natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Central banks stood ready to provide dollars in exchange for their national currency and vice versa.
În prezent, în Europa există diverse sisteme de bani electronici pe bază de card, gestionate, în general, de instituţii financiare.
The Bretton Woods monetary system collapsed in 1971 and since then the currencies of the major economies have remained pure fiat money.
În Germania, de exemplu, numărul bancnotelor emise de Reichsbank a crescut de la 2 593 de milioane în anul 1913 la un total de 92 844 720,7 miliarde de bancnote aflate în circulaţie la data de 18 noiembrie 1923.
In addition, most countries have allowed the exchange rates of their currencies to float.
Întrucât volumul numerarului în circulaţie a sporit, majoritatea ţărilor au suspendat convertibilitatea monedelor lor în aur, deoarece rezervele naţionale de aur erau insuficiente pentru ai asigura echilibrul.
These days, various forms of intangible money have emerged, among them socalled “electronic money”.
În zilele noastre au apărut diverse forme dematerializate ale banilor, printre acestea numărându-se „banii electronici.”
The evolution of money has not stopped. These days, various forms of intangible money have emerged, among them socalled “electronic money” (“e-money”), or electronic means of payment, which first appeared in the 1990s.
În cursul acestei conferinţe sa convenit asupra unui etalon aur revizuit: cursurile de schimb pentru monedele naţionale ale principalelor puteri economice au fost fixate în raport cu dolarul, acesta din urmă fiind convertibil în aur la un preţ fix de 35 USD/uncie.
This kind of money can be used to pay for goods and services on the internet or using other electronic media.
Din acest motiv, sistemul monetar de la Bretton Woods este denumit adesea etalonul aur-devize.
Upon receiving authorisation from the buyer for the payment to take place, the vendor contacts the issuing bank and is transferred the funds.
Băncile centrale erau pregătite să furnizeze dolari în schimbul monedei lor naţionale ^ i invers.
This chapter provides detailed information to help answer questions such as what price stability, inflation and deflation are, how inflation is measured, what the difference between nominal interest rates and the real return is, and what the benefits of price stability are, or in other words, why it is important for central banks to ensure price stability.
Prezentul capitol oferă detalii utile pentru a răspunde la întrebări precum: ce înseamnă stabilitatea preţurilor, inflaţia M i deflaţia, cum se măsoară inflaţia, care este diferenţa între ratele nominale ale dobânzilor M i randamentul real Mic are sunt avantajele stabilităţii preţurilor, cu alte cuvinte, de ce este important ca băncile centrale să asigure stabilitatea preţurilor?
3.1 explains some basic economic terms such as the concepts of inflation, deflation and price stability.
3.1 explică unii termeni economici de bază, cum ar fi conceptele de inflaţie, deflaţie M i stabilitatea preţurilor.
3.2 focuses on the problems associated with measuring inflation.
3.2 se concentrează asupra problemelor legate de măsurarea inflaţiei.
3.3 provides an overview of the benefits of price stability.
3.3 oferă o prezentare generală a avantajelor stabilităţii preţurilor.
3.1 What is price stability?
3.1 Ce este stabilitatea p r e Cu r i lor ?
3.2 Measuring inflation
3.2 Măsurarea in f la Ci ei
3.3 The benefits of price stability
3.3 Avantajele stabilită Ci i p r e Cu r i lor
WHAT IS PRICE STABILITY?
CE ESTE STABILITATEA P R E 0 U R I LOR ?
Inflation and deflation Inflation and deflation are important economic phenomenona that have negative consequences for the economy.
Inflaţia M i deflaţia Inflaţia ^ i deflaţia reprezintă fenomene economice importante, care pot avea consecinţe negative asupra economiei.
Basically, inflation is defined as a general, or broadly-based, increase in the prices of goods and services over an extended period which consequently leads to a decline in the value of money and thus its purchasing power.
În esenţă, inflaţia este definită ca o c r e ^ t e r e generală – sau generalizată – a preţurilor bunurilor ^ i serviciilor pe o perioadă îndelungată, care conduce la scăderea valorii banilor ^ i , prin urmare, a puterii de cumpărarea acestora.
Deflation is often defined as the opposite of inflation, namely as a situation in which the overall price level falls over an extended period.
Deflaţia este adesea definită ca opusul inflaţiei, ^ i anume ca situaţia în care se înregistrează o scădere generală a preţurilor pe o perioadă îndelungată.
When there is no inflation or deflation, we can say that there is price stability if, on average, prices neither increase nor decrease but stay stable over time.
În absenţa inflaţiei sau a deflaţiei, se poate vorbi despre stabilitatea preţurilor atunci când, în medie, preţurile nici nu cresc, nici nu descresc, ci rămân stabile în timp.
If, for instance, EUR 100 can buy the same basket of goods as it could, say, one and two years ago, then this can be called a situation of absolute price stability.
Dacă, de exemplu, cu 100 EUR se poate cumpăra acela ^ i c o ^ de bunuri ca ^ i cu un an sau doi înainte, stabilitatea preţurilor poate fi considerată absolută.
Movements in individual prices and in the general price level It is important to make a distinction between movements in prices of any individual good or service and movements in the general price level.
Variaţii ale preţurilor individuale M i ale nivelului general al preţurilor Este important să se facă distincţia între variaţiile preţurilor oricăror bunuri sau servicii considerate individual ^ i cele ale nivelului general al preţurilor.
Frequent changes in individual prices are quite normal in market-based economies, even if there is price stability overall.
Modificările frecvente ale preţurilor individuale sunt relativ normale în economiile de piaţă, chiar ^ i atunci când preţurile sunt stabile în ansamblu.
The changes in supply and/or demand conditions of individual goods or services inevitably lead to changes in their price.
Modificarea condiţiilor privind cererea ^ i / sau oferta de diferite bunuri sau servicii considerate individual conduce, în mod inevitabil, la variaţii ale preţurilor.
For example, in recent years we have seen substantial declines in the prices of computers and mobile phones, mainly resulting from rapid technological progress.
De exemplu, în ultimii ani, preţurile calculatoarelor ^ i ale telefoanelor mobile au scăzut substanţial, în principal ca urmare a progreselor tehnologice rapide.
However, from the beginning of 1999 to mid-2006, oil and other energy prices increased, partly as a result of concerns regarding the future supply of energy and partly as a result of increased demand for energy, in particular from fast-growing economies.
Cu toate acestea, de la începutul anului 1999 până la mijlocul anului 2006, preţurile petrolului ^ i ale altor produse energetice au consemnat majorări, în parte ca urmare a preocupărilor legate de viitoarea ofertă de energie, dar ^ i ca o consecinţă a unei cereri mai mari de energie, în special din partea economiilor cu o c r e ^ t e r e rapidă.
On the whole, inflation in most industrialised countries remained low and stable – stability in the general price level can go hand-in-hand with substantial changes in individual prices as long as falling and rising prices offset each other so that the overall price level remains unchanged.
Pe ansamblu, inflaţia sa menţinut la un nivel scăzut ^ i stabil în majoritatea ţărilor industrializate; stabilitatea nivelului general al preţurilor poate fi însoţită de variaţii substanţiale ale preţurilor individuale, atât timp cât c r e ^ t e r ea ^ i scăderea preţurilor se compensează reciproc, astfel încât nivelul general al preţurilor să rămână neschimbat.
Subsequently, the costs of this basket are then compared over time, determining a series for the price index.
Ulterior, costurile acestui c o ^ sunt comparate în timp, ceea ce permite stabilirea unei serii de date pentru calculul indicelui preţurilor.
The annual rate of inflation can then be calculated by expressing the change in the costs of the market basket today as a percentage of the costs of the identical basket the previous year.
Rata anuală a inflaţiei poate fi apoi calculată prin exprimarea variaţiei costurilor c o ^ u l u i de consum actual ca pondere în costurile a celui a ^ i c o ^ în anul anterior.
Measurement issues How can inflation be measured?
Aspecte legate de măsurare Cum poate fi măsurată inflaţia?
There are millions of individual prices in an economy.These prices are subject to continuous moves which basically reflect changes in the supply of and the demand for individual goods and services and thus give an indication of the “relative scarcity” of the respective goods and services.
Există milioane de preţuri individuale într-o economie. Aceste preţuri sunt supuse unor variaţii permanente, care reflectă, în esenţă, modificarea cererii ^ ia ofertei de bunuri ^ i servicii individuale ^ i indică astfel „relativa raritate” a bunurilor ^ i serviciilor respective.
It is obvious that it is neither feasible nor desirable to take all of these prices into account, but neither is it appropriate to look at just a few of them, since they may not be representative of the general price level.
În mod evident, nu este nici fezabil, nici de dorit ca toate aceste preţuri să fie luate în considerare, dar nici adecvat ca numai câteva dintre acestea să fie analizate, deoarece ar putea să nu fie reprezentative pentru nivelul general al preţurilor.
However, the developments of the price level as identified by such a basket only reflect the situation of an “average” or representative consumer.
Cu toate acestea, evoluţia nivelului preţurilor, identificată prin intermediul acestui c o ^ , reflectă numai situaţia unui consumator „mediu” sau reprezentativ.
If a person’s buying habits differ substantially from the average consumption pattern and thus from the market basket on which the index is based, that person may experience a change in the cost of living that is different to the one shown in the index.
Dacă obiceiurile de cumpărare ale unei persoane diferă considerabil de tiparul mediu de consum ^ i , implicit, de c o ^ u l de consum pe care se bazează indicele, este posibil ca această persoană să cunoască o evoluţie a costului vieţii diferită de cea sugerată de indice.
There will therefore always be some people who experience a higher “inflation rate” for their “individual basket” and some who face a lower “individual rate of inflation”.
Prin urmare, vor exista întotdeauna oameni care vor resimţi o „rată a inflaţiei” mai ridicată în ceea ce p r i v e ^ t e propriul c o ^ , în timp ce alţii vor percepe, dimpotrivă, o „rată individuală mai scăzută a inflaţiei”.
In other words, the inflation measured by the index is only an approximate measure of the average situation in the economy; it is not identical to the overall price changes faced by each individual consumer.
Altfel spus, inflaţia măsurată cu ajutorul indicelui reprezintă doar o măsurare aproximativă a situaţiei medii din economie; aceasta nu este identică cu variaţiile nivelului general al preţurilor cu care se confruntă fiecare consumator.
Consumer Price Index Most countries have a simple common-sense approach to measuring inflation, using the socalled “Consumer Price Index” (CPI).6 For this purpose, the purchasing patterns of consumers are analysed to determine the goods and services which consumers typically buy and which can therefore be considered as somehow representative of the average consumer in an economy.
6 De fapt, indicele preţurilor de consum, care măsoară variaţiile preţurilor de consum ale bunurilor ^ i serviciilor, nu este singurul indice al preţurilor dintr-o economie.
As such they do not only include those items which consumers buy on a day-to-day basis (e.g. bread and fruit), but also purchases of durable goods (e.g. cars, PCs, washing machines, etc.) and frequent transactions (e.g. rents).
Un alt indice cu o importanţă economică similară este indicele preţurilor de producţie.
Putting together this “shopping list” of items and weighting them according to their importance in consumer budgets
Acest indice măsoară variaţiile preţurilor de vânzare, operate în timp de producătorii de bunuri ^ i servicii.
6 In fact, the Consumer Price Index, which measures the price changes in consumer goods and services, is not the only price index in an economy.
Indicele preţurilor de consum Majoritatea ţărilor au o abordare simplă ^ i judicioasă în ceea ce p r i v e ^ t e măsurarea inflaţiei, utilizând a ^ anumit u l „indice al preţurilor de consum (IPC)”6.
Another index which is of similar economic importance is the Producer Price Index.This index measures the changes made by domestic producers of goods and services to sales prices over time.
Acestea nu includ numai articolele pe care cumpărătorii le achiziţionează zilnic (de exemplu, pâine ^ i fructe), ci ^ i bunurile de folosinţă îndelungată (de exemplu, autoturisme, calculatoare, m a ^ in i de spălat etc.) ^ i tranzacţiile frecvente (de exemplu, chirii).
7 More precisely, these goods are weighted according to final monetary expenditure shares of private households.
7 Mai exact, aceste bunuri sunt ponderate în funcţie de cota pe care o deţin în cadrul cheltuielilor monetare finale ale gospodăriilor.
In practice, the weights in the basket are periodically revised in order to reflect changes in consumer behaviour.
de „controlori de preţ” verifică în fiecare lună preţurile acestor articole, la diferite puncte de
BOX 3.1: MEASURING INFLATION – A SIMPLE EXAMPLE
CASETA 3.1 MĂSURAREA IN F LA 0 I EI – UN EXEMPLU SIMPLU
Let us illustrate the considerations above by means of a simple numerical example.
Să exemplificăm consideraţiile anterioare cu ajutorul unui calcul numeric simplu.
Suppose that a representative market basket of the yearly expenditure of teenagers is 100 sandwiches, 50 soft drinks, ten energy drinks and one mountain bike.
Să presupunem că unfic o ^ de consum reprezentativ pentru cheltuielile anuale ale adolescenţilor este compus din 100 des and v i ^ u r i , 50 de băuturi răcoritoare, zece băuturi energizante ^ i o bicicletă montană.
that between the first and second year, the cost of this basket of goods has risen from EUR 300 to EUR 330, or by 10 %.
rezultatelor. Este u ^ o r de observat că între primul ^ i al doilea an, costul acestui c o ^ de bunuri a crescut de la 300 EUR la 330 EUR, mai exact cu 10%.
From the first to the third year, the cost has risen from EUR 300 to EUR 360, or by the equivalent of 20 %.
Între primul ^ i al treilea an sa înregistrat o majorarea costului de la 300 EUR la 360 EUR, respectiv echivalentul a 20%.
Price (Year 1)
Preţul (anul 1)
Price (Year 2)
Preţul (anul 2)
Price (Year 3)
Preţul (anul 3)
Another way to express this is by means of a price index.
Indicele preţurilor constituie o altă modalitate de a exprima acest lucru.
In order to compute the price index, the cost of the market basket in any period is divided by the cost of the market basket in the base period, and the result is multiplied by 100.
Pentru a calcula indicele preţurilor, costul c o ^ u l u i de consum aferent oricărei perioade se împarte la costul c o ^ u l u i de consum aferent perioadei de bază, iar rezultatul se în m u l ţ e ^ t e cu 100.
In the table above, year 1 is the base period.
În tabelul de mai sus, anul 1 reprezintă perioada de bază.
The price index for year 3 is therefore:
A ^ a dar, indicele preţurilor pentru anul 3 este următorul:
EUR 300.00
Bicicletă montană
Price Index = (P3/P1) x 100 = (360/300) x 100 = 120
Indicele preţurilor = (P3/P1) × 100 = (360/300) × 100 = 120,00
Price index
Costul c o ^ u l u i de consum
The total cost of the basket can then be calculated by multiplying the quantities by the respective prices and adding everything up. It is easy to see
Costul total al c o ^ u l u i poate fi apoi calculat prin înmulţirea cantităţilor cu preţurile respective ^ i adunarea
The price index tries to give a general picture of what is happening to a great many prices.
Indicele preţurilor încearcă să ofere o imagine de ansamblu a evoluţiei unui număr mare de preţuri.
As the example shows, the price index may rise despite some prices actually declining.
După cum demonstrează exemplul anterior, indicele preţurilor poate consemna o c r e ^ t e r efi, în pofida scăderii anumitor preţuri.
Measurement problems For various reasons, there are some difficulties associated with any attempt to express the overall change in prices as one number.
Probleme legate de măsurare Din diverse motive, orice încercare de a exprima printr-un număr variaţia nivelului general al preţurilor prezintă unele dificultăţi.
First, an existing basket usually becomes less and less representative over time, as consumers increasingly substitute more expensive goods for cheaper ones.
În primul rând, unfic o ^ existent devine, în timp, din ce în ce mai puţin reprezentativ, deoarece consumatorii au din ce în ce mai mult tendinţa de a înlocui bunurile mai scumpe cu unele mai ieftine.
For example, higher petrol prices might lead some people to drive less and buy a higher quantity of other goods instead.
De exemplu, scumpirea benzinei poate determina unele persoane să - ^ i folosească mai puţin autoturismul ^ i să cumpere, în schimb, o cantitate mai mare de alte bunuri.
Therefore, if the weights are not adjusted, the change in the index may slightly overestimate the “true” price increases.
Prin urmare, dacă ponderile nu sunt ajustate, variaţia indicelui poate conduce la o u ^ o ar ă supraestimare a c r e ^ t e r i i
Second, changes in quality are sometimes difficult to incorporate into the price index.
„reale” a preţurilor.
If the quality of a product improves over time and the price also rises, some of the change in price is due to the improved quality.
În al doilea rând, variaţiile calitative sunt adesea dificil de încorporat în indicele preţurilor.
Price increases which are due to quality changes cannot be considered as giving rise to inflation, as they do not reduce the purchasing power of money.
În cazul în care calitatea unui produs se î m bună t ă ţ e ^ t e în timp, iar preţul se majorează, unele variaţii ale preţurilor sunt rezultatul acestei ameliorări calitative.
Changes in quality are commonplace over long periods of time.
Majorările de preţuri determinate de schimbări calitative nu pot fi considerate factori generatori de inflaţie, deoarece nu reduc puterea de cumpărarea banilor.
For example, today’s cars differ considerably from those manufactured in the 1970s, which in turn were very different from those of the 1950s.
Modificările calitative se produc în mod curent pe parcursul unor perioade îndelungate.
Statistical offices spend a lot of time making adjustments for quality changes, but by their very nature such adjustments are not easy to estimate.
De exemplu, autoturismele din ziua de astăzi diferă considerabil de cele fabricate în anii ’70, care, la rândul lor, erau foarte diferite de cele din anii ’50.
Apart from new varieties of existing goods (e.g. the introduction of new breakfast cereals), an important and difficult
Birourile de statistică dedică mult
3 usually move with the price level and therefore with inflation. In other words, the effects of inflation have not been accounted for.
Variabile nominale M i variabile reale După cum sa explicat anterior, în cazul inflaţiei, cu o sumă dată de bani se pot cumpăra din ce în ce mai puţine bunuri.
Real variables, however, such as real income or real wages, are variables where the effects of inflation have been deducted or “taken out”.
Aceasta echivalează cu afirmaţia potrivit căreia valoarea banilor scade sau puterea de cumpărare se erodează, conducând la un alt aspect economic important: diferenţa dintre variabilele nominale ^ i cele reale.
subject is the inclusion of new products.
O variabilă nominală se măsoară în preţuri curente.
For example, after DVD players came on the market, there was an inevitable time lag until they could be captured in price statistics, since information on the market shares, the main distribution channels, the most popular makes, etc., was needed.
De obicei, astfel de variabile variază în funcţie de nivelul preţurilor ^ i , prin urmare, în funcţie de inflaţie. Cu alte cuvinte, efectele inflaţiei nu sunt luate în considerare.
But if it takes too long to incorporate new products into the price index, the price index fails to fully reflect the actual average price changes that consumers are facing.
Cu toate acestea, variabilele reale, cum ar fi venitul real ^ i salariile reale, reprezintă variabile din care efectele inflaţiei au fost deduse sau „eliminate”.
Let us assume that a worker’s earnings increase by 3 % in nominal (i.e. in money) terms per year, in other words, his monthly earnings increase from, say, EUR 2000 to EUR 2060.
timp efectuării ajustărilor necesare pentru a evidenţia schimbările de ordin calitativ, dar, prin în să ^ i natura lor, aceste ajustări sunt dificil de estimat.
If we further assume that the general price level were to increase by 1.5 % over the same period, which is equivalent to saying that the rate of inflation is 1.5 % per annum, then the increase in the real wage is ((103/101.5) – 1) x 100 ≈ 1.48 % (or approximately 3 % – 1.5 % = 1.5 %).
Cu excepţia noilor sortimente de bunuri existente (de exemplu, o nouă ofertă de cereale pentru micul dejun), luarea în considerare a noilor produse constituie o problemă importantă ^ i dificilă.
Therefore, the higher the rate of inflation for a given nominal wage increase, the fewer goods the worker can buy.
De exemplu, a existat un decalaj inevitabil între introducerea pe piaţă a aparatelor de redare a DVD-urilor ^ i momentul includerii acestora în datele statistice referitoare la preţuri, deoarece erau necesare informaţii privind segmentele de piaţă, principalele canale de distribuţie, cele mai populare mărci etc. Integrarea prea lentă a noilor produse în indicele preţurilor face ca acestea să nu reflecte pe deplin variaţiile medii efective ale preţurilor cu care se confruntă consumatorii.
For the euro area (i.e. all the EU countries that have adopted the euro as their currency), no precise estimates for such a measurement bias are available.
Să presupunem că salariul unui lucrător c r e ^ t ea nu al cu 3% în termeni nominali, respectiv b ă ne ^ t i.
However, one can expect the size of such a possible bias to be rather small for two reasons.
Altfel spus, remuneraţia sa lunară se majorează de la, de exemplu, 2000 EUR la 2 060 EUR.
First, the Harmonised Index of Consumer Prices (HICP) – this is a harmonised CPI for all euro area countries – is a relatively new concept.
Dacă presupunem în continuare că nivelul general al preţurilor înregistrează o c r e ^ t e r e de 1,5% în aceea ^ i perioadă, ceea ce este echivalent cu a spune că rata inflaţiei este de 1,5% pe an, atunci majorarea salariului real se calculează după cum urmează: ((103/101,5) –1) × 100 ≈ 1,48% (sau aproximativ 3% – 1,5% = 1,5%).
Second, Eurostat, the European Commission agency responsible for this area of statistics at the EU level, has attempted to avoid a measurement bias in the HICP by setting appropriate statistical standards.
Prin urmare, cu cât este mai mare rata inflaţiei aferente unei c r e ^ t e r i salariale nominale date, cu atât este mai mic numărul de bunuri pe care lucrătorul respectiv le poate cumpăra.
Another important distinction is between nominal and real interest rates (see also Box 3.2 below).
O altă distincţie importantă se face între ratele nominale ^ i cele reale ale dobânzilor (a se vedea ^ i caseta 3.2).
By way of an example, let us suppose that you can buy a bond with a maturity of one year at face value which pays 4 % at the end of the year.
De exemplu, să presupunem că puteţi cumpăra o obligaţiune cu scadenţa la un an, emisă la o valoare nominală, cu un randament de 4% la s f â r ^ i t u l anului.
If you were to pay EUR 100 at the beginning of the year, you would get EUR 104 at the end of the year.The bond therefore pays a nominal interest rate of 4 %.
Dacă aţi plăti 100 EUR la începutul anului, aţi primi 104 EUR la s f â r ^ i t u l anului. Prin