natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As the applicants in the main proceedings and the German and French Governments have in essence argued, the estimated total loss — obtained by multiplying the exportable surplus by the average loss — will be excessive if a product may be considered to have been exported for the purpose of calculating the exportable surplus but was not correspondingly taken into account for the purpose of the calculation of the average loss, the denominator of which, as specified in the second subparagraph of Article 15(1)(d) of Regulation No 1260/2001, is the total tonnage of export obligations to be fulfilled during the current marketing year.
Într-adevăr, astfel cum au arătat în esență reclamantele din acțiunea principală, precum și guvernele german și francez, pierderea globală previzibilă, care se obține înmulțind excedentul exportabil cu pierderea medie, ar fi supraestimată dacă un produs ar putea fi considerat exportat în scopul calculării excedentului exportabil și nu ar fi luat în considerare în mod corespunzător la calcularea pierderii medii, al cărei numitor este constituit, astfel cum se arată la articolul 15 alineatul (1) litera (d) al doilea paragraf din Regulamentul nr. 1260/2001, din tonajul total al angajamentelor la export care trebuie realizate pentru anul de comercializare în curs.
It is apparent from the Court file and, more specifically, from Commission working document D/32013/04 on the method for calculating levies in respect of ‘sugar production’ submitted to the Management Committee for the Sugar Sector on 30 September 2004 that certain Member States have expressed the wish for sugar exported without refunds to be included in the calculation of the average loss.
Din dosar și în special din documentul de lucru D/32013/04 al serviciilor Comisiei, referitor la metoda de calcul a cotizațiilor „zahăr la producție”, supus Comitetului de gestiune al sectorului zahărului la 30 septembrie 2004, reiese că anumite state membre și-au exprimat dorința ca zahărul exportat fără restituiri să fie inclus în calculul pierderii medii.
According to that document, the total loss, as calculated by the Commission, inter alia in application of Article 6(5) of Regulation No 314/2002, namely in particular by excluding from export obligations the quantities exported without refunds, is equal to or greater than the cost of the sugar refunds.
Potrivit acestui document, pierderea globală, astfel cum a fost calculată de Comisie în aplicarea articolului 6 alineatul (5) din Regulamentul nr. 314/2002, și anume, în special, excluzând din angajamentele la export cantitățile exportate fără restituiri, este mai mare sau egală cu cheltuielile restituirilor pentru zahăr.
The Commission, however, contends that such a method of calculation makes it possible to discourage the creation of surpluses which would exert downward pressure on market prices, would destabilise the common organisation of markets in the sugar sector and might give rise to costs, particularly intervention purchase costs.
Totuși, Comisia arată că o astfel de metodă de calcul permite descurajarea creării de excedente, care ar exercita o presiune asupra prețurilor pieței, ar destabiliza organizarea comună a piețelor în sectorul zahărului și ar putea ocaziona cheltuieli, în special de achiziție pentru intervenție.
That argument cannot be accepted.
Această argumentare nu poate fi admisă.
It follows from recitals 9, 11 and 12 in the preamble to Regulation No 1260/2001 that the system introduced by that regulation seeks to make producers meet in full, in a fair yet efficient way, the cost of disposing of the surpluses of Community production in accordance with the principle of self-financing.
Într-adevăr, din considerentele (9), (11) și (12) ale Regulamentului nr. 1260/2001 reiese că sistemul instituit prin acesta are în vedere punerea în sarcina producătorilor, integral, în mod echitabil dar eficient, a sarcinilor la desfacerea excedentelor de producție comunitară, potrivit principiului autofinanțării.
As the Court has ruled, the system for financing the costs of disposal is designed in such a way that the A quota, which represents internal consumption, attracts only a minimal levy whereas the B quota, which is mainly for export, is subject to a much higher levy in order to finance the necessary refunds whilst discouraging production (see Case 250/84 Eridania zuccherifici nazionali and Others [1986] ECR 117, paragraph 19).
Astfel cum a constatat Curtea, sistemul de finanțare a cheltuielilor de desfacere este organizat astfel încât cota A, care reprezintă consumul intern, nu determină decât încasarea unei cotizații minime, pe când cota B, destinată în principal exportului, este supusă unei cotizații mult mai ridicate, susceptibilă de a finanța restituirile necesare și, în același timp, de a avea un efect disuasiv asupra producătorilor (a se vedea Hotărârea din 22 ianuarie 1986, Eridania zuccherifici nazionali și alții, 250/84, Rec., p. 117, punctul 19).
The dissuasive effect which, according to the ruling of the Court in Eridania zuccherifici nazionali and Others, the system for financing the costs of disposal is liable to have on producers derives, as the Advocate General has noted at point 60 of her Opinion, from the very fact that the production levy imposes on producers the burden of financing the costs of disposing of Community production surpluses.
Efectul disuasiv pe care, potrivit constatării Curții din Hotărârea Eridania zuccherifici nazionali și alții, citată anterior, sistemul de finanțare a cheltuielilor de desfacere l-ar putea avea asupra producătorilor rezultă, astfel cum a arătat avocatul general la punctul 60 din concluziile sale, din chiar faptul punerii în sarcina producătorilor, prin cotizația la producție, a finanțării sarcinilor la desfacerea excedentelor de producție comunitară.
With the exception of the largely theoretical case in which all exports benefit from refunds, the system introduced by the Commission, inasmuch as it resulted, in practice, in fixing a priori the total loss at an amount greater than that of the costs linked to refunds, goes beyond the objective of Regulation No 1260/2001, and in particular beyond that of the equitable financing of the costs of disposing of Community production surpluses, noted at paragraph 57 of the present judgment.
Or, cu excepția ipotezei, destul de teoretice, că toate exporturile ar fi beneficiat de restituiri, dispozitivul pus în aplicare de Comisie, în măsura în care ajunge în practică să stabilească a priori pierderea globală la un cuantum superior celui al cheltuielilor legate de restituiri, depășește obiectivul Regulamentului nr. 1260/2001 și în special pe cel al unei finanțări echitabile a sarcinilor la desfacerea excedentelor de producție comunitară, amintit la punctul 57 din prezenta hotărâre.
In the light of the foregoing, the answer to the question referred must be that Article 15(1)(d) of Regulation No 1260/2001 is to be interpreted as meaning that all the quantities of exported products which fall under that article, regardless of whether or not refunds have actually been paid, are to be taken into account for the purpose of calculating the estimated average loss per tonne of product.
Având în vedere cele de mai sus, trebuie să se răspundă că articolul 15 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul nr. 1260/2001 trebuie interpretat în sensul că toate cantitățile de produse exportate care intră în domeniul de aplicare al acestui articol, indiferent dacă sau plătit sau nu efectiv restituiri, trebuie luate în considerare în vederea stabilirii pierderii medii previzibile pe tona de produs.
It is common ground that the Commission, pursuant to Article 6(5) of Regulation No 314/2002, took into account, for the purpose of calculating the average loss per tonne of sugar, only those exports which had attracted refunds.
Este cert că, în aplicarea articolului 6 alineatul (5) din Regulamentul nr. 314/2002, Comisia nu a luat în considerare, la calcularea pierderii medii pe tona de zahăr, decât exporturile care beneficiază de restituiri.
However, it is evident from the Court file that that method of calculation has been applied only from 2003.
Totuși, din dosar reiese că această metodă de calcul nu a fost aplicată decât începând cu anul 2003.
As regards the marketing year 2001/02, to which Regulation No 1837/2002 relates, it is not contested that, for the purpose of fixing the production levies, the Commission calculated the average loss by basing itself on the total quantities of sugar exported in the form of processed products, regardless of whether or not those exports had actually benefited from refunds.
În ceea ce privește anul de comercializare 2001/2002, la care se referă Regulamentul nr. 1837/2002, este cert că, pentru stabilirea cotizațiilor la producție, Comisia calculase pierderea medie bazându-se pe toate cantitățile de zahăr exportate sub formă de produse transformate, indiferent dacă aceste exporturi au beneficiat sau nu efectiv de restituiri.
The following year, the Commission proceeded to correct the calculation of the average loss by taking into consideration only the quantities of exported products which had actually given rise to the payment of refunds.
Anul următor, Comisia a realizat o corectare a calculului pierderii medii, neluând în considerare decât cantitățile de produse exportate care au determinat efectiv plata unor restituiri.
This led to an increase in the average loss, the amount of which was carried over into the total loss for the marketing year 2002/03.
Acest lucru a determinat o creștere a respectivei pierderi medii, al cărei cuantum sa repercutat asupra pierderii globale a anului de comercializare 2002/2003.
It follows from the answer given at paragraph 61 of the present judgment that such a method of calculating the average loss does not comply with Article 15 of Regulation No 1260/2001.
Or, din răspunsul dat la punctul 61 din prezenta hotărâre reiese că o astfel de metodă de calcul a pierderii medii nu este conformă articolului 15 din Regulamentul nr. 1260/2001.
Consequently, Regulations No 1762/2003 and No 1775/2004, which apply that method, are invalid.
1760/2006 și nr. 1775/2004, care aplică metoda respectivă, nu sunt valide.
In the light of the foregoing, examination of Regulation No 1837/2002 has not disclosed the existence of any factors such as to affect its validity.
Cu privire la Regulamentul nr. 1837/2002, având în vedere cele de mai sus, examinarea acestuia nu a pus în evidență existența unor elemente de natură să îi afecteze validitatea.
That notwithstanding, it follows from the arguments set out above that the correction of the calculation of the average loss noted at paragraph 63 of the present judgment, inasmuch as it was based on the method of calculation noted in that paragraph, does not comply with Article 15 of Regulation No 1260/2001.
Totuși, din argumentele anterioare rezultă că, în măsura în care corectarea calculului pierderii medii, menționate la punctul 63 din prezenta hotărâre, se bazează pe metoda de calcul amintită la același punct, aceasta nu este conformă articolului 15 din Regulamentul nr. 1260/2001.
Having regard to all the foregoing considerations, the answer to the questions referred must be that:
Având în vedere ansamblul considerentelor de mai sus, trebuie să se răspundă la întrebările adresate că:
— pursuant to Article 15(1)(c) of Regulation No 1260/2001, for the purpose of calculating the exportable surplus, all the quantities of exported products which fall under that article must, regardless of whether or not refunds have actually been paid, be subtracted from consumption;
— în temeiul articolului 15 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul nr. 1260/2001, în scopul calculării excedentului exportabil, trebuie scăzute din consum toate cantitățile de produse exportate care intră în domeniul de aplicare al acestui articol, indiferent dacă sau plătit sau nu restituiri;
— Article 15(1)(d) of that regulation is to be interpreted as meaning that all the quantities of exported products which fall under that article must, regardless of whether or not refunds have actually been paid, be taken into account for the purpose of calculating both the exportable surplus and the average loss per tonne of product;
— articolul 15 alineatul (1) litera (d) din regulamentul menționat trebuie interpretat în sensul că toate cantitățile de produse exportate care intră în domeniul de aplicare al acestui articol, indiferent dacă sau plătit sau nu efectiv restituiri, trebuie luate în considerare în vederea stabilirii atât a excedentului exportabil, cât și a pierderii medii pe tona de produs;
— examination of Regulation No 1837/2002 has not disclosed the existence of any factors such as to affect its validity.
— examinarea Regulamentului nr. 1837/2002 nu a pus în evidență existența unor elemente de natură să îi afecteze validitatea.
Since these proceedings are, for the parties to the main proceedings, a step in the respective actions pending before the national courts, the decisions on costs are a matter for those courts.
Întrucât, în privința părților din acțiunile principale, procedura are caracterul unui incident survenit la instanțele de trimitere, este de competența acestora să se pronunțe cu privire la cheltuielile de judecată.
Costs incurred in submitting observations to the Court, other than the costs of those parties, are not recoverable.
Cheltuielile efectuate pentru a depune observații Curții, altele decât cele ale părților menționate, nu pot face obiectul unei rambursări.
Pursuant to Article 15(1)(c) of Council Regulation (EC) No 1260/2001 of 19 June 2001 on the common organisation of the markets in the sugar sector, for the purpose of calculating the exportable surplus, all the quantities of exported products which fall under that article must, regardless of whether or not refunds have actually been paid, be subtracted from consumption.
În temeiul articolului 15 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 1260/2001 al Consiliului din 19 iunie 2001 privind organizarea comună a piețelor în sectorul zahărului, în scopul calculării excedentului exportabil, trebuie scăzute din consum toate cantitățile de produse exportate care intră în domeniul de aplicare al acestui articol, indiferent dacă sau plătit sau nu restituiri.
Article 15(1)(d) of that regulation is to be interpreted as meaning that all the quantities of exported products which fall under that article must, regardless of whether or not refunds have actually been paid, be taken into account for the purpose of calculating both the exportable surplus and the average loss per tonne of product.
Articolul 15 alineatul (1) litera (d) din regulamentul menționat trebuie interpretat în sensul că toate cantitățile de produse exportate care intră în domeniul de aplicare al acestui articol, indiferent dacă sau plătit sau nu efectiv restituiri, trebuie luate în considerare în vederea stabilirii atât a excedentului exportabil, cât și a pierderii medii pe tona de produs.
Examination of Commission Regulation (EC) No 1837/2002 of 15 October 2002 fixing the production levies and the coefficient for the additional levy in the sugar sector for the marketing year 2001/02 has not disclosed the existence of any factors such as to affect its validity.
Examinarea Regulamentului (CE) nr. 1837/2002 al Comisiei din 15 octombrie 2002 de stabilire, pentru anul de comercializare 2001/2002, a valorilor cotizațiilor la producție pentru sectorul zahărului, precum și a coeficientului cotizației suplimentare în sectorul zahărului nu a pus în evidență existența unor elemente de natură să îi afecteze validitatea.
Case C-304/06 P
Cauza C-304/06 P
Office for Harmonisation in the Internal Market (Trade Marks and Designs) (OHIM)
Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) (OAPI)
(Appeal — Community trade mark — Regulation (EC) No 40/94 — Article 7(1)(b) — Word mark EUROHYPO — Absolute ground for refusal of registration — Trade mark devoid of any distinctive character)
„Recurs — Marcă comunitară — Regulamentul (CE) nr. 40/94 — Articolul 7 alineatul (1) litera (b) — Marcă verbală EUROHYPO — Motiv absolut de respingere a înregistrării — Marcă lipsită de caracter distinctiv”
Opinion of Advocate General Trstenjak delivered on 8 November 2007 . . . .
Concluziile avocatului general V. Trstenjak prezentate la 8 noiembrie 2007 . . .
I - 3300Judgment of the Court (First Chamber), 8 May 2008 . . . . . . . . . . . . .
Hotărârea Curții (Camera întâi) din 8 mai 2008 . . . . . . . . . . . . . . .
Community trade mark — Definition and acquisition of the Community trade mark — Absolute grounds for refusal — Separate assessment of the different grounds for refusal — Interpretation of the grounds for refusal in the light of the general interest underlying each of them — Assessment of the distinctive character of a trade mark analysing only the descriptive character of the mark
Marcă comunitară — Definiția și dobândirea mărcii comunitare — Motive absolute de refuz — Examinare separată a diferitelor motive de refuz — Interpretarea motivelor de refuz în lumina interesului general care stă la baza fiecăruia dintre ele — Aprecierea caracterului distinctiv al unei mărci efectuând numai analiza caracterului descriptiv al mărcii
(Council Regulation No 40/94, Art. 7(1)(b) and (c))
7 alin. (1) lit. (b) și (c)]
SUMMARY — CASE C-304/06 P
SUMAR — CAUZA C-304/06 P
Community trade mark — Definition and acquisition of the Community trade mark — Absolute grounds for refusal — Marks devoid of any distinctive character
Marcă comunitară — Definiția și dobândirea mărcii comunitare — Motive absolute de refuz — Mărci lipsite de caracter distinctiv
the product or service from others which have another origin.
de marcă, permițându-i să distingă, fără vreo posibilitate de confuzie, acest produs sau serviciu de cele care au o altă proveniență.
Even if there is a degree of overlap between the respective scope of the absolute grounds for refusal to register a trade mark set out in Article 7(1)(b) to (d) of Regulation No 40/94 on the Community trade mark, it is nevertheless the case that, according to established caselaw, each of the grounds for refusal to register listed in Article 7(1) of Regulation No 40/94 is independent of the others and requires separate examination.
Deși există o anumită suprapunere între domeniile de aplicare ale fiecăruia dintre motivele absolute de respingere a înregistrării unei mărci prevăzute la articolul 7 alineatul (1) literele (b)-(d) din Regulamentul nr. 40/94 privind marca comunitară, nu este mai puțin adevărat că rezultă dintr-o jurisprudență constantă că fiecare dintre motivele de refuz al înregistrării prevăzute la articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul nr.
Furthermore, the various grounds for refusal must be interpreted in the light of the public interest underlying each of them.
40/94 este independent de celelalte și necesită o examinare separată.
The public interest taken into account in the examination of each of those grounds for refusal may, or even must, reflect different considerations, depending upon which ground for refusal is at issue.
În plus, aceste motive de refuz trebuie interpretate în lumina interesului general care se află la baza fiecăruia dintre acestea, iar interesul general luat în considerare la momentul examinării fiecăruia dintre aceste motive de refuz poate și chiar trebuie să reflecte considerente diferite, în funcție de motivul de refuz în cauză.
Thus, the distinctive character of a mark cannot be assessed by carrying out solely an analysis of its descriptive character within the meaning of Article 7(1)(c), without a separate examination of the ground for refusal laid down in Article 7(1)(b).
Astfel, caracterul distinctiv al unei mărci nu poate fi apreciat efectuând numai analiza caracterului descriptiv al mărcii în sensul articolului 7 alineatul (1) litera (c), fără nicio examinare individuală a motivului de refuz prevăzut la articolul 7 alineatul (1) litera (b).
Such an analysis fails to take into account the public interest which Article 7(1)(b) of Regulation No 40/94 aims specifically to protect, that is, to guarantee the identity of the origin of the designated product or service.
Într-adevăr, o astfel de analiză omite să ia în considerare interesul public pe care această din urmă dispoziție vizează în mod particular să îl protejeze, respectiv garantarea identității originii produsului sau a serviciului desemnat de marcă.
Furthermore, while the criterion according to which a mark composed of descriptive elements could meet the conditions for registration to the extent that the word has become a part of everyday language and has acquired a meaning of its own is relevant in the context of Article 7(1)(c) of Regula - tion No 40/94, it cannot form a basis for the interpretation of Article
În acest sens, noțiunea de interes general subiacentă articolului 7 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul nr. 40/94 se confundă, în mod evident, cu funcția esențială a mărcii, care este aceea de a garanta consumatorului sau utilizatorului final identitatea originii produsului sau a serviciului desemnat
(see paras 54-56, 58, 59, 61, 62)
(a se vedea punctele 54-56, 58, 59, 61 și 62)
In the field covered by the trade mark application, the average Germanspeaking consumer understands the word sign EUROHYPO as referring, as a whole and in general, to financial services requiring real securities and, in particular, to mortgage loans paid in the currency of the European Economic and Monetary Union.
Astfel, consumatorul mediu germanofon percepe semnul verbal EUROHYPO, în cadrul domeniului vizat în cererea de înregistrare a mărcii, ca referindu-se, în ansamblul său, în general la servicii financiare pentru care sunt necesare garanții reale și în special la împrumuturi ipotecare plătite în moneda Uniunii Economice și Monetare Europene.
Furthermore, there is no additional element which would allow the view to be reached that the combination, created by the current and usual components EURO and HYPO, is unusual or might have its own meaning which, in the perception of the relevant public, distinguishes the services offered by the trade mark applicant from those of a different commercial origin.
În plus, niciun element adițional nu permite să se aprecieze că rezultatul combinării elementelor curente și uzuale EURO și HYPO ar fi neobișnuit sau că ar avea o semnificație proprie care diferențiază, în percepția publicului în discuție, serviciile solicitantului de cele având o altă origine comercială.
Therefore, the relevant public will perceive the trade mark in question as providing details of the type of services which it designates and not as indicating the origin of those services.
Prin urmare, publicul relevant percepe marca în cauză ca pe una care furnizează informații cu privire la natura serviciilor pe care le desemnează, și nu ca pe una care indică originea serviciilor în cauză.
In relation to the services in question, the word sign EUROHYPO, for which registration is sought for ‘financial affairs; monetary affairs; real estate affairs; provision of financial services; financing’ in Class 36, within the meaning of the Nice Agreement, is devoid of distinctive character within the meaning of Article 7(1)(b) of Regulation No 40/94 on the Community trade mark.
Semnul verbal EUROHYPO, a cărui înregistrare ca marcă comunitară se solicită pentru „afaceri financiare, monetare, imobiliare; servicii financiare; finanțări” din clasa 36 în sensul Aranjamentului de la Nisa, este lipsit de caracter distinctiv, în sensul articolului 7 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul nr. 40/94 privind marca comunitară, în ceea ce privește serviciile vizate.
(see paras 68, 69)
(a se vedea punctele 68 și 69)
OPINION OF MS TRSTENJAK — CASE C-304/06 P
CONCLUZIILE AVOCATULUI GENERAL TRSTENJAK — CAUZA C-304/06 P
II — Legal context
II — Cadrul juridic
Article 7(1) of the regulation provides:
În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din regulament:
‘The following shall not be registered:
„(1) Se respinge înregistrarea următoarelor:
(b) trade marks which are devoid of any distinctive character;
(b) mărci care sunt lipsite de caracter distinctiv;