natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Since it was launched in 1991, the Leader Community Initiative has been working to provide rural communities in the EU with a method for involving local partners in steering the future development of their areas.
De când a fost lansată în 1991, iniţiativa comunitară LEADER a urmărit să ofere comunităţilor rurale din UE o metodă de implicare a partenerilor locali în viitoarea dezvoltare a zonelor lor.
The Leader approach is based on the premise that, given the diversity of European rural areas, development strategies are more eective and ecient if decided and implemented at local level by local actors, accompanied by clear and transparent procedures, the support of the relevant public administrations and the necessary technical assistance for the transfer of good practice.
Abordarea LEADER se bazează pe premisa că având în vedere diversitatea zonelor rurale europene, strategiile de dezvoltare sunt mai eciente şi mai ecace dacă sunt adoptate şi puse în aplicare la nivel local de actori locali, fiind însoţite de proceduri clare şi transparente, beneciind de sprijinul administraţiilor publice relevante şi de asistenţa tehnică necesară pentru transferul de bune practici.
The following seven key features summarise the Leader approach: local public-private partnerships or local action groups ; area-based local development strategies ; bottom-up elaboration and implementation of these local strategies ; integrated and multi-sectoral actions, innovation ; networking ; and cooperation.
Următoarele şapte caracteristici esenţiale rezumă abordarea LEADER: parteneriate public-privat locale sau grupuri de acţiune locală; strategii locale de dezvoltare pe zone; elaborarea şi punerea în aplicare de jos în sus a acestor strategii locale; acţiuni integrate şi multisectoriale, inovare; relaţionare; şi cooperare.
These are described in more detail at: http://ec.europa.eu/agriculture/rur/leaderplus/pdf/factsheet_en.pdf.
Toate acestea sunt descrise detaliat la adresa: http://ec.europa.eu/agriculture/rur/leaderplus/pdf/factsheet_en.pdf
Axis 4 seeks to go beyond merely tackling the short term eects of the economic, social and environmental consequences of the depletion of fish stocks.
Axa 4 urmăreşte să meargă dincolo de simpla abordare a efectelor pe termen scurt ale consecinţelor economice, sociale şi de mediu ale epuizării stocurilor de peşte.
Its purpose is to enable fisheries communities to create new and sustainable sources of income and to improve their quality of life.
Scopul ei este să ofere comunităţilor pescăreşti posibilitatea de a-şi crea surse de venit noi şi durabile şi de a-şi îmbunătăţi calitatea vieţii.
It does this by empowering local people, those who best understand both the problems and the aspirations of fisheries communities – providing them with the tools and resources to develop and adapt solutions to meet their real needs.
Acest lucru este realizat prin împuternicirea localnicilor, ca cei care înţeleg cel mai bine atât problemele cât şi aspiraţiile din comunităţile lor – asigurându-le instrumentele şi resursele necesare dezvoltării şi adaptării soluţiilor apte să le îndeplinească nevoile lor reale.
The central principles of the approach are driven by the diversity of fisheries areas and situations that exist throughout the EU and the principle of subsidiarity, empowering local people to become the drivers of local development.
Principiile centrale ale abordării sunt determinate de diversitatea zonelor de pescuit şi a situaţiilor care există în UE, precum şi de principiul subsidiarităţii, care le acordă localnicilor competenţele necesare pentru a deveni factorii dezvoltării locale.
Assistance under Axis 4 is designed to form part of an integrated local approach centred on a local development strategy which is adapted to the local situation.
Asistenţa în temeiul Axei 4 face parte dintr-o abordare locală integrată centrată pe o strategie de dezvoltare locală adaptată la situaţia locală.
Its design and implementation should be as decentralised as possible, preferably coordinated by a partnership of local actors from the public, private and community sectors that have come together to form a FLAG.
Elaborarea şi punerea în aplicare a acesteia ar trebui să e cât mai descentralizate posibil, de preferat coordonate de un parteneriat între actorii locali din sectoarele public, privat şi comunitar care sau reunit pentru a forma un FLAG.
The overall approach can be characterised by three main and interlinked strands, the so called ‘Holy Trinity of Territorial Development’: the territory or area ; the group or partnership ; and the integrated local development strategy.
Se poate spune că abordarea generală este caracterizată de trei componente principale interconectate, o aşa-numită „Trinitate a Dezvoltării Teritoriale“: teritoriul (zona), grupul (parteneriatul) şi strategia de dezvoltare locală integrată.
Farnet Guide 1 _ Area-based Development in EU Fisheries Areas
Farnet Ghid 1 _ Dezvoltare teritorială în zonele pescăreşti ale UE
The “Holy Trinity” of Territorial Development
Trinitatea Dezvoltării Teritoriale
> Dening fisheries areas.
> Denirea zonelor de pescuit.
This section explains what is meant by fisheries areas and describes the main factors to take into account when dening the types of areas to be covered by Axis 4, from the perspective of both local actors and managing authorities.
Această secţiune explică ce se înţelege prin zone de pescuit şi descrie factorii principali de care trebuie să se ţină seama atunci când se denesc tipurile de zonele care trebuie acoperite de Axa 4, atât din perspectiva actorilor locali, cât şi a autorităţilor de management.
This territorial development approach fundamentally changes the way in which local areas, partnerships and strategies are perceived and dened.
Abordarea dezvoltării teritoriale modică fundamental felul în care sunt percepute şi denite zonele locale, parteneriatele şi strategiile.
It is no longer enough merely to start from fixed administrative boundaries, consider the needs or problems in decit terms and look for someone (usually an outside agency) to fill the gap by distributing public funds.
Nu mai este sucient să se pornească pur şi simplu de la limitele administrative fixate, să se analizeze nevoile sau problemele din punctul de vedere al decitului şi să se caute o instituţie (de obicei o agenţie externă) care să acopere acest decit alocând fonduri publice.
> Building local partnerships.
> Crearea parteneriatelor locale.
The second section of the guide explains the concept of local partnerships and outlines the main steps involved in developing a partnership, including the points to consider when deciding on its composition and functioning.
A doua secţiune a ghidului explică conceptul de parteneriate locale şi descrie paşii principali care trebuie realizaţi pentru dezvoltarea unui parteneriat, inclusiv punctele care trebuie analizate atunci când se iau decizii cu privire la alcătuirea şi funcţionarea lui.
There is also some guidance and references on partnership building.
Există, de asemenea, câteva orientări şi referinţe cu privire la construirea parteneriatului.
The cycle has to start with a positive vision and strategy for what the area could become in the future. This is backed up by an active alliance of local stakeholders working together to achieve shared goals.
Ciclul trebuie să înceapă cu o viziune pozitivă şi o strategie pentru ceea ce ar putea deveni zona în viitor, susţinute de o alianţă activă (un parteneriat local) formată din părţile interesate la nivelul zonei care colaborează pentru îndeplinirea obiectivelor comune.
The precise boundaries of the territory then depend on what they want to achieve and with whom.
Graniţele exacte ale teritoriului depind în consecinţă de ceea ce vor acestea să realizeze şi cu cine.
The territories that result are dened as functional and coherent areas, where people are bound by common or shared elements ; they become “project-based regions” and the territory itself is seen as an active learning organisation.
Teritoriile care rezultă sunt denite ca zone funcţionale şi coerente, în care oamenii sunt uniţi sau împărtăşesc elemente / valori comune; devenind „regiuni bazate pe proiecte“ , iar teritoriul în sine este considerat o zonă de învăţare activă.
How is the guide structured ?
Cum este structurat ghidul?
> Developing eective strategies.
> Elaborarea unor strategii ecace.
This last section is composed of three main sub-sections: the first explains the key steps involved in a participatory, bottom-up approach to strategic planning ; the second describes the main components of an eective strategy (the content) ; and finally, the last section deals with the operational or business plan – or how to ensure that the strategy becomes reality.
Această ultimă secţiune se împarte în trei subsecţiuni principale: prima explică paşii cheie ai abordării participative, de jos în sus, a planicării strategice, a doua descrie principalele componente ale unei strategii ecace (conţinutul) şi, în sfârşit, ultima secţiune vizează planul operaţional sau de afaceri - sau felul în care strategia poate deveni realitate.
All these sections are linked to examples and tools on the FARNET website.
Toate aceste secţiuni includ link-uri către exemple şi instrumente pe site-ul internet FARNET.
A further core element of the Axis 4 approach, cooperation, is addressed through a separate guide.
Cooperarea, un alt element esenţial al abordării Axei 4, face obiectul unui ghid separat.
This guide is divided into three main sections ; these may be read as stand alone documents but have been written in such a way as to reect the integration of the three elements of the trinity.
Acest ghid se împarte în trei secţiuni principale, care pot parcurse ca documente independente, dar care au fost elaborate în aşa fel încât să reecte integrarea elementelor treimii menţionate.
The three sections therefore integrate with and support each other as do the elements of the area, partnership and strategy in practice.
Prin urmare, cele trei secţiuni se integrează şi se susţin reciproc, la fel ca elementele zonei, ale parteneriatului şi ale strategiei aplicate.
The main sections of the guide are:
Principalele secţiuni ale ghidului sunt:
Dening fisheries areas
Denirea zonelor pescăreşti
What does fisheries area mean in the context of the EFF ?
Ce înseamnă zonă pescărească în contextul FEP?
Axis 4 of the European Fisheries Fund (EFF) is dierent from the other three Axes in that it targets fisheries areas (it is titled ‘Sustainable development of fisheries areas’) rather than just the fisheries sector.
Axa 4 a Fondului European pentru Pescuit (FEP) diferă de celelalte trei axe prin faptul că vizează zonele de pescuit (ind intitulată „Dezvoltarea durabilă a zonelor pescăreşti”), nu doar sectorul pescuitului.
The use of funds allocated to EFF Axis 4 requires three basic conditions to be fullled:
Utilizarea fondurilor alocate Axei 4 FEP presupune îndeplinirea a trei condiţii de bază:
A local area must be selected, in conformity with EU and national requirements ;
Trebuie selectată o zonă locală, în conformitate cu cerinţele UE şi a celor naţionale,
A local partnership or group must be created (the Fisheries Local Action Group or FLAG), involving key actors in the given local fisheries area ; and
Trebuie creat un parteneriat sau grup local (grup de acţiune locală în pescăresc / FLAG), în care să e implicaţi actorii principali din zona de pescuit locală respectivă, iar
The partnership, together with the wider community, must prepare and implement a local development strategy for the fisheries area.
Parteneriatul, împreună cu comunitatea mai largă, trebuie să pregătească şi să implementeze o strategie de dezvoltare locală pentru zona de pescuit.
The area, therefore, constitutes the common basis for forming the partnership, preparing the strategy and implementing the proposed actions.
Prin urmare, zona constituie baza comună pentru formarea parteneriatului, pregătirea strategiei şi punerea în aplicare a acţiunilor propuse.
The strategy and the activities financed under it must be closely related to the characteristics, conditions and needs of the fisheries area.
Strategia şi acţiunile finanţate în cadrul acesteia trebuie să e strâns legate de caracteristicile, condiţiile şi nevoile zonei pescăreşti.
Fundamentally it is the area itself (and not individual projects) which is the subject and target of the public funding and it is those living or working in the area who decide on the priorities and projects that will be supported.
În esenţă, zona (nu proiectele individuale) este cea care face obiectul şi reprezintă ţinta finanţării publice, iar persoanele care locuiesc sau muncesc în zonă sunt cele care hotărăsc cu privire la priorităţile şi proiectele care vor susţinute.
What do the EU regulations say about fisheries areas?
Ce spun regulamentele UE despre zonele de pescuit?
The EFF Regulation imposes relatively few conditions on the fisheries areas, stating that:
Regulamentul FEP impune relativ puţine condiţii cu privire la zonele de pescuit, armând că
> the areas must be limited in size and, as a general rule, smaller than NUTS 3 (Article 43.3); > the areas should either have a low population density, or a fishing sector in decline, or be characterised by small fisheries communities (Article 43.4); > the area should also be suciently “coherent from a geographical, economic and social point of view” (Article 43.3) and “have sucient critical mass in terms of human, financial and economic resources to support a viable local development strategy” (Article 45.3) The Implementing Regulation adds that:
> o zonă de pescuit selectată pentru asistenţă este limitată ca dimensiune şi, de regulă, este mai mică decât nivelul 3 din NUTS [articolul 43 alineatul (3)]; > zonele ar trebui să aibă e o densitate scăzută a populaţiei, e un pescuit în declin sau să e caracterizate de mici comunităţi pescăreşti [articolul 43 alineatul (4)]; > zona ar trebui să e „sucient de coerentă din punct de vedere geograc, economic şi social” [articolul 43 alineatul (3)] şi să aibă „o masă critică sucientă în ceea ce priveşte resursele umane, financiare şi economice, pentru a sprijini o strategie viabilă de dezvoltare locală” [articolul 45 alineatul (3)]. Regulamentul de punere în aplicare adaugă faptul că:
> the operational programme shall specify the procedures and the criteria for selecting the fisheries areas. Member States shall decide how they will apply articles 43.3 and 43.4 of the Regulation (IR Article 22.1); > the fisheries areas selected do not necessarily have to coincide with a national administrative area or with zones established for the purposes of eligibility under the objectives established by the Structural Funds (IR Article 22.2). Who denes the area ?
> programul operaţional specică procedurile şi criteriile de selectare a zonelor de pescuit; statele membre decid modalitatea de punere în aplicare a articolului 43 alineatele (3) şi (4) din regulamentul de bază [articolul 22 alineatul (1) din regulamentul de punere în aplicare]; > zonele de pescuit selectate nu trebuie să coincidă neapărat cu zonele naţionale administrative sau cu zonele stabilite în scopuri de eligibilitate în temeiul obiectivelor Fondurilor structurale [articolul 22 alineatul (2) din regulamentul de punere în aplicare]. Cine deneşte zona?
The EU regulations allow Member States or regions to use dierent approaches to area selection.
Regulamentele UE permit statelor membre sau regiunilor să utilizeze diferite modalităţi de selectare a zonelor pescăreşti.
Other managing authorities prioritise territories which meet certain characteristics and then encourage the creation of partnerships and the development of strategies in these areas.
Alte autorităţi de management acordă prioritate teritoriilor care respectă anumite caracteristici, iar apoi încurajează crearea de parteneriate şi dezvoltarea de strategii în aceste zone.
Whilst in certain circumstances this can help ensure that funding is concentrated on areas that full the conditions for meeting the strategic objectives of Axis 4 it does have the disadvantage of being more rigid and top down.
În anumite circumstanţe, acest lucru poate contribui la asigurarea concentrării finanţării în zonele care respectă condiţiile pentru îndeplinirea obiectivelor strategice ale Axei 4, dar prezintă dezavantajul de a mai rigid şi mai apropiat de abordarea „de sus în jos”.
Some Member State managing authorities dene only the broad conditions that a territory has to meet in order to benet from Axis 4, and invite fisheries communities to make proposals for FLAG areas.
Unele autorităţi de management2 din statele membre denesc numai condiţiile generale pe care un teritoriu trebuie să le îndeplinească pentru a benecia de Axa 4 şi invită comunităţile pescăreşti să facă propuneri de zone FLAG.
This has the advantage of being more bottom-up, but Member States have to judge whether they have the systems in place which will allow them to select the areas that genuinely have the “critical mass” and are the most “coherent and able to support a viable development strategy”, as required in the regulations.
Acest lucru prezintă avantajul de a mai apropiat de abordarea „de jos în sus”, dar statele membre trebuie să hotărască dacă beneciază de sisteme care să le permită să selecteze zonele care deţin cu adevărat „masa critică” şi care sunt cele mai coerente şi capabile să susţină o strategie de dezvoltare viabilă, aşa cum prevăd regulamentele.
There is also an intermediate option, where the managing authorities might indicate the broad geographic scope of Axis 4 eligibility (e.g. only a certain part of the coast, exclusion of certain large ports and so on), but the actual number of groups and their borders are negotiated between the local stakeholders.
Există, de asemenea, o opţiune intermediară, în cadrul căreia autorităţile de gestionare ar putea indica domeniul geograc general al eligibilităţii în cadrul Axei 4 (de exemplu, numai o anumită parte a coastei, excluderea anumitor porturi mari şi aşa mai departe), dar numărul real de grupuri şi graniţele lor sunt negociate între părţile interesate locale.
In Denmark, the country was originally divided into 7 “sheries regions”, within which one or more FLAGs could be established.
Danemarca era iniţial împărţită în 7 „regiuni pescăreşti”, în cadrul cărora se putea crea unul sau mai multe FLAG-uri.
It was then the local stakeholders who specied, in their expressions of interest, the areas that their local development strategy should cover, thus ensuring a “bottom-up” approach to dening the areas.
La momentul respectiv, părţile interesate locale erau cele care specicau, în cadrul apelurilor lor la manifestarea interesului, zonele pe care strategia lor de dezvoltare locală trebuia să le acopere, asigurând în acest fel o abordare „de jos în sus” a denirii zonelor.
The managing authority then evaluated and took the final decision on the proposed areas.
Autoritatea de management proceda apoi la o evaluare şi lua decizia nală cu privire la zonele propuse.
A total of 16 FLAGs were eventually selected.
În cele din urmă, au fost selectate 16 FLAG-uri.
Despite the fact that, under Axis 4, fisheries areas do not have to be conned to existing administrative boundaries (Implementing Regulation, Article 22.2), the result of the negotiations is usually a combination of municipalities (NUTS 5 areas).
În ciuda faptului că, în temeiul Axei 4, zonele de pescuit nu trebuie să coincidă neapărat cu zonele administrative actuale [Regulamentul de Implementare, Articolul 22 alineatul (2)], rezultatul negocierilor este de obicei o combinaţie de localităţi (zone de nivelul 5 din NUTS).
In fact, in some countries the formal declaration of the local authority (e.g. the local council or mayor) is a necessary condition for the given locality to be formally included in the FLAG area.
În fapt, în unele ţări, declaraţia ocială a autorităţii locale (de exemplu, a consiliului local sau a primarului) este o condiţie necesară pentru ca localitatea respectivă să e inclusă în mod ocial în zona FLAG.
In practice, the denition of fisheries areas is often one of the most hotly contested issues in Axis 4.
În practică, denirea zonelor pescăreşti este adesea unul dintre aspectele contestate cel mai energic în cadrul Axei 4.
It is frequently the result of long discussions and negotiations involving key local, regional and national authorities.
Deseori, ea este rezultatul unor discuţii şi negocieri îndelungate la care participă autorităţi locale, regionale şi naţionale importante.
During these negotiations there is often strong pressure to satisfy a wide range of stakeholders and this can lead to an expansion of the boundaries of fisheries areas and a dilution of the funding.
Pe parcursul negocierilor, există adesea o mare presiune pentru a satisface o gamă largă de părţi interesate, ceea ce poate duce la o extindere a graniţelor zonelor pescăreşti şi la o diluare a finanţării.
What are the eligibility criteria ?
Care sunt criteriile de eligibilitate?
The natural environment was a key factor in the selection of fisheries areas in France.
Mediul natural a fost un factor-cheie în selectarea zonelor de pescuit în Franţa.
We have seen that the EFF Regulation leaves Member States with considerable flexibility in dening fisheries areas.
Am văzut că Regulamentul FEP oferă statelor membre o flexibilitate considerabilă în denirea zonelor pescăreşti.
In addition to the criteria mentioned in the regulation, managing authorities can use additional criteria suited to their particular context, as long as these are mentioned in their Operational Programme.
Pe lângă criteriile menţionate în regulament, autorităţile de management pot utiliza criterii suplimentare adecvate contextului lor naţional, atâta timp cât acestea sunt menţionate în programul lor operaţional.
Normally, managing authorities tend to prioritise areas that are clearly dependent on the fisheries sector, analysing such characteristics as:
În mod normal, autorităţile de management tind să acorde prioritate unor zone care sunt clar dependente de sectorul pescuitului, ţinând cont de caracteristici precum:
The entire French coastline, along with French Guiana, was considered eligible for Axis 4 measures.
> importanţa economică a pescuitului, aşa cum reiese, de exemplu, din procentul PIB-ului pe zonă sau sector, VAB3
However, the potential threat that areas faced from declining fisheries and the quality of the local environment were important factor in the final decision making.
Cu toate acestea, ameninţarea potenţială cu care zonele sau confruntat din cauza declinului pescuitului şi calitatea mediului local au fost factori importanţi în luarea deciziei nale.
All 11 fisheries areas selected in France include protected or environmentally managed areas (nine of which are Marine Natura 2000 sites).
Toate cele 11 zone pescăreşti selectate în Franţa includ zone protejate sau gestionate din punctul de vedere al mediului (dintre care nouă sunt situri marine incluse în reţeaua Natura 2000).
> the social importance of fisheries, i.e. the implications of the current and historical dependency of the community on fisheries activities e.g. in terms of local infrastructure and services ;
> importanţa socială a pescuitului, adică implicaţiile dependenţei actuale sau din trecut a comunităţii de activităţile pescăreşti, de exemplu, în materie de infrastructură şi servicii locale;
> the degree to which the fisheries sector in the area has been aected by wider or global trends and inuences ;
> măsura în care sectorul pescuitului în zonă a fost afectat de tendinţele şi inuenţele generale sau globale;
What other factors inuence the selection of fisheries areas ?
Ce alţi factori inuenţează selectarea zonelor pescăreşti?
> the heritage, tradition and culture of fishing ; and
> moştenirea, tradiţia şi cultura pescuitului şi
> the fisheries sector’s role in the preservation of valuable natural or cultural assets.
> rolul sectorului pescuitului în menţinerea unor bunuri naturale sau culturale valoroase.