor din toată Europa, au obligaţia legală de a se conforma unor restricţii stricte stabilite de Politica Comună în Domeniul Pescuitului care prevede cantităţile şi locurile permise pentru pescuit în cazul fiecărui tip de peşte.Consiliul Internaţional pentru Explorarea Mării asigură îndrumarea ştiinţifică privind nivelele de pescuit care nu reprezintă pericol biologic.
This has lead to increased phytoplankton growth and fish production (more phytoplankton means more food for fish).
Datele studiilor efectuate la pescării, statisticile privind pescuitul şi monitorizarea condiţiilor oceanografice din punct de vedere ecologic ne oferă informaţii preţioase pentru evaluarea stării de sănătate a celor mai pescuite specii de peşti.
However, it has also resulted in increased problems with anoxia in the deepest waters of the sea.
Cel mai important lucru este existenţa unui număr corespunzător de peşti de o anumită vârstă într-o anumită zonă.
Bornholm, an idyllic Danish island situated at the entrance of the Baltic Sea more or less between Sweden, Germany and Poland, is well known for its smoked herring.
Cu cât numărul peştilor tineri care au supravieţuit într-un an este mai mare, cu atât ne putem aştepta la creşterea numărului de peşti de pescuit în viitorii doi-cinci ani, când peştii se maturizează.
Many fishermen imagined a bright future and invested in new vessels. However, by 1990 the catch was on a steep decline.
Cu toate acestea, de multe ori, aceste decizii reflectă alte priorităţi decât protejarea rezervelor de peşti.
Thirdly, there was an abundance of copepod larvae (pseudocalanus acuspes), the major food source for cod, and finally, there was a shortage of predators such as sprat and seals.
45% din rezervele de peşti evaluate au fost exploatate peste limita biologică admisibilă.
Sprat prey on cod eggs and seals prey on cod.
Aceste nivele de pescuit au fost stabilite la nivel ministerial.
The reduced salinity has also led to reduced abundance of copepods, a staple food for larvae.
Peştii respiră preluând oxigenul dizolvat din apă
Cod in the Baltic (1 000 tonnes cod)
De ce a fost începutul anilor 1980 o perioadă atât de bună din punct de vedere al pescuitului de cod?
When water near the seabed becomes anoxic, hydrogen sulphide is released from the sea floor into the water.
Rata ridicată a supravieţuirii icrelor şi larvelor de cod în perioada 1978–1983 poate fi explicată prin intermediul a patru factori.
Hydrogen sulphide is toxic to most life forms, and it was probably a combination of hydrogen sulphide and lack of oxygen that killed the Norway lobsters in the Kattegat that night back in 1986.
Principala explicaţie constă în aceea că la sfârşitul anilor 1970 nu sa pescuit foarte intens. Cel de-al doilea factor îl reprezintă faptul că datorită condiţiilor climatice, în mare sau revărsat ape sărate din Marea Nordului din belşug.
The anoxic areas in the Baltic Sea are now so large that they have led to a reduction in the size of potential spawning areas in the Central Eastern Baltic.
De fapt, Marea Baltică era iniţial un lac cu apă dulce până când acum 8 000 de ani, nivelul apelor a crescut aşa de mult, încât apele Mării Nordului sau putut revărsa în ea.
This reduces the spawning success of cod.
Rezerva de cod din Marea Baltică (mii de tone de cod)
ICES advice
Total admis de captură
1 / Scientifically recommended catch levels (based on ICES advice), agreed total allowable catch (TAC) and actual catch in the fishing areas around Bornholm, in the years 1989–2007.
Însă creşterea substanţelor nutritive a avut şi un alt efect, şi anume apariţia unor probleme ca anoxia în straturile mai adânci ale mării.
In almost every year when the cod stock has been assessed, the TAC has been set higher than the recommended level.
Când apa din straturile apropiate de fundul mării devine anoxică, hidrogenul sulfurat prezent pe fundul mării se eliberează în apa mării.
The TAC exceeds the recommended level by more than 100 % in some of the most recent years.
Hidrogenul sulfurat are efecte toxice asupra majorităţii formelor de viaţă.
Interestingly, the actual catch is commonly higher that the TAC because estimated illegal fisheries are also included in the figures. Source: EEA, 2008.
Populaţia de homari din marea Kattegat găsită moartă în acea noapte din 1986 foarte probabil a fost devastată de combinaţia dintre hidrogenul sulfurat şi lipsa oxigenului.În prezent, în Marea Baltică sau creat zone anoxice atât de întinse, încât au cauzat reducerea potenţialelor zone de
Secondly, climatic conditions brought inflows of high salinity water from the North Sea.
Aproape în fiecare an când sa evaluat rezerva de cod, nivelul totalului admis de captură a fost stabilit la o cotă mai înaltă decât nivelul recomandat.
The Baltic was actually a freshwater lake until sea levels rose about 8 000 years ago, allowing the North Sea to flow into the lake.
În anii de după 2000, totalul admis de captură este stabilit chiar cu 100% peste nivelul recomandat.
Saltwater 'intrusions' into the Baltic are still important in terms of maintaining salinity and oxygen levels.
Este interesant că nivelul real al pescuitului de regulă depăşeşte totalul admis de captură, pentru că sau luat în calcul şi estimările privind pescuitul ilegal. Sursa: AEM, 2008.
28 / EEA SIGNALS 2009 / MARINE will contribute to the wider geographic spread of anoxia. Salinity in the Baltic has decreased steadily since the mid 1980s due to increased rain and reduced flows from the North Sea into the Baltic Sea.
28 / SEMNALE DE MEDIU AEM 2009 / MEDIUL MARIN încât Uniunea Europeană a interzis funcţionarea pescăriilor poloneze în a doua jumătate a anului 2007.
Projections for the future ocean climate of the Baltic are for continuing increases in rainfall and decreases in inflows from the North Sea.
Apoi au survenit şi schimbările climatice!
Illegal fishing adds to the problem.
Baltică a rămas un factor important din punct de vedere al menţinerii salinităţii apei şi a nivelului de oxigen.
It has been estimated that an additional 30 % is landed illegally in this part of the Baltic Sea.
Revărsarea apelor saline a dus la creşterea concentraţiei de oxigen în zonele unde codul îşi depune icrele şi implicit la o rată ridicată de supravieţuire a icrelor şi mai mulţi peşti tineri.