natgillin/translations-raw huggingface dataset:
12 Helsinki Convention: convention on the protection of the marine environment of the Baltic Sea area, signed in 1974 and revised in 1992 which concerns all the states bordering on the Baltic Sea.
12 Convenţia de la Helsinki: convenţie privind protecţia mediului marin din regiunea Mării Baltice, semnată în 1974 și revizuită în 1992, vizând toate statele care se învecinează cu Marea Baltică.
The convention covers the whole of the Baltic Sea area, including inland waters as well as the water of the sea itself and the sea-bed.
Convenţia acoperă întreaga zonă a Mării Baltice, inclusiv apele interioare, marea propriu-zisă și fundul marin.
Measures are also taken in the whole catchment area of the Baltic Sea to reduce land-based pollution.
De asemenea, au fost luate măsuri în întregul bazin hidrografic al Mării Baltice pentru a se reduce poluarea generată de surse de pe uscat.
THREEIMPORTANT GUIDANCE DOCUMENTS NOT AVAILABLE FROM THE BEGINNING OFISPA
TREI DOCUMENTE DE ORIENTAREIMPORTANTE NU AU FOST DISPONIBILE DE LA DEBUTULISPA
Three main guidelines were developed by the Commission and made availablefor project preparation.
În ceea ce privește întocmirea proiectelor, Comisia a elaborat și difuzat trei documente principale de orientare:
(a)An ISPA manual was provided to the beneficiary countries in 2000, duringthe preparation phase ofthefirst project applications.
(a)un manual ISPA a fost pus la dispoziţia ţărilor beneficiare în 2000, încursuletapeideîntocmireaprimelorcereridefinanţarede proiecte;
(b)A second version of the ISPA manual was developed in 2002, clari-fyingin particularthetendering and contracting procedures.
(b)în2002afostelaboratăoadouaversiunea manualului ISPA, careclarificăînspecialproceduriledeachiziţiipubliceșide contractare;
(c)Updatedguidanceoncost–benefitanalysis was madeavailable in2002, whichaddressed weaknessesidentifiedintheprevious version.In particularit gaveaveragerates ofreturnandrecom-mendedtimehorizonsfordifferentsectors.
(c)orientările actualizate cuprivirela analiza costuri-beneficii, care remediau deficienţele identificate în versiunea anterioară, au fost difuzateîn 2002. Aceste orientăriindicauînspecialratele medii derentabilitateșiconţineaurecomandăricu privirela„reperele calendaristice”caretrebuiaustabilitepentrudiferitesectoare.
However,itdidnot provide any details or forecasting techniques concerning impacts onthe environment.
Orientările nu ofereauînsă detaliiși nicitehnici de previzionare cu privirelaimpactul asupra mediului.
These methodological guides were developed after the projects audited by the Court were submitted to the Commission for approval.
Aceste ghiduri metodologice au fost elaborate după ce proiectele auditate de Curte au fost transmise Comisiei spre aprobare.
This late availabilitylimitedtheir contributiontofamiliarisingthe candidate countries withthepolicies,proceduresandthefundingprinciples ofthe EU.
Difuzarea târziealimitatcontribuţiaacestorghidurilafamiliarizareaţărilor candidate cu politicile, procedurile și principiile de finanţare aplicate de UE.
WEAKNESSESIN FINANCIAL AND COSTBENEFIT ANALYSISCBA
DEFICIENŢE LA NIVELUL ANALIZEI FINANCIARE ȘI AL ANALIZEI COSTURIBENEFICII
Each application for ISPA assistance had to contain afinancial and a cost–benefitanalysis.Forsomeprojectsthese werenotavailable or presented weaknesses.
Fiecare cerere de asistenţă în cadrul ISPA trebuia să conţină o analiză financiarășioanalizăcosturi-beneficii.Încazulanumitorproiecte, aceste analize nu erau disponibile sau prezentau deficienţe.
Nevertheless,the Commission considered that,since mostoftheprojects wererequiredtofulfilbasicneeds inthecandidatecountries,it wasnotappropriatetoholdthemup because ofshortcomingsinthe cost–benefit analysis.
Cu toate acestea,întrucâtcele mai multeproiecteaveaucascopacoperirea unor nevoi de bază din ţările candidate, Comisia nu a considerat opor-tunăblocareaacestoradincauzadeficienţelordincadrulanalizei costuri-beneficii.
The Court’s review of the financial and cost–benefit analyses provided forthe projects auditedidentifiedthefollowing weaknesses13:
Examinarea de către Curte a analizelor financiare și a analizelor costuribeneficii prezentate pentru proiectele auditate a permis identificarea următoarelor deficienţe13
(a)some missing information about discount rates used and scenario assumptions where arisk analysis was presented;
(a)lipsa unor informaţii legate de ratele de actualizare aplicate și de ipotezele utilizateîn cazul analizelor derisc prezentate; nr.
13 See also Special Report No 5/2003 (weaknesses in project appraisal, paragraphs 30 to 34) and Special Report No 6/2005 (weaknesses in evaluation and selection of projects, paragraphs 30 to 43).
5/2003 (deficienţe în evaluarea proiectelor, punctele 30-34) și Raportul special nr. 6/2005 (deficienţe în evaluarea și selectarea proiectelor, punctele 30-43).
(b) inconsistencies of CBA andfinancial analyses figures between different documentsforthesame project;
(b)inconsecvenţelanivelulcifreloraferenteanalizelorfinanciare șialanalizelorcosturi-beneficiiîntrediferiteledocumentedin cadrul aceluiași proiect;
(c)unsubstantiatedsocio-economicbenefitsandincompleteesti-mates of effectsinthetransportsector.
(c)beneficiisocioeconomice neargumentateși estimăriincomplete ale efectelor dinsectorultransporturilor.
In these circumstances, the Commission was unable to confirm from the cost–benefitanalysisthattheprojectssubmittedbythecandidate countriesrepresentedinrelativetermsthe highest added value.
În aceste circumstanţe, Comisia nu a fost în măsură să obţină, pe baza analizeicosturi-beneficii,confirmareacăproiecteleprezentatede ţărilecandidatereprezentau,întermenirelativi,valoareaadăugată cea mairidicată.
WERE PROJECTSIMPLEMENTED ACCORDING TO PLAN?
AU FOSTIMPLEMENTATE PROIECTELE CONFORM PLANIFICĂRILOR?
After the assessment of project application and approval by the Commission, a financing memorandum was signed defining, in particular, thefinancialresourcesandplanningforimplementingtheproject, includingthecompletion date.
După evaluarea cererii de finanţare a proiectului și aprobarea acesteia de către Comisie, a fost semnat un memorandum de finanţare stabilind în special resursele financiare și planificând implementarea proiectului, inclusiv datafinalizăriiacestuia.
After projectcompletion,candidate countries hadto present afinalreport.
Dupăfinalizarea proiectului,ţările candidatetrebuiausă prezinte unraportfinal.
The Court assessed to what extent the main conditions set in the financing memorandum had beenrespected,thatis:
Curtea a evaluat în ce măsură au fost respectate condiţiile principale stabiliteîn memorandumul definanţare,respectiv:
(a)whether projects had been implemented according to initial plan andthereasonsfor any delay;
(a)dacă proiectele au fost implementate conform planificării iniţiale și care aufost motiveleîntârzierilor;
(b)whetherthefinancial plansforthe projects had beenrespected andif not,thereasons why.
(b)dacă planurile definanţarea proiecteloraufostrespectatesau, în caz contrar, care aufost motivele nerespectării acestora.
ALMOST ALL PROJECTS WERE DELAYED
APROAPE TOATE PROIECTELE AU FOSTÎNTÂRZIATE
If projects are delivered later than expected, the benefits are deferred and the problemsthey areintendedto address continueforlongerthan necessary.
finalizat atunci când infrastructura este utilizată.
Delaysalsocreateuncertainties,asthesocio-economic environment maychangeand may makeitdifficulttoimplement projects asforeseen.
Ţările candidate trebuie să prezinte Comisiei un raport final în termen de șase luni de la data finalizării proiectului.
14 A project is considered completed when the infrastructure is in use.
În cazul în care proiectele se finalizează cu întârziere faţă de data stabilită, beneficiile sunt amânate și problemele pe care arfi trebuit să leremediezeseprelungesc mai multdecâtnecesar.
Candidate countries had to submit a final report to the Commission at the latest six months after the completion of the project.
Deasemenea, întârzierilecreeazăincertitudini,întrucât mediulsocioeconomicse poateschimbașipoatecomplica modulprevăzutdeimplementare a proiectelor.
15 Out of 32 projects audited,
15 Din cele 32 de proiecte auditate,
24 faced delays (75 %).
24 au suferit întârzieri (75 %).
16 Some projects were affected by more than one of the problems described.
16 Anumite proiecte au fost afectate de mai multe dintre problemele descrise.
17 E.g. eligibility of durable was amended.
17 De exemplu, eligibilitatea
The delays vary from 2 to 5 years (Poland), 4 to 4.5 years (Bulgaria),2to4.8years(Romania),1.5years(Hungary)and1to 3 years(Latvia).Inthe Czech Republic,there were no major delays.
Conform memorandumurilor de finanţare iniţiale, cea mai mare partea proiectelorauditatearfitrebuitsăseîncheie între2004și2006.Cutoateacestea,ladataauditului,numaicinci proiectefuseserăfinalizateîntermenulprevăzutiniţial14(douăîn Republica Cehă șitreiîn Letonia)15.
equipment expenditure (to be solved on a case-by-case basis), modifications of project decisions, procedures for the award of public contracts.
Datafinalizării afost modificată pentru restul de 27 de proiecte.Întârzierile variazăîntre 2 și 5 aniîn Polonia, între 4 și 4,5 ani în Bulgaria, între 2 și 4,8 ani în România, sunt de 1,5 ani în Ungaria și variază între 1 și 3 ani în Letonia. În Republica Cehă nu au existatîntârzieri majore.
Inthe survey addressedtothe project managersinthefour audited countries, the Court obtained information on the delays in implementation andthereasonsforthe delays.
cheltuielilor cu echipamente de folosinţă îndelungată (care se decide de la caz la caz), modificarea deciziilor de finanţare a proiectelor, procedurile de atribuire a contractelor de achiziţii publice.
In the environment sector, the average scheduled duration of the projects was 5 years and in the transport sector, 4.2 years.
Însectorul mediului, durata medie programatăa proiectelorera de cinci ani, iar în sectorul transporturilor de 4,2 ani.
According to the sur-vey,the average delay was 2.5 yearsin bothsectors(see Figure 5).
Conform studiului realizat, durata medie aîntârzierilor afost de 2,5 aniîn ambele sec-toare(ase vedeafigura 5).
In the projects audited, the Court found that the main reasons for delays were16:
În ceea ce privește proiectele auditate, Curtea a constatat că întârzierile sau datoratîn principal16:
(a)thelackoffamiliarityofthecandidatecountries with EU procedures and with project preparation and implementation as well as difficulties with procurement procedures(see e.g. Textbox 5) (84 % ofthe projectsinthesample);
(a)faptuluicăţărilecandidatenucunoscfoartebineprocedurile comunitareșiproceseledepregătireșideimplementareapro-iectelor,darșidificultăţilorapăruteîncadrulprocedurilorde achiziţiipublice(asevedea,deexemplu,caseta5)(84 %din proiectele din eșantion);
(b)failure of companiesthat wontendersto carry outthe work(see e.g. Textbox 6)(13 % ofthe projectsinthesample);
(b)faptuluicăsocietăţilecăroralis-auatribuitcontractelenuau efectuatlucrărilerespective(ase vedea, de exemplu, caseta 6);
(c)unrealistic planning(see e.g.Textbox 7)(22 % ofthe projectsin thesample);
(c)planificărilor nerealiste(a se vedea, de exemplu,caseta 7)(22 % din proiectele din eșantion);
(d) the change after accession of the ISPA projects into Cohesion Fund projects, which have a differentset ofrules17.
(d) transformării, după aderarea ţărilor în cauză, a proiectelor ISPA în proiecte finanţate prin Fondul de coeziune, reglementate de unset diferit de norme17.
AVERAGE DELAYSIN PROJECTIMPLEMENTATION
DURATA MEDIE AÎNTÂRZIERILOR APĂRUTEÎNIMPLEMENTAREA PROIECTELOR
ENVPLCZAverage per country/sector
MEDIUPLMedia pe ţară/sector
Average initial duration
Durata iniţială medie
In Latvia, in a project for the development of water services, it took three years to launch the tender procedure a er the signature of the financing memorandum.
În cazul unui proiect de dezvoltare a serviciilor de distribuţie a apei, desfășurat în Letonia, procedura de achiziţii publice a fost lansată abia după trei ani de la semnarea memorandumului de finanţare.
In Poland, in a project for sewage treatment, the construction suffered an interruption of almost one year during the tendering phase. e project was divided into subcontracts, one of which was co-financed by the EBRD.
În Polonia, în cazul unui proiect de tratare a apelor reziduale, construcţia a fost întreruptă aproape un an în cursul fazei de atribuire a contractelor. Proiectul a fost divizat în subcontracte, unul dintre acestea fiind finanţat de BERD.
According to the EBRD loan agreement, the bank’s tendering rules should have been applied to the procurement of the whole project. e tendering had to be stopped until the appropriate procedures had been agreed between the donors.
Acordul de împrumut semnat de BERD prevede că normele băncii în materie de atribuire a contractelor ar trebuit să se aplice totalităţii achiziţiilor publice efectuate în cadrul proiectului.
A project for the rehabilitation of sewage network and wastewater treatment facilities faced delays in implementation. e tender had to be cancelled and repeated, due to problems with the composition of the evaluation committee.
Sau înregistrat întârzieri în implementarea unui proiect privind reabilitarea reţelei de canalizare și instalaţii de tratare a apelor reziduale. Procedura de achiziţii publice a trebuit să e anulată și repetată din cauza problemelor legate de componenţa comitetului de evaluare.
In addition, the company which was awarded the contract in the second tender failed to proceed with the works in accordance with the timetable and failed to comply with several notices by the supervising engineer. e contract therefore had to be terminated.
În plus, societatea căreia i sa atribuit contractul în cadrul celei de a doua proceduri de achiziţii publice nu a efectuat lucrările conform calendarului stabilit și nu a ţinut seama de mai multe avertismente ale inginerului responsabil de supravegherea proiectului. Prin urmare, contractul a trebuit reziliat.
A third tender had to be organised, but at the time of the audit the project was at a standstill.
A fost necesară organizarea unei a treia proceduri de achiziţii publice, însă, la data auditului, proiectul se a a în impas.
In Latvia, a project to develop water services was delayed because, amongst other reasons, the cost and the time needed for the study and design work for the pipelines were underestimated.
În Letonia, un proiect de dezvoltare a serviciilor de distribuţie a apei a suferit întârzieri deoarece, printre altele, costurile necesare pentru activităţile de studiu și de proiectare a conductelor, precum și timpul alocat acestor activităţi au fost subestimate.
The survey indicates that the main reasons for not respecting the deadlines in the implementation of the projects are, on the one hand, the lengthoftheproceduresand,ontheotherhand,planningreasons (see Figure 6)18.
Studiul realizat arată că motivele principale ale nerespectării termenelor legate de implementarea proiectelor sunt, pe de o parte, procedurile îndelungate, și, pe de altă parte, problemele de planificare (a se vedea figura 6)18.
FINANCIAL PLANS NOTIMPLEMENTED AS SCHEDULED
PLANURILE DE FINANŢARE NU AU FOST APLICATE CONFORM PROGRAMULUI STABILIT
In18outof32projectsauditedtheinitialfinancialplan wasnot respected.Insixcasesthetotalcostincreased,andin12casesthe costdecreased.
În cazul a 18 dintre cele 32 de proiecte auditate, planul iniţial de finanţare nu a fost respectat. Costul total sa majorat în șase cazuri și a scăzut în 12 cazuri.
When the cost increased and no additional ISPA resources were madeavailable,candidatecountrieshadtofinance the additional costsfromtheir ownresources(see Textbox 8).
În situaţia în care costul sa majorat și nu au fost disponibile resurse ISPA suplimentare, ţările candidate au trebuit să finanţeze costurilesuplimentare dinresurse proprii(ase vedea caseta 8).
REASONS FOR DELAYSPROJECT MANAGERS
MOTIVE ALEÎNTÂRZIERILORCONFORM MANAGERILOR DE PROIECT
What were the reasons for delays?
Care au fost motivele întârzierilor?
Repetitionof the procedure15 %
Repetarea procedurii15 %
Appeals from bidders8 %
Recursuri înaintate de ofertanţi8 %
Complicatedlocal law9 %
Legislaţia locală complicată9 %
Low qualityof tendering documents6 %
Calitate scăzută a documentelor privind procedurile de achiziţii publice6 %
Time-consuming EUprocedures26 %
Modificări frecvente ale PRAG10 %
As shown in Table 1 the survey of project managers indicates that for the majority of ISPA projects changes had been made to the original financing plan.
După cum se indică în tabelul 1, studiul realizat în rândul managerilor de proiect arată că planul iniţial de finanţare a fost modificat în cazul majorităţii proiectelor ISPA.
In five cases out of the 32 projects of the sample this can be explained by underestimation ofinflation(in 16 % ofthe cases)(see Textbox 9).
În cazul a cinci dintre cele 32 de proiecte din eșantion, modificările se explicăprinsubestimareainflaţiei(în16 %dincazuri)(asevedea caseta 9).
CHANGES TO THE ORIGINAL FINANCING PLANS
MODIFICĂRI ALE PLANURILOR FINANCIAREINIŢIALE
SURVEY OF PROJECT MANAGERS
STUDIU REALIZAT ÎN RÂNDUL MANAGERILOR DE PROIECT
Changes to the original
Răspunsuri
Maintenance of the original financing plan fi financing plan
Menţinerea planului financiar financiar
In Latvia, in a railway project, due to price increases, the ISPA grant was not sufficient to cover all the elements initially foreseen. e remaining work had to be funded from national resources.
În cazul unui proiect feroviar desfășurat în Letonia, finanţarea ISPA nu a fost su cientă pentru a acoperi toate elementele prevăzute iniţial, din cauza creșterii preţurilor.
In Latvia, in a project to develop water services, the contractor repudiated the contract because he was no longer in a position to work at the agreed prices as rapid inflation occurred shortly a er the start of the works. is led to a revision of the contract, with an increased cost.
În Letonia, în cazul unui proiect de dezvoltare a serviciilor de distribuţie a apei, contractantul a denunţat contractul deoarece nu mai era în măsură să lucreze la preţurile convenite, întrucât inflaţia crescuse rapid după începerea lucrărilor. În consecinţă, contractul a fost revizuit, costurile fiind majorate.
The replies to the survey of project managers indicated that the reasons forcost overrunscan be explained mainly bytwocategories offac-tors(see Figure 7):
Răspunsurile la chestionarul adresat managerilor de proiect au arătat că depășirilecosturilorsuntcauzateînprincipaldedouăcategoriide factori(ase vedeafigura 7):
(a)problemsinprojectpreparation,suchasinadequatecost estimates;
(a)probleme legate de pregătirea proiectelor, cum ar fi estimări eronate ale costurilor;
(b)implementationproblems,suchasweakmonitoringortime delays.
(b)problemelegatedeimplementareaproiectelor,cumarfi moni-torizareainadecvatăsauîntârzierile.
COST OVERRUNS
DEPĂȘIREA COSTURILOR
In case of overruns, what were the main reasons?
Care au fost principalele motive ale depășirii costurilor?
Inadequate costestimates20 %
Estimări incorecte ale costurilor20 %
Weak monitoring14 %
Monitorizare defi cientă14 %
Time delays12 %
Întârzieri12 %
Modifications tothe project26 %
Modificări ale proiectului26 %
WERE PROJECTS CONTRIBUTING TO BENEFICIARY COUNTRIES’ COMPLIANCE WITH THE EU ENVIRONMENTAL DIRECTIVES AND TO THEIMPROVEMENT OF TENT?
AU CONTRIBUIT PROIECTELE LA EFORTUL ŢĂRILOR BENEFICIARE DE A SE CONFORMA CERINŢELOR PREVĂZUTE DE DIRECTIVELE COMUNITARE DE MEDIU ȘI LA AMELIORAREA REŢELEI TENT?
The main objective of ISPA was to help the candidate countries reduce their structural gap in the environment and transport sectors.
Obiectivul principal al ISPA a fost de a ajuta ţările candidateîn efor-tullordeareducedecalajulstructuraldinsectoarele mediuluiși transporturilor.
In order to assessthe effectiveness ofthe projectsinterms of concrete contributions to improvement of the environment and transport sectors, the Court examined:
Pentru a evalua eficacitatea proiectelor din punctul devederealcontribuţiilorconcretelaîmbunătăţiriînsectoareleîn cauză, Curtea a examinat:
(a)whether the environmental projects were consistent with EU direc-tivesinthefields of watersupply and wastewater;
(a)dacă proiectele de mediu erau conforme directivelor comunitare privind alimentarea cu apăși apelereziduale;
(b)whethertransport projects contributedtothe completion ofthe trans-Europeantransport network.
(b)dacăproiecteledetransportaucontribuitlafinalizareareţelei transeuropene detransport.
As at the time of the audit final reports were available on only a limited number ofthe 279infrastructure projects co-financed by ISPA, only partial conclusions could be drawn.
Întrucât la data auditului rapoartele finale erau disponibile doar pentru o mică parte dintre cele 279 de proiecte de infrastructură cofinanţate de ISPA, au pututfiformulate numai concluzii parţiale.
COMPLIANCE WITH EU ENVIRONMENTAL STANDARDS HASINCREASED
A CRESCUT GRADUL DE RESPECTARE A STANDARDELOR DE MEDIU ALE UE
Intheenvironmentalsector,outof16projectsinthesample,only three werecompletedatthetimeoftheaudit.Theassessmentof theseprojectsshowsthat,inspiteofsomeshortcomings,theyare contributingtocompliance with EU environmental standards (see Textbox 10).
În sectorul mediului, numaitrei dintre cele 16 proiecte din eșantion fuseseră finalizate la data auditului. Evaluarea acestor proiecte arată că,în pofida unor deficienţe,elecontribuielaefortul dealinierela standardele de mediu ale UE(ase vedea caseta 10).
In Latvia, the objective of one project was to improve water supply and sewage services, ensuring that drinking water and purified sewage conform to the national legislation and the requirements of the EU directives.
În Letonia, obiectivul unui proiect era de a ameliora serviciile de alimentare cu apă și serviciile de canalizare, astfel încât caracteristicile apei potabile și ale apei epurate să respecte legislaţia naţională și cerinţele prevăzute de directivele UE.
According to the final report, the project has ensured adequate quality of the treated water according to the EU urban wastewater treatment directive (91/271/EEC) and of the drinking water.
Conform raportului final, proiectul a permis garantarea calităţii corespunzătoare a apelor tratate, în conformitate cu Directiva UE de tratare a apelor reziduale urbane (91/271/CEE), precum și pe cea a apei potabile.
In Latvia, the objective of one project was to develop drinking water quality and wastewater services. e EU standards for drinking water quality have been met.
Obiectivul unui alt proiect desfășurat în Letonia era de a îmbunătăţi calitatea apei potabile și serviciile de tratare a apelor reziduale.
However, for wastewater, full compliance with legal requirements had not yet been achieved. e rehabilitation and upgrading of a biological wastewater treatment plant had been completed but the nitrogen and phosphorus content in the effluent still exceeded the EU and local norms at the time of the audit.
Activităţile de reabilitare și de modernizare a unei staţii de tratare biologică a apelor reziduale au fost finalizate, dar, la data auditului, conţinutul de azot și de fosfor din efluenţi depășea în continuare cantităţile prevăzute de normele comunitare și locale.
In spite of some shortcomings, the projects that were not completed atthetimeoftheaudit,ifimplementedasplanned,arelikelyto contribute to compliance with EU environmental standards (see Textbox 11).
În pofida unor deficienţe, proiectele care nu fuseseră finalizate la data auditului vor contribui probabil la efortul de aliniere la standardele de mediu ale UE, cu condiţia să fieimplementate conform planificărilor (ase vedea caseta 11).
IMPROVEMENTSIN LINKS TO THE TRANSEUROPEAN TRANSPORT NETWORK
ÎMBUNĂTĂŢIREA LEGĂTURILOR CU REŢEAUA TRANSEUROPEANĂ DE TRANSPORT