natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A new Agency for the Cooperation of Energy Regulators will assist national regulatory authorities, help cooperation between transmission system operators, and promote crossborder infrastructure links.
Noua Agenţie pentru Cooperarea dintre Autorităţile de Reglementare din Domeniul Energiei va asista autorităţile naţionale de reglementare, va contribui la cooperarea dintre operatorii de sisteme de transport și va promova infrastructurile transfrontaliere de interconectare.
The EU’s work in this field involves a lot more than creating new legislation.
Activitatea UE în acest domeniu presupune mult mai mult decât elaborarea de noi texte legislative.
Action has also been taken to encourage Member States to fully implement legislation already in place in order to give consumers a better deal.
Sau luat măsuri pentru a încuraja statele membre să implementeze integral legislaţia în vigoare astfel încât să se ofere consumatorilor condiţii avantajoase.
In June, the Commission took action against 25 countries for failure to comply with the electricity and gas regulations. The violations included:
În luna iunie, Comisia a iniţiat proceduri de încălcare împotriva a 25 de ţări pentru nerespectarea dispoziţiilor privind energia electrică și gazele naturale.
4lack of enforcement action by the authorities at national level in the event of violations;
Încălcările includeau: un nivel slab de informare de la operatorii de sisteme de transport, împiedicându-se accesul eficace la reţele al întreprinderilor furnizoare; lipsa de cooperare transfrontalieră între operatorii de sisteme de transport și autorităţile naţionale; lipsa controlului aplicării din partea autorităţilor la nivel naţional în caz de încălcare; proceduri necorespunzătoare de soluţionare a litigiilor pentru consumatori.
Given the global scale of the challenges that the EU faces, international cooperation is crucial.
Având în vedere faptul că provocările cu care se confruntă UE sunt de natură globală, cooperarea internaţională este crucială.
If Europe speaks with a single voice on energy matters, its strength with other countries and external energy suppliers is increased.
Dacă Europa se exprimă la unison în materie de energie, forţa sa în relaţiile cu alte ţări și cu furnizorii externi de energie este mai mare.
At the same time, achieving EU energy objectives is easier if the EU can work through global agreements and multilateral legal frameworks.
În același timp, atingerea obiectivelor energetice ale UE este mai ușoară dacă UE se poate sprijini pe acorduri globale și pe un cadru juridic multilateral.
In support of these goals, the Commission continued to increase its international engagement and cooperation specically related to energy matters.
În sprijinul acestor obiective, Comisia a continuat să își sporească angajamentul și cooperarea internaţională legată în mod concret de chestiuni energetice.
The EU has established firmer relations with the countries where fossil fuels come from or transit through — since political disputes, accidents, natural disasters and technical faults can all disrupt supplies.
UE a stabilit relaţii mai puternice cu ţările din care provin sau pe care le tranzitează combustibilii fosili, având în vedere că disputele politice, accidentele, catastrofele naturale și problemele tehnice pot perturba aprovizionarea.
The gas crisis at the start of 2009 — resulting from a dispute between Russia and Ukraine — cut o supplies to 12 Member States, while temperatures plunged below zero.
Criza gazelor naturale de la începutul anului 2009, rezultată dintr-o dispută dintre Rusia și Ucraina, a oprit aprovizionarea a 12 state membre într-un moment în care temperaturile scădeau sub zero grade.
As companies and schools were forced to close, and Europeans were left shivering at home, the Commission dispatched a team of 20 experts to monitor gas transit on site in Kiev and Moscow.
În vreme ce întreprinderi și școli erau forţate să își închidă porţile, iar europenii tremurau de frig în case, Comisia a deplasat o echipă de 20 de experţi care să monitorizeze tranzitul gazelor naturale la faţa locului la Kiev și la Moscova.
Their presence demonstrated to the Russian and Ukrainian sides the united resistance of EU governments and industry to being taken hostage in the dispute.
Prezenţa acestora a demonstrat părţilor rusă și ucraineană aflate în dispută faptul că guvernele UE și industria fac front comun în faţa riscului de a se regăsi în poziţia de „ostatici” în această dispută.
Gas finally started to flow again on 20 January after a week of mutual recriminations between Kiev and Moscow and intensive diplomatic intervention at the very highest level by the Commission, in coordination with the Czech Presidency and the aected Member States.
Gazele naturale au început în final să curgă din nou la 20 ianuarie, după o săptămână de acuzaţii reciproce între Kiev și Moscova și intervenţii diplomatice intensive la nivel foarte înalt ale Comisiei, în coordonare cu Președinţia cehă și cu statele membre afectate.
With the aim of providing a durable solution, the Commission brought together international financial institutions to support Ukraine in purchasing gas from Russia and to modernise the gas transit system.
În scopul găsirii unei soluţii durabile, Comisia a reunit instituţiile financiare internaţionale pentru a obţine ajutorul acestora pentru ca Ucraina să poată cumpăra gaze naturale din Rusia și să își poată moderniza sistemul de transport al gazelor naturale.
The Commission also worked closely with the Ukrainian authorities on modernisation.
În ceea ce privește aspectele legate de modernizare, Comisia a colaborat îndeaproape cu autorităţile ucrainene.
Following an agreement at the EU–Russia summit in Khabarovsk, and discussions on strengthening prevention and management of potential energy crises, the EU and Russia set up an early warning mechanism which will allow for remedial action when oil, gas or electricity supply is threatened or disrupted by infrastructure maintenance, accidents or commercial disputes.
Ca urmare a acordului de la summitul UE-Rusia de la Habarovsk și a discuţiilor privind consolidarea prevenirii și gestionării potenţialelor crize energetice, UE și Rusia au instituit un mecanism de alertă rapidă care va permite luarea de măsuri corective atunci când aprovizionarea cu petrol, gaze naturale sau energie electrică este ameninţată sau perturbată de activităţi de întreţinere a infrastructurilor, accidente sau dispute comerciale.
While the response to the energy crisis was a very visible action, much of the international cooperation efforts during the year took place behind the scenes.
În vreme ce reacţia la criza energetică a fost o acţiune foarte vizibilă, mare parte din eforturile de cooperare internaţională de pe parcursul anului sau desfășurat în culise.
These efforts were devoted not only to security of supply matters, such as diversification of supplies in Europe, Asia, the Middle East and Africa, but also to promoting sustainable energy policy.
Aceste eforturi au fost consacrate nu numai aspectelor legate de siguranţa aprovizionării, cum ar fi diversificarea surselor de aprovizionare din Europa, Asia, Orientul Mijlociu și Africa, ci și promovării unei politici sustenabile în domeniul energiei.
‘New sources of oil are becoming scarcer, and often have political and environmental problems attached to them.
„Noile surse de petrol sunt tot mai rare și adesea implică probleme politice și de mediu.
The world in general (and Europe in particular) will be better off and more secure if dependence on oil can be reduced.’
Lumea în general (și Europa în particular) ar avea de câștigat și s-ar bucura de o securitate mai mare dacă s-ar putea reduce dependenţa de petrol.”
This was a key message in the EU’s second strategic energy review,
Acesta este mesajul-cheie al celei de a doua revizuiri strategice a politicii energetice propuse de
26), and approved in 2009 proposed by the Commission in November 2008 ( by the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions.
Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor.
Among the concrete steps during the year was the setting up of the EU–US Energy Council, the launch of the Eastern Partnership Energy Security Platform, the signature of a Declaration of Intent on Energy Cooperation between the EU and Belarus, broadening of the energy dialogue with China, and progress with the ‘Near zero emission coal’ project with China.
Printre pașii concreţi întreprinși pe parcursul anului se numără instituirea Consiliului UE-SUA în domeniul energiei, lansarea platformei Securitate energetică a parteneriatului oriental, semnarea unei declaraţii de intenţii privind cooperarea în domeniul energiei dintre UE și Belarus, extinderea dialogului cu China și progresele înregistrate de proiectul Near zero emission coal („tehnologii ale huilei cu emisii aproape zero”) cu China.
The EU–India summit in November also agreed to enhance energy cooperation, focusing particularly on renewables and energy efficiency.
La summitul UE-India din luna noiembrie sa convenit să se consolideze cooperarea în sectorul energetic, cu accent în special pe energiile din surse regenerabile și eficienţa energetică.
Closer coordination among Member States and with the Commission and speaking with one voice are particularly important to harness the collective weight of the EU in multilateral frameworks such as the International Energy Agency and the G8 process.
Cooperarea mai apropiată între statele membre și cu Comisia, precum și exprimarea poziţiei europene pe o singură voce sunt deosebit de importante pentru a beneficia de ponderea UE în contexte multilaterale precum Agenţia Internaţională pentru Energie și procesul G8.
In May, the European Commission, along with the G8 countries plus other major and emerging economies, launched operations under the International Partnership for Energy Efficiency Cooperation.
În luna mai, Comisia Europeană, împreună cu ţările G8 și cu alte economii majore și în curs de dezvoltare, au lansat activităţi în cadrul Parteneriatului internaţional pentru cooperare în domeniul eficienţei energetice.
This forum for high-level policy discussion and cooperation on energy efficiency issues aims to: n u l l
Procesul sub egida ONU nu vizează numai lupta împotriva schimbărilor climatice. El reprezintă totodată o agendă de dezvoltare.
Developing countries will be able to achieve sustainable development that at the same time will reduce emissions.
Ţările în curs de dezvoltare vor putea astfel să realizeze o dezvoltare durabilă și, în același timp, să reducă emisiile.
This is a matter of planning for growth with lowcarbon emissions, making so-called ‘low-carbon growth plans’, and integrating them into climate change mitigation and adaptation measures in national development strategies.
Aceasta reprezintă o chestiune de planificare în vederea creșterii cu emisii scăzute de dioxid de carbon, prin elaborarea așa-numitelor „planuri de creștere cu emisii scăzute de dioxid de carbon” și integrarea lor în măsurile de combatere a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea cuprinse în strategiile naţionale de dezvoltare.
This will ensure that growth will benefit all, build on open and effective forms of democratic governance, and contribute to gender equality and poverty reduction.
Acest lucru va garanta că creșterea se face în beneficiul tuturor, bazându-se pe forme eficace de guvernanţă democratică, și va contribui la egalitatea de șanse între femei și bărbaţi și la reducerea sărăciei.
In May the Commission adopted the 2009 annual action programme implementing the environment thematic programme, with funding of €164 million.
În luna mai, Comisia a adoptat programul anual de acţiune pe anul 2009 de implementare a programului tematic de mediu, cu o finanţare de 164 milioane EUR.
This provided assistance to developing countries coping with climate change, including through the Global Climate Change Alliance, which promotes cooperation between the EU and the most vulnerable developing countries.
Acest program a oferit asistenţă ţărilor în curs de dezvoltare confruntate cu schimbările climatice, inclusiv Alianţei mondiale pentru schimbările climatice, care promovează cooperarea dintre UE și ţările în curs de dezvoltare cele mai vulnerabile.
In May the EU–ACP Council adopted a joint declaration on climate change and development, and specific cooperation activities were selected with four pilot countries: Cambodia, Maldives, Tanzania and Vanuatu.
În luna mai, Consiliul UE-ACP a adoptat o declaraţie comună cu privire la schimbările climatice și dezvoltare și au fost selectate activităţi specifice de cooperare cu patru ţări-pilot: Cambodgia, Maldive, Tanzania și Vanuatu.
In February the Commission adopted a communication on an EU strategy for disaster risk reduction in developing countries (27) — a subject closely related to climate change, as climate-related disasters have increased rapidly.
În luna februarie, Comisia a adoptat o comunicare privind strategia UE de reducere a riscurilor de dezastre în ţările în curs de dezvoltare (27) – un subiect strâns legat de schimbările climatice, deoarece dezastrele asociate schimbărilor climatice sau înmulţit rapid.
Since then, work started on an implementation plan involving the Commission and the Member States.
De atunci sa iniţiat activitatea de elaborare a unui plan de implementare la care cooperează Comisia și statele membre.
An April Commission working document on improving environmental integration in development cooperation will provide a basis for better environmental integration at the EU level.
Un document de lucru al Comisiei din luna aprilie privind îmbunătăţirea integrării problematicii mediului în cooperarea pentru dezvoltare va reprezenta baza pentru o mai bună integrare a problematicii de mediu la nivelul UE.
The EU has continued to help African countries improve the business climate for energy investments.
UE a continuat să ajute ţările africane să îmbunătăţească mediul de afaceri pentru investiţiile energetice.
In energy, the African Union and the EU agreed to work on standardisation and integration of energy markets, and the EU is supporting integration of electricity markets in Maghreb countries.
În materie de energie, Uniunea Africană și UE au convenit să colaboreze la standardizarea și integrarea pieţelor energiei, iar UE sprijină integrarea pieţelor energiei electrice în ţările din Maghreb.
The EU has continued to help African countries improve the business climate for energy investments, and has worked with some on a Mediterranean solar energy plan.
UE a continuat să sprijine ţările africane la îmbunătăţirea climatului de afaceri pentru investiţii în sectorul energetic și a colaborat cu unele dintre acestea la un plan mediteraneean privind energia solară.
The European Commission also aims to protect forests globally.
Totodată, Comisia Europeană are drept obiectiv protejarea pădurilor la nivel mondial.
Under its ‘Forest law enforcement governance and trade initiative’, the EU imports only certified timber from its partner countries to fight illegal logging.
În conformitate cu Iniţiativa privind aplicarea legislaţiei în domeniul forestier, guvernanţă și comerţ, în scopul de a lupta împotriva exploatării ilegale a pădurilor, UE importă numai lemn certificat din ţările sale partenere.
So far Ghana and Congo have signed such an agreement, and the EU pursued an international deal to extend this campaign through the UN talks on climate change.
Până în prezent Ghana și Congo au semnat un astfel de acord, iar UE a desfășurat o iniţiativă internaţională pentru a extinde această campanie în cadrul negocierilor de la ONU privind schimbările climatice.
WHAT HAPPENED AND WHAT DIDN’T HAPPEN
COPENHAGA ÎNTÂMPLAT
The outcome of the UN Climate Change Conference in Copenhagen in December was a disappointment.
Rezultatul Conferinţei ONU privind schimbările climatice desfășu- rate în luna decembrie la Copenhaga a reprezentat o dezamăgire.
After two weeks of intense negotiations, on the final day some 30 countries — including the USA, China, India and Brazil, as well as some EU Member States and the European Commission — reached a limited ‘accord’.
După două săptămâni de negocieri intense, 30 de ţări – printre care SUA, China, India și Brazilia, precum și unele state membre ale UE și Comisia Europeană – au ajuns, în ultima zi, la un „acord” limitat.
This contains a number of positive elements, including endorsement for the first time at global level of the 2 °C ceiling and commitments to mobilise climate financing for developing countries in amounts that are in line with the Commission’s proposals.
Acesta conţine un număr de elemente pozitive, inclusiv adoptarea pentru prima dată la nivel mondial a plafonului de 2 °C și angajamente de mobilizare financiară în favoarea climei pentru ţările în curs de dezvoltare reprezentând sume care sunt conforme cu propunerile Comisiei.
Overall, however, the Copenhagen accord falls well short of meeting the EU’s level of ambition.
Cu toate acestea, în ansamblu, acordul de la Copenhaga este departe de a răspunde ambiţiilor UE.
Moreover, due to opposition from a handful of parties the conference merely noted the accord without formally endorsing it.
Mai mult, din cauza opoziţiei câtorva ţări, conferinţa a luat numai act de acord, fără al adopta în mod oficial.
As a consequence, renewed efforts will be needed to reach a legally binding global agreement at the next UN Climate Change Conference, to be held in Mexico City in November 2010.
Prin urmare, va fi nevoie de eforturi reînnoite pentru a se ajunge la un acord la nivel global obligatoriu din punct de vedere juridic la viitoarea conferinţă ONU privind schimbările climatice care va avea loc în noiembrie 2010 la Ciudad de Mexico.
THE ROAD TO COPENHAGEN
DRUMUL SPRE COPENHAGA
Despite the limited results of Copenhagen, the work done there and over the course of preceding months to narrow differences on the negotiating texts provides a good starting point for reaching a comprehensive and legally binding agreement by the end of 2010.
În pofida rezultatelor limitate obţinute la Copenhaga, eforturile depuse acolo și pe parcursul lunilor precedente în scopul apropierii textelor aflate în negociere oferă un bun punct de pornire pentru a se ajunge la un acord cuprinzător și obligatoriu din punct de vedere juridic până la sfârșitul lui 2010.
The EU has played a leading role in this process.
UE a jucat un rol decisiv în această privinţă.
The result of the Copenhagen conference in December was only a first step to a more ambitious commitment to fight climate change.
Rezultatul conferinţei de la Copenhaga, din decembrie, a fost doar un prim pas către un angajament mai ambiţios în lupta împotriva schimbărilor climatice.
‘2009, culminating in the Copenhagen conference, is a crucial year for the battle against climate change, but in fact climate change has been the defining issue for this Commission, and I fully expect it to be the defining issue for the next Commission.
„2009, care culminează cu conferinţa de la Copenhaga, reprezintă un an crucial în lupta împotriva schimbărilor climatice, dar schimbările climatice au reprezentat, de fapt, tema fundamentală pentru această Comisie și mă aștept să fie o temă definitorie și pentru viitoarea Comisie.
Why is that?
De ce acest lucru?
Because environment policy in general, and climate policy in particular, are natural European issues.
Pentru că politica de mediu, în general, și politica în domeniul schimbărilor climatice, în particular, sunt prin definiţie teme europene.
Carbon emissions don’t stop for checks at national borders.
Emisiile de carbon nu se opresc pentru control la frontierele naţionale.
Actions we take — or don’t take — inside the European Union have a direct impact on the rainforests of Brazil and Borneo, and on the thickness of the Greenland ice sheet,’said José Manuel Barroso at the Commission’s Green Week conference in Brussels in June.
Acţiunile pe care le întreprindem – sau nu le întreprindem – în interiorul Uniunii Europene au un impact direct asupra pădurilor tropicale din Brazilia sau Borneo și asupra grosimii stratului de gheaţă din Groenlanda”, a declarat José Manuel Barroso la conferinţa „Săptămâna verde” organizată de Comisie la Bruxelles în luna iunie.
The EU consistently sent a forceful and clear signal to other countries in the run-up to the climate meeting in Copenhagen, showing the political leadership needed for keeping global warming below 2 °C (28).
În perioada care a precedat conferinţa de la Copenhaga, UE a transmis în mod coerent celorlalte ţări un semnal puternic și clar demonstrând voinţa politică necesară pentru menţinerea încălzirii globale sub nivelul de 2 °C (28).
To encourage other major emitters to take strong action and thereby improve the chances of achieving a suciently ambitious global agreement, the EU has undertaken to raise its emission cuts to 30 % if other industrialised countries collectively agree to make comparable reductions and if developing countries with rapid economic development contribute to a global agreement to the extent that they are able.
Pentru ai încuraja și pe alţi emiţători majori de gaze cu efect de seră să ia măsuri ferme și să îmbunătăţească astfel șansele de a se ajunge la un acord global ambiţios, UE sa angajat să își reducă emisiile cu 30 % dacă și celelalte ţări industrializate convin în mod colectiv să realizeze reduceri comparabile și dacă ţările în curs de dezvoltare care au o dezvoltare economică rapidă contribuie la acordul global în măsura în care pot.
The EU developed its position for the international climate negotiations through meetings of environment and finance ministers and the European Council, culminating in an informal ministerial meeting in Åre in July, the Environment Council in Luxembourg in October and the European Council in October (29).
UE și-a dezvoltat poziţia în vederea negocierilor privind schimbările climatice pe parcursul reuniunilor miniștrilor mediului și finanţelor și ale Consiliului European, atingând punctul culminant cu prilejul reuniunii ministeriale informale desfășurate în luna iulie la Åre, la reuniunea Consiliului Mediu de la Luxemburg din luna octombrie și la Consiliul European din luna octombrie (29).
In October, the Environment Council stepped up the momentum in agreeing a negotiating framework for the EU.
Consiliul Mediu, cu prilejul reuniunii din luna octombrie, a dat un nou impuls convenind asupra unui cadru de negociere pentru UE.
Europe again demonstrated its leadership position on climate change, with its support for even higher long-term greenhouse gas emission reductions than the 80 % reected in the communiqué agreed at the G8 summit in L’Aquila, Italy, in July.
Europa și-a demonstrat din nou rolul de lider în lupta împotriva schimbărilor climatice prin sprijinul său pentru reduceri pe termen lung ale emisiilor de gaze cu efect de seră și mai mari decât nivelul de 80 % reflectat în comunicatul convenit la summitul G8 desfășurat în luna iulie la L’Aquila, în Italia.
It also called for emission reduction targets for international aviation and shipping, which are not covered by the Kyoto Protocol but are a rapidly growing source of emissions.
Totodată, UE a susţinut obiective de reducere a emisiilor pentru sectorul aviatic internaţional și transportul maritim, care nu sunt vizate de Protocolul de la Kyoto, dar reprezintă o sursă de emisii în creștere rapidă.
A final review of EU positions and strategies ahead of the Copenhagen conference
Revizuirea finală a poziţiilor și strategiilor UE în pregătirea conferinţei de la
The key elements of the EU position are as follows:
Copenhaga a avut loc cu prilejul unui Consiliu Mediu extraordinar (
4limitations on emissions from international aviation and shipping by 10 and 20 % respectively by 2020 compared with 2005 levels, within the framework of international agreements;
) desfășurat la 23 noiembrie la Bruxelles, în cadrul căruia Yvo de Boer, secretar executiv al Convenţiei-cadru a Organizaţiei Naţiunilor Unite privind schimbările climatice a prezentat situaţia negocierilor și ofertele celorlalţi parteneri.