natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Decisions in these matters are not their responsibility in Bulgaria, Ireland (ISCED 1), France (ISCED 1), Cyprus and Romania.
Deciziile în aceste probleme nu sunt responsabilitatea şcolilor în Bulgaria, Irlanda (ISCED 1), Franţa (ISCED 1), Cipru şi România.
In these countries decisions are taken by the higher education authorities although schools may be consulted during the procedure.
În aceste ţări deciziile sunt luate de autorităţile educaţionale superioare deşi şcolile pot fi consultate.
Greece is an exception since operating expenditure is determined either by the school (but subject to approval) or by a list of predefined options.
Grecia este o excepţie deoarece cheltuielile operaţionale sunt hotărâte fie de şcoală (dar supuse aprobării), fie dintr-o listă de opţiuni predefinite.
In Germany, this is the case for the acquisition of computer equipment.
În Germania aşa stau lucrurile în cazul achiziţionării echipamentelor pentru computere.
The third group comprises countries where the degree of autonomy changes according to the category of expenditure.
Al treilea grup cuprinde ţările în care gradul de autonomie se schimbă în funcţie de categoria de cheltuieli.
Generally all these countries have more autonomy for operating expenditure than for capital expenditure.
În general, toate aceste ţări au mai multă autonomie pentru cheltuieli operţionale decât pentru cheltuieli de capital.
In the latter case, schools often have no autonomy at all.
Pentru al doilea caz, şcolile adesea nu au autonomie deloc.
In Lithuania, it is limited for both categories of expenditure.
În Lituania autonomia este limitată pentru ambele categorii de cheltuieli.
In France (ISCED 2), decisions about operating expenditure and the acquisition of computer equipment may be made by schools with the approval of the higher education authority.
În Franţa (ISCED 2), deciziile legate de cheltuielile operaţionale şi de achiziţia de echipament pentru computere pot fi luate de şcoli cu aprobarea autorităţii educaţionale superioare.
In Liechtenstein (ISCED 2), the degree of autonomy varies according to the level of expenditure.
În Liechtenstein (ISCED 2), gradul de autonomie variază în funcţie de nivelul de cheltuială.
In the Netherlands, delegation from the competent authority (bevoegd gezag) regarding capital expenditure and/or acquisitions is formally possible but is most likely to remain in the domain of the competent authority.
În Olanda, delegarea din partea autorităţii competente (bevoegd gezag) privind cheltuielile de capital şi/sau achiziţiile este posibilă formal, dar cel mai probabil rămâne în domeniul autorităţii competente.
Figure 2.1: Autonomy of schools in the use of public funds, ISCED 1 and 2, 2006/07
Figura 2.1: Autonomia şcolilor în utilizarea fondurilor publice, ISCED 1 şi 2, 2006/07
Capital expenditure and/or acquisitions
Cheltuielile de capital şi/sau achiziţiile
Operating expenditure
Cheltuielile operaţionale
Acquisition of computer equipment
Achiziţia de echipamente pentru computere
Full autonomy
Autonomie Limitată
No autonomy
Fără autonomie
Discretionary delegation
Delegare Discreţionară
Source: Eurydice.
Surse: Eurydice.
Additional notes
Note Adiţionale
Belgium (BE fr, BE de): (a) refers to schools for which the Community is directly responsible and a minister is the responsible authority; and (b) refers to schools of the public and private grantaided sector.
Belgia (BE fr, BE de): (a) se referă la şcoli pentru care Comunitatea este direct responsabilă şi ministrul este autoritatea responsabilă, iar (b) se referă la şcoli din sectorul subvenţionat de stat şi subvenţionat privat.
In the grantaided sector, the responsible authority is deemed to be the school-based management body.
În sectorul subvenţionat, autoritatea responsabilă este considerată a fi corpul de management bazat pe şcoală.
Belgium (BE de) (a): Capital expenditure: schools can decide within a certain level of expenditure.
Belgia (BE de) (a): Cheltuielile de capital: şcolile pot decide până la un anumit nivel de cheltuieli.
Above this level the decision is taken by the ministry.
Peste acest nivel decizia este luată de minister.
Chapter 2: Levels of School Autonomy and Types of School Decision-Making
Capitolul 2: Nivelurile autonomiei şcolare şi tipuri de luare a deciziei în şcoli
Bulgaria: Schools have autonomy for some operating expenditure.
Bulgaria: Şcolile au autonomie pentru unele cheltuieli operaţionale. Ireland: Fără autonomie la ISCED 1.
Greece: Schools may be fully autonomous for some operating expenditure.
Grecia: Şcolile pot fi complet autonome pentru unele cheltuieli operaţionale.
Spain: Capital expenditure: schools propose expenditure but the education authority approves and provides finances (local authorities for primary education and the Autonomous Community for secondary schools).
Spania: Cheltuielile de capital: şcolile propun cheltuieli dar autoritatea educaţională aprobă şi finanţează (autorităţile locale pentru educaţia primară şi Comunitatea Autonomă pentru şcolile secundare).
Schools are free to make their own decisions regarding the acquisition of computer equipment, but Autonomous Communities usually design the whole network facilities and provide the most important part of the equipment.
Şcolile sunt libere să ia decizii privind achiziţia de echipamente pentru computere, dar, de obicei, Comunităţile Autonome proiectează întreaga reţea de facilităţi şi furnizează cea mai importantă parte a echipamentului.
France: Refers to non-salary expenditure.
Franţa: Se referă la cheltuielile non-salariale.
Secondary schools (ISCED 2) do not have autonomy with regard to expenditure on salaries.
Şcolile secundare (ISCED 2) nu au autonomie în privinţa cheltuielilor cu salariile.
Primary schools (ISCED1) have no autonomy with respect to use of public funds.
Şcolile primare (ISCED1) nu au autonomie în privinţa utilizării fondurlor publice.
Latvia: Schools have full autonomy in the use of public funds in their budget as approved by their founding body.
Letonia: Şcolile au autonomie completă în utilizarea fondurilor publice în bugetul lor aşa cum este aprobat de corpul lor de finanţare. Luxembourg: Fără autonomie la ISCED 1.
Hungary: Capital expenditure is forbidden.
Ungaria: Cheltuielile de capital sunt interzise.
Acquisitions can be financed from the annual budget from the maintaining body.
Achiziţiile pot fi finanţate din bugetul anual.
The purpose has to be declared and the amount has to be separated within the budget.
Scopul trebuie declarat şi suma trebuie să fie separată în cadrul bugetului.
Planning yearly acquisition is a task of the school head; and approved by the maintainer.
Planificarea achiziţiilor anuale este în sarcina directorului şi sunt aprobate de administrator.
Netherlands: Every school has its competent authority (bevoegd gezag) which may be responsible for one school (in the the vernacular generally referred to as eenpitters) or many schools (e.g. Ons Middelbaar Onderwijs in the province of Brabant).
Olanda: Fiecare şcoală are autoritatea sa competentă (bevoegd gezag) care poate fi responsabilă pentru o şcoală (în limba maternă eenpitters) sau pentru mai multe şcoli (de exemplu Ons Middelbaar Onderwijs din provincia Brabant).
It has responsibility in all cases but it can delegate the power of decision to the school management or the school head.
Aceasta are responsabilitate în toate cazurile, dar îşi poate delega puterea de decizie către managementul şcolii sau către directorul şcolii.
This delegation should be entered in the management statute.
Această delegare ar trebui introdusă în statutul de management.
Formally the competent authority is responsible for everything and it is not possible to indicate which tasks are delegated or not in practice.
În mod formal, autoritatea competentă răspunde de tot şi nu este posibil în practică să arăţi care sarcini sunt delegate sau nu. Austria: Se referă la Hauptschule şi ISCED 1.
Acquisition of computer equipment – the Allgemein bildende höhere Schule (AHS) takes decisions which are passed to the higher authority for approval.
Achiziţia de echipamente pentru computere – Allgemein bildende höhere Schule (AHS) ia decizii care sunt date spre aprobare autorităţii superioare.
Slovenia: Capital expenditure: investment is approved by the founding-municipality and/or the public financing body (ministry of education, ministry of finance).
Slovenia: Cheltuielile de capital: investiţia este aprobată de municipalitatea finanţatoare şi/sau de corpul public finanţator (ministerul educaţiei, ministerul de finaţe).
Autonomy depends on the source of the finance (the state, the municipality or the school).
Autonomia depinde de sursa de finanţare (stat, municipalitate sau şcoală).
Acquisition of computer equipment: the decision is the school’s but may involve the use of central public funds in which case the school is not autonomous.
Achiziţia de echipamente pentru computere: decizia este a şcolii dar poate implica utilizarea fondurilor publice centrale, caz în care şcoala nu este autonomă.
Slovakia: The school can decide on some capital expenditure with the approval of the higher authority.
Slovacia: Şcoala poate decide asupra unor cheltuieli de capital cu aprobarea autorităţii superioare.
Sweden: Local authorities must follow national guidelines and therefore have to delegate at least a certain amount of decisionmaking powers to schools.
Suedia: Autorităţile locale trebuie să urmeze liniile directoare naţionale şi astfel să delege cel puţin anumite puteri decizionale căre şcoli.
United Kingdom (ENG/WLS): Acquisition of computer equipment: schools and local authorities receive funding for ICT through a number of different grants.
Regatul Unit (ENG/WLS): Achiziţia de echipamente pentru computere: şcolile şi autorităţile locale primesc fonduri pentru ICT printr-un număr de granturi diferite.
Schools are advised by their local authority and by Becta, the government agency supporting ICT in schools, but are not bound by this advice.
Şcolile sunt sfătuite de autorităţile locale şi de Becta, agenţia guvernamentală ce susţine ICT în şcoli, dar nu sunt obligate să urmeze sfaturile.
United Kingdom (NIR): Acquisition of computer equipment: all schools receive a core managed service but are free to make additional investments in ICT from their budget.
Regatul Unit (NIR): Achiziţia de echipamente pentru computere: toate şcolile primesc un serviciu esenţial manageriat, dar sunt libere să facă investiţii suplimentare în ICT din propriul buget.
Iceland: Schools have autonomy within established guidelines with respect to some operating expenses and purchase of computer equipment.
Islanda: Şcolile au autonomie, în cadrul unor linii stabilite, cu privire la unele cheltuieli operaţionale şi la achiziţia de echipamente pentru computere.
Liechtenstein: At ISCED level 1 powers there is either delegation or no autonomy.
Liechtenstein: La nivelul 1 ISCED puterile sunt fie delegate, fie nu există autonomie.
Capital and operating expenditure at ISCED 2: schools have full autonomy for expenditure below CHF 3 000; above this level their autonomy is limited or nonexistent.
Cheltuielile de capital şi operaţionale la nivelul 2 ISCED: şcolile au autonomie completă pentru cheltuieli sub 3 000 CHF; peste acest nivel autonomia lor este limitată sau inexistentă.
Norway: Purchase of computer equipment: delegation may result in schools taking decisions after approval by the higher authority.
Norvegia: Achiziţia de echipamente pentru computere: delegarea poate rezulta în luarea deciziilor de către şcoli după obţinerea aprobării de la autoritatea superioară.
Overall, there is autonomy (although limited) to decide on operating expenditure in the majority of countries.
Una peste alta, există autonomie (deşi limitată) în a decide o cheltuială operaţională în majoritatea ţărilor.
Such autonomy is less pronounced for the acquisition of computer equipment.
Această autonomie este mai slabă pentru achiziţia de echipamente pentru computere.
In this area, schools in Bulgaria, Greece, France (ISCED 1), Cyprus, Austria (Hauptschule and ISCED 1), Portugal, Romania and in Liechtenstein have no control over decisions.
În acest domeniu, şcolile din Bulgaria, Grecia, Franţa (ISCED 1), Cipru, Austria (Hauptschule şi ISCED 1), Portugalia, România şi Liechtenstein nu au control asupra deciziilor.
In all other countries, schools have a certain degree of autonomy.
În toate celelalte ţări, şcolile au un anumit grad de autonomie.
Purchases are made at school level without outside interference in Belgium, Czech Republic, Estonia, Latvia, Luxembourg (ISCED 2), Hungary, Slovakia, Sweden and Iceland.
Achiziţiile sunt făcute la nivelul şcolii fără interferenţe din afară în Belgia, Republica Cehă, Estonia, Letonia, Luxembourg (ISCED 2), Ungaria, Slovacia, Suedia şi Islanda.
In the United Kingdom (England and Wales), there are some specific centrally funded measures for information and communication technology (ICT) while in Northern Ireland, all schools are provided with a core, managed service.
În Regatul Unit (Anglia şi Ţara Galilor) există câteva măsuri specifice fundamentate central pentru tehnologia informaţiei şi comunicare (ICT), în timp ce în Irlanda de Nord, toate şcolile sunt asigurate cu un serviciu manageriat central.
Similarly, schools in Belgium benefit from regional funding for information and communication technology but, as in Bulgaria and the United Kingdom (England, Wales and Northern Ireland) schools are free to make additional investments from their own budgets.
În mod similar, şcolile din Belgia beneficiază de fonduri regionale pentru tehnologia informaţiei şi comunicare dar, ca în Bulgaria şi Regatul Unit (Anglia, Ţara Galilor şi Irlanda de Nord) şcolile sunt libere să facă investiţii adiţionale din propriile
School Autonomyin Europe. Policies and Measures
AutonomiaşcolarăînEuropa PoliticişiMăsuri Măsuri lor bugete.
Autonomy in the acquisition of computer equipment is limited in Germany, France (ISCED 2), Malta and Poland.
Autonomia în achiziţionarea echipamentelor pentru computere este limitată în Germania, Franţa (ISCED 2), Malta şi Polonia.
Schools must seek approval from central authorities or take their decisions based on a set of predetermined options.
Şcolile trebuie să ia aprobare de la autorităţile centrale sau să ia deciziile pe baza unui set de opţiuni predeterminate.
In some countries where there is full autonomy in ICT, some constraints may exist.
În unele ţări unde există autonomie completă în ICT, pot exista totuşi unele constrângeri.
Therefore, in Ireland (ISCED 2), Italy and in Slovenia, schools must conform to general education guidelines.
Astfel, în Irlanda (ISCED 2), Italia şi Slovenia şcolile trebuie să se conformeze liniilor directoare educaţionale generale.
In Slovenia, schools take the decision to purchase but there may be restrictions if it involves funding from central government.
În Slovenia, şcolile iau decizia achiziţionării dar pot exista restricţii dacă aceasta implică fonduri de la guvern.
In Lithuania and the United Kingdom (Scotland), schools take decisions after first consulting their higher authority.
În Lituania şi în Regatul Unit (Scoţia) şcolile iau decizii după ce au consultat mai întâi autoritatea superioară.
In Lithuania, the purchase of computer equipment may be made through a national scheme or a local government scheme, in both cases schools are obliged to consult before taking their decisions.
În Lituania, achiziţionarea de echipamente pentru computere poate fi făcută printr-o schemă naţională sau printr-o schemă locală guvernamentală, în ambele cazuri şcolile sunt obligate să se consulte înainte de a lua decizia.
In the Czech Republic, a national scheme was applied from 2001 to 2006 but now schools are autonomous in this area.
În Republica Cehă, o schemă naţională a fost aplicată din 2001 până în 2006, dar acum şcolile sunt autonome în acest domeniu.
Raising and using privatefunds
Sporirea şi utilizareafondurilor private
Schools in Belgium (Flemish Community and grantaided sector of the French and German-speaking Communities) and Italy are autonomous with respect to the raising and use of private funds in the three areas in question (donations, letting income and loans).
Şcolile în Belgia (Comunitatea Flamandă şi sectorul subvenţionat al Comunităţilor franceză şi germană) şi Italia sunt autonome în privinţa sporirii şi utilizării fondurilor private în cele trei domenii în chestiune (donaţii, venituri din chirii şi împrumuturi).
Ireland (ISCED 2) and the United Kingdom (England, Wales and Northern Ireland) have a similar model except with regard to loans.
Irlanda (ISCED 2) şi Regatul Unit (Anglia, Ţara Galilor şi Irlanda de Nord) au un model similar exceptând împrumuturile.
At the other end of the spectrum, raising and using private funds is not allowed in Iceland.
La celălalt capăt al spectrului, sporirea şi utilizarea fondurilor private nu este permisă în Islanda.
In six other countries (Germany, Greece, Ireland (ISCED 1), France (ISCED 1), Cyprus and Luxembourg), autonomy is not granted in this area.
În alte şase ţări (Germania, Grecia, Irlanda (ISCED 1), Franţa (ISCED 1), Cipru şi Luxembourg) autonomia nu este permisă în acest domeniu.
Denmark has a similar approach; schools have the power to raise funds (donations and sponsorship) and the letting of premises but have no autonomy when spending them.
Danemarca are o abordare similară; şcolile au puterea să sporească fondurile (donaţii şi sponsorizări) şi închirierea spaţiilor, dar nu au autonomie în a le cheltui.
In Finland, some municipalities delegate to schools the power to raise private funds but still control their spending, whereas in other municipalities schools have no autonomy in this matter.
În Finlanda, unele municipalităţi delegă şcolilor puterea să sporească fondurile private, dar controlează cheltuirea lor, în timp ce în alte municipalităţi şcolile nu au autonomie în această privinţă.
However, as is the case in Sweden and Lichtenstein, private funding exists but is negligible.
Totuşi, aşa cum e cazul în Suedia şi Lichtenstein, fondurile private există, dar sunt neglijabile.
In Poland, schools must have the approval of their higher authority when accepting donations and sponsorship and when hiring out their premises.
În Polonia, şcolile trebuie să aiba aprobarea autorităţii superioare când acceptă donaţii sau sponsorizări sau când angajează închirierea spaţiilor.
Funds raised in this way can only be spent on furnishings or employing nonteaching staff.
Fondurile sporite în acest fel pot fi cheltuite doar pe mobilier sau cu angajarea de personal nedidactic.
In all other countries, the degree of school autonomy differs between the raising of private funds (donations and sponsorship, income from the letting of school premises and loans) and its spending.
În toate celelalte ţări, gradul de autonomie al şcolilor diferă între sporirea fondurilor private (donaţii şi sponsorizări, venituri din închirierea spaţiilor şcolare şi împrumuturi) şi cheltuirea lor.
Schools are generally fairly autonomous in the raising of funds from donations.
Şcolile sunt, în general, destul de autonome în sporirea fondurilor din donaţii.
In Spain, schools cannot get extra resources deriving from the activities carried out by parents’ and students’ associations to fulfil their aims and the use of such funds is subject to regulation.
În Spania, şcolile nu pot obţine resurse suplimentare derivând din activităţile întreprinse de asociaţiile părinţilor şi ale elevilor pentru a-şi îndeplini scopurile, iar utilizarea unor asemenea fonduri este supusă reglementărilor.
Finally, in this group of countries, the financing of schools by means of loans is usually the prerogative of central authorities: only schools in Slovenia may take out loans with the approval of higher authorities.
În sfârşit, în acest grup de ţări, finanţarea şcolilor prin mijloace de împumuturi este, de obicei, prerogativa autorităţilor centrale: doar şcolile din Slovenia pot lua împrumuturi cu aprobarea autorităţilor superioare.
In the Netherlands, delegation from the competent authority (bevoegd gezag) regarding loans is formally possible but is most likely to remain in the domain of the competent authority.
În Olanda, delegarea din partea autorităţii competente (bevoegd gezag) în privinţa împrumuturilor este posibilă formal, dar cel mai probabil rămâne de domeniul autorităţii competente.
The letting of premises for the provision of services to the community may be a source of additional funding for schools but is subject to greater control that the raising of other funds by other means such as donations and sponsorship.
Închirierea spaţiilor pentru diverse servicii către comunitate poate fi o sursă suplimentară de fonduri pentru şcoli, dar este supusă unui control mai mare decât sporirea fondurilor prin alte mijloace, cum ar fi donaţii şi sponsorizări.
In Luxembourg, this option does not exist and therefore schools are not autonomous.
În Luxembourg, aceasta opţiune nu există şi deci şcolile nu sunt autonome.
In the Netherlands, the situation varies from one school to another depending on the responsibilities delegated by the competent authority (bevoegd gezag).
În Olanda, situaţia variază de la o şcoală la alta în funcţie de responsabilităţile delegate de autoritatea competentă (bevoegd
Chapter 2: Levels of School Autonomy and Types of School Decision-Making
Capitolul 2: Nivelurile autonomiei şcolare şi tipuri de luare a deciziei în şcoli gezag).
In the United Kingdom, schools built through public-private partnerships are managed by external bodies who may decide to hire out premises outside of school hours, in such cases, schools themselves are not autonomous.
În Regatul Unit, şcolile construite prin parteneriate public –private sunt manageriate de corpuri externe care pot decide să închirieze spaţii în afara orelor de curs; în asemenea cazuri şcolile nu sunt autonome.
In all countries except Ireland, France and Austria, the situation is identical at ISCED levels 1 and 2. In Austria, only the Allgemein bildende höhere Schule (AHS) are autonomous.
În toate ţările cu excepţia Irlandei, Franţei şi Austriei situaţia este identică la nivelurile 1 şi 2 ISCED. În Austria doar Allgemein bildende höhere Schule (AHS) sunt autonome.
Having autonomy in the raising of funds does not necessarily mean that schools have autonomy in spending them.
Autonomia în sporirea fondurilor nu înseamnă neapărat că şcolile au autonomie şi în cheltuirea lor.
Therefore, schools may be quite free to raise funds (except loans) whilst being constrained in their use as, for example, in Malta where schools do not have autonomy in how to spend this money.
De aceea, şcolile pot fi foarte libere să sporească fondurile (cu excepţia împrumuturilor) în timp ce sunt constrânse în utilizarea lor ca, de exemplu, în Malta unde şcolile nu au autonomie în modul de a-şi cheltui banii.
In Estonia and Spain, only the purchase of movable goods is at the discretion of schools.
În Estonia şi Spania doar achiziţia de bunuri mobile este la discreţia şcolilor.
The situation is fairly similar in Hungary and Slovakia, although schools have to get the approval of the higher authority, or in the Czech Republic, where the use is set by the donator/sponsor.
Situaţia este destul de asemănătoare în Ungaria şi Slovacia deşi şcolile trebuie să obţină aprobare de la autoritatea superioară sau în Republica Cehă unde utilizarea este stabilită de către donator/sponsor.
In Belgium (French and German-speaking Communities for schools directly responsible to the minister), auxiliary staff, administrative and maintenance staff cannot be employed using private funds; the sole exception relates to staff engaged in certain additional supervisory activities, for example, before and after lessons.
În Belgia (comunităţile franceză şi germană pentru şcolile care depind direct de minister), personalul auxiliar, administrativ şi de întreţinere nu poate fi angajat folosind fonduri private; singura excepţie se referă la pesonalul angajat în anumite activităţi suplimentare de supraveghere ca, de exemplu, înaine şi după lecţii.