natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The problem was, Africa was in the way – and it is very big!
Problema era că Africa bloca trecerea – și Africa este un continent foarte mare!
© G r rst man ama – the 
© G r ul om ama – prim
However, if the world really was round (as people were beginning to believe), European ships ought to be able to reach India by sailing west.
Cu toate acestea, dacă Pământul era cu adevărat rotund (astfel cum începeau oamenii să creadă), vapoarele europene trebuiau să  e capabile să ajungă în India navigând spre vest.
So, in 1492, Christopher Columbus and his sailors set out from Spain and crossed the Atlantic.
Astfel, în 1492, Cristofor Columb și navigatorii săi au plecat din Spania și au traversat Oceanul Atlantic.
But instead of reaching India they discovered the Bahamas (islands in the Caribbean Sea, near the coast of America).
Însă, în loc să ajungă în India, aceștia au descoperit Bahamas (insule în Marea Caraibilor, aproape de coasta Americii).
Other explorers soon followed.
Ali exploratori iau urmat foarte repede.
In 1497–98, Vasco da Gama – a Portuguese naval o cer – was the rst European to reach India by sailing around Africa.
În 1497-1498, Vasco da Gama – un o er portughez de marină – a fost primul european care a ajuns în India navigând în jurul Africii.
In 1519, another Portuguese explorer – Ferdinand Magellan, working for the King of Spain – led the rst European expedition to sail right round the world!
În 1519, un alt explorator portughez – Fernando Magellan, care era în serviciul regelui Spaniei – a condus prima expediie europeană maritimă în jurul lumii!
Before long, Europeans were exploring the Caribbean islands and America (which they called the‘New World’) and founding colonies there.
Dodo, o pasăre incapabilă să zboare, trăia odată pe o insulă din Oceanul Indian.
In other words, they took over the land, claiming it now belonged to their home country in Europe.
A fost exterminată de coloniștii europeni.
The dodo, a ¡ightless bird, once lived on an island in the Indian Ocean.
Puin timp după aceasta, europenii au început să exploreze insulele din zona Caraibilor și America (pe care au numit-o„Lumea Nouă”) și au fondat colonii în acele locuri.
It was driven to extinction by European colonists.
Cu alte cuvinte, aceștia au cucerit teritoriile și pretindeau că, de acum înainte, acestea aparineau ării lor de origine.
As time passed, Europeans sailed further and further – to China, Japan, South-East Asia, Australia and Oceania.
Dea lungul timpului, europenii au navigat din ce în ce mai departe – în China, Japonia, Asia de Sud-Est, Australia și Oceania.
Sailors returning from these distant lands reported seeing strange creatures very di erent from those in Europe.
Navigatorii care sau întors din acele inuturi îndepărtate au povestit că au văzut creaturi stranii, foarte diferite de cele din Europa.
This made scientists keen to explore these places and to bring back animals and plants for Europe’s museums.
Acest lucru a determinat savanii să exploreze acele locuri și să aducă cu ei la întoarcere animale și plante pentru muzeele europene.
In the 1800s, European explorers went deep into Africa and by 1910 European nations had colonised most of the African continent.
În anii 1800, exploratorii europeni sau aventurat în inima Africii și, până în 1910, naiunile europene colonizaseră cea mai mare parte a continentului african.
Meanwhile, back in Europe, scientists were finding out more and more about about how the universe works.
Între timp, în Europa, savanii descopereau din ce în ce mai multe lucruri referitoare la modul în care funcionează universul.
Geologists, studying rocks and fossils, began wondering how the Earth had been formed and how old it really was.
Geologii, de exemplu, prin studiul rocilor și al fosilelor, au început să se întrebe cum sa format Pământul și ce vârstă avea în realitate.
Two great scientists, Jean-Baptiste Lamarck (in France) and Charles Darwin (in England), eventually concluded that animals and plants had ‘evolved’ – changing from one species into another over millions and millions of years.
Doi mari savani, Jean-Baptiste Lamarck (în Frana) și Charles Darwin (în Anglia), au concluzionat în cele din urmă că animalele și plantele „evoluaseră” – schimbându-se dintr-o specie în alta timp de milioane și milioane de ani.
Charles Darwin published his theory of evolution in 1859.
Charles D arwin a public at t eoria sa asupr a ev oluiei în 1859.
In the 1700s, people were asking other important questions too – such as how countries should be governed, and what rights and freedoms people should have.
În anii 1700, oamenii își puneau, de asemenea, alte întrebări importante, de exemplu referitoare la modul în care ările ar trebui conduse și la ce drepturi și libertăi ar trebui să aibă oamenii.
The writer Jean-Jacques Rousseau said that everyone should be equal.
Scriitorul Jean-Jacques Rousseau a declarat că toate  inele umane ar trebui să  e egale.
Another writer, Voltaire, said the world would be better if reason and knowledge replaced ignorance and superstition.
Un alt scriitor, Voltaire, a a rmat că lumea ar  mai bună dacă raiunea și știina ar înlocui ignorana și superstiiile.
This age of new ideas, called the‘Enlightenment’, led to great changes in some countries – for example the French revolution of 1789, when the people decided they would no longer be ruled by kings and queens.
Această epocă a noilor idei, numită„Iluminism”, a dus la mari schimbări în anumite ări – de exemplu, Revoluia franceză din 1789, când poporul a decis că nu mai dorea să  e condus de regi și regine.
One of their revolutionary slogans was‘freedom, equality and brotherhood’– which eventually became the French national motto.
Unul dintre sloganurile revoluionare ale acestora a fost:„Libertate, Egalitate, Fraternitate”– cuvinte care, în cele din urmă, au devenit deviza naională franceză.
The modern world roughly 1880 until today
Lumea modernă aproximativ începând cu 1880 până în prezent
The  rst telephone – invented by Scottish-born Alexander Graham Bell.
Primul telefon – inventat de Alexander Graham Bell, născut în Scoia.
Today, Europe makes the latest mobile phones.
Astăzi, în Europa se fabrică cele mai moderne telefoane mobile.
Other European inventions from the 19th and 20th centuries helped create the world we know today.
Alte invenii europene realizate în secolele 19 și 20 au contribuit la crearea lumii pe care o cunoaștem azi.
1886 The petrol engine 1901 First radio messages1909 Bakelite, the rst plastic
1886 Motorul pe benzină1901 Primele mesaje radio1909 Bachelita, primul material plastic
1937 Instant co­ ee1939 First jet aircraft1940s First computer
Cafeaua instant Primul avion cu re a c  ie Primul computer
Today, roughly a quarter of the people working in Europe are producing things needed for the modern world: food and drinks; mobile phones and computers; clothes and furniture; washing machines and televisions; cars, buses and lorries and lots more besides.
În zilele noastre, aproximativ un sfert dintre persoanele care lucrează în Europa produc lucruri de care este nevoie în lumea modernă: alimente și băuturi, telefoane mobile și computere, îmbrăcăminte și mobilă, mașini de spălat și televizoare, automobile, autobuze, camioane și încă multe alte lucruri.
About 7 out of every 10 European workers have ‘service’ jobs.
În jur de 7 lucrători europeni din 10 muncesc în sectorul„servicii”.
In other words, they work in shops and post o ces, banks and insurance companies, hotels and restaurants, hospitals and schools, etc. – either selling things or providing services that people need.
Cu alte cuvinte, aceștia lucrează în magazine și o cii poștale, bănci și companii de asigurări, hoteluri și restaurante, spitale și școli etc. –  e vânzând produse,  e furnizând servicii de care oamenii au nevoie.
Learning the lessons of history
Învăăminte trase din istorie
Sadly, the story of Europe is not all about great achievements we can be proud of.
Din nefericire, istoria Europei nu reprezintă numai o înșiruire de evenimente cu care ne putem mândri.
There are also many things to be ashamed of.
Există, de asemenea, multe lucruri de care ar trebui să ne e rușine.
Down the centuries, European nations fought terrible wars against each other.
Dea lungul secolelor, naiunile europene au luptat între ele în războaie înfricoșătoare.
These wars were usually about power and property, or religion.
Motivele acestor războaie erau, în general, dorina de putere, de dominaie sau religia.
European colonists killed millions of native people on other continents – by fighting or mistreating them, or by accidentally spreading European diseases among them.
Coloniștii europeni au ucis milioane de băștinași de pe alte continente – e prin lupte sau tratamente inumane, e din greșeală, prin răspândirea de boli europene printre aceștia.
Europeans also took millions of Africans to work as slaves.
De asemenea, europenii au răpit milioane de africani pentru ai pune să lucreze ca sclavi.
Lessons had to be learnt from these dreadful wrongdoings.
În urma tuturor acestor fărădelegi trebuiau trase învăăminte.
The European slave trade was abolished in the 1800s.
Comerul european cu sclavi a fost abolit în anii 1800.
Colonies gained their freedom in the 1900s.
Coloniile și-au câștigat libertatea în anii 1900.
And peace did come to Europe at last.
Și pacea sa instalat în sfârșit în Europa.
To nd out how, read the chapter called‘Bringing the family together: the story of the European Union’.
Pentru a a¯a cum sa întâmplat acest lucru, citește„Reunirea familiei”, sub titlul„Istoria Uniunii Europene”.
Regrettably, there have been many quarrels in the European family.
Din păcate, au existat multe certuri în familia europeană.
Often they were about who should rule a country, or which country owned which piece of land.
Deseori, motivele ineau de cine trebuia să conducă o ară, sau ce ară deinea anumite terenuri.
Sometimes a ruler wanted to gain more power by conquering his neighbours, or to prove that his people were stronger and better than other peoples.
Câteodată, un suveran dorea să câștige mai multă putere cucerindu-și vecinii, ori să dovedească faptul că poporul său era mai puternic și mai bun decât alte popoare.
One way or another, for hundreds of years, there were terrible wars in Europe.
Într-un fel sau altul, timp de sute de ani, au existat războaie teribile în Europa.
In the 20th century, two big wars started on this continent but spread and involved countries all around the world.
În secolul 20, pe acest continent au început două mari războaie, care sau răspândit și au implicat toate ările din lume.
That is why they are called world wars.
De aceea sunt denumite Războaie Mondiale.
They killed millions of people and left Europe poor and in ruins.
Ele au provocat moartea a milioane de oameni, lăsând Europa în sărăcie și ruină.
Could anything be done to stop these things happening again?
S-ar putea face ceva pentru a împiedica aceste lucruri să se mai întâmple?
Would Europeans ever learn to sit down together and discuss things instead of fighting?
Ar putea vreodată europenii să învee să se așeze la aceeași masă și să discute problemele în loc să se lupte?
The answer is‘yes’. ‘yes’.
Răspunsul este„da”. „da”.
That’s the story of our next chapter: the story of the European Union.
Aceasta este povestea următorului nostru capitol: povestea Uniunii Europene.
and peace
… și pace
We Europeans belong to many di erent countries, with di erent languages, traditions, customs and beliefs.
Noi, europenii, venim din numeroase ări diferite, cu limbi, tradiii, obiceiuri și credine diferite.
Yet we belong together, like a big family, for all sorts of reasons.
Cu toate acestea, aparinem unei aceleiași mari familii, din diverse motive.
Here are some of them.
Iată câteva dintre acestea.
> We have shared this continent for thousands of years. > Our languages are often related to one another. > Many people in every country are descended from people from other countries. > Our traditions, customs and festivals often have the same origins. > We share and enjoy the beautiful music and art, and the many plays and stories, that people from all over Europe have given us, down the centuries. > Almost everyone in Europe believes in things like fair play, neighbourliness, freedom to have your own opinions, respect for each other and caring for people in need. > So we enjoy what’s di erent and special about our own country and region, but we also enjoy what we have in common as Europeans. 29
> Am locuit împreună pe acest continent mii de ani. > Limbile noastre se înrudesc deseori. > Multe persoane din  fiecare ară sunt descendeni ai unor persoane din alte ări. > Tradiiile, obiceiurile și festivalurile noastre au adesea aceleași origini. > Împărtășim și apreciem frumuseile muzicii și artei, precum și numeroasele piese de teatru și povești pe care artiști din toată Europa ni le-au dat dea lungul secolelor. > Aproape oricine din Europa crede în lucruri precum echitatea, buna vecinătate, libertatea de a avea propriile opinii, respectul reciproc și grija faă de persoanele nevoiașe. > Putem, astfel, să apreciem nu numai ce e diferit și special în propria noastră ară și regiune, dar și să ne bucurăm de ceea ce avem în comun ca europeni. 29
The Second World War ended in 1945.
Cel de Al Doilea Război Mondial sa încheiat în 1945.
It had been a time of terrible destruction and killing, and it had started in Europe.
El a început în Europa și a fost o perioadă de îngrozitoare distrugeri și pierderi de viei omenești.
How could the leaders of European countries stop such dreadful things from ever happening again?
Cum puteau liderii ărilor europene să împiedice aceste lucruri cumplite să mai aibă loc?
They needed a really good plan that had never been tried before.
Aveau nevoie de un plan cu adevărat bun, care nu mai fusese încercat niciodată înainte.
A brand new idea
O idee cu totul nouă
A Frenchman called Jean Monnet thought hard about this.
Un francez, pe nume Jean Monnet, a re¯ ectat îndelung la acest lucru.
He realised that there were two things a country needed before it could make war: iron for producing steel (to make tanks, guns, bombs and so on) and coal to provide the energy for factories and railways.
El și-a dat seama că oară avea nevoie de două lucruri înainte de a începe un război:  er pentru a produce oel (în scopul fabricării de tancuri, tunuri, bombe etc.) și cărbune pentru a furniza energia necesară fabricilor și căilor ferate.
Europe had plenty of coal and steel: that’s why European countries had easily been able to make weapons and go to war.
Europa deinea din plin cărbune și oel: de aceea ările europene fuseseră capabile să fabrice arme și să pornească la război.
So Jean Monnet came up with a very daring new idea.
Astfel, Jean Monnet a venit cu o idee nouă și foarte îndrăzneaă.
His idea was that the governments of France and Germany – and perhaps of other European countries too – should no longer run their own coal and steel industries.
Ideea lui a fost ca guvernele Franei și Germaniei – și poate și cele ale altor ări europene – să nu mai conducă propriile industrii ale cărbunelui și oelului.
Instead, these industries should be organised by people from all the countries involved, and they would sit around a table and discuss and decide things together.
În schimb, aceste industrii ar trebui să  e organizate de oameni din toate ările implicate, care să se așeze la aceeași masă, discutând și luând decizii împreună.
That way, war between them would be impossible!
În acest fel, va  imposibil un război între ei!
Jean Monnet felt that his plan really would work if only European leaders were willing to try it.
Jean Monnet simea că planul său ar reuși numai dacă liderii europeni ar  dispuși să îl încerce.
He spoke about it to his friend Robert Schuman, who was a minister in the French government.
A discutat despre acest lucru cu prietenul său Robert Schuman, care era ministru în guvernul francez.
Robert Schuman thought it was a brilliant idea and he announced it in an important speech on 9 May 1950.
Robert Schuman sa gândit că era o idee strălucită și a anunat acest plan în cadrul unui discurs important pe care la inut la 9 mai 1950.
The speech convinced not only the French and German leaders but also the leaders of Belgium, Italy, Luxembourg and the Netherlands.
Discursul ia convins nu numai pe liderii francezi și germani, ci și pe liderii belgieni, italieni, luxemburghezi și olandezi.
They all decided to put their coal and steel industries together and to form a club they called the European Coal and Steel Community (ECSC).
Cu toii au decis să-și reunească industriile cărbunelui și oelului și să formeze un club pe care l-au numit Comunitatea Europeană a Cărbunelui și Oelului (CECO).
It would work for peaceful purposes and help rebuild Europe from the ruins of war.
Acesta urma să funcioneze în scopuri pașnice și să contribuie la reclădirea Europei din ruinele războiului.
The ECSC was set up in 1951.
CECO a fost instituită în 1951.
The six countries got on so well working together that they soon decided to start another club, called the European Economic Community (EEC).
Cele șase ări au conlucrat atât de bine, încât curând după aceea sau decis să creeze un alt club, numit Comunitatea Economică Europeană (CEE).
It was set up in 1957.
CEE a fost instituită în 1957.
‘Economic’ means ‘to do with the economy’– in other words, to do with money, business, jobs and trade.
„Economică” înseamnă „referitor la economie”– cu alte cuvinte, referitor la bani, afaceri, locuri de muncă și comer.
Bored at the border…Queues like this used to be part of normal life in Europe.
Plictisit la graniă… Pe vremuri, astfel de cozi erau un lucru obișnuit în Europa.
One of the main ideas was that the EEC countries would share a‘common market’, to make it easier to trade together.
Una dintre ideile principale era că ările CEE ar avea o „piaă comună”, care să le faciliteze schimburile comerciale.
Until then, lorries and trains and barges carrying goods from one country to another always had to stop at the border, and papers had to be checked and money called‘customs duties’had to be paid.
Până atunci, camioanele, trenurile și șlepurile care transportau mărfuri dintr-o ară în alta trebuiau să se oprească întotdeauna la graniă, trebuiau să prezinte actele și să plătească sume de bani numite„taxe vamale”.
This held things up and made goods from abroad more expensive.
Acest lucru genera întârzieri și ducea la creșterea preurilor pentru mărfurile provenind din străinătate.
The point of having a common market was to get rid of all those border checks and delays and customs duties, and to allow countries to trade with one another just as if they were all one single country.
Interesul de a avea o piaă comună era de a elimina toate aceste veri cări la graniă, întârzieri și taxe vamale și de a permite ărilor să facă schimburi comerciale ca și cum toate ar reprezenta o singură ară.
Food and farming
Alimentaie și agricultură o rb is el ls /C
The Second World War had made it very di cult for Europe to produce food or to import it from other continents.
Din cauza celui de Al Doilea Război Mondial, Europa avea mari greutăi în a produce alimente sau a le importa de pe alte continente.
Europe was short of food even in the early 1950s.
În Europa exista o criză a alimentelor chiar de la începutul anilor‘50.
So the EEC decided on an arrangement for paying its farmers to produce more food, and to make sure that they could earn a decent living from the land.
Astfel încât CEE a decis să încheie un aranjament cu agricultorii lor pentru a produce mai multe alimente și pentru a le garanta că își vor câștiga un trai decent muncind pământul.
This arrangement was called the‘common agricultural policy’(or CAP).
Acest aranjament a fost denumit„politica agricolă comună”(sau PAC).
It worked well.
A funcionat bine.
So well, in fact, that farmers ended up producing too much food and the arrangement had to be changed! Nowadays, the CAP also pays farmers to look after the countryside.
Atât de bine, încât agricultorii au sfârșit prin a produce prea multe alimente, iar aranjamentul a trebuit să  e schimbat!
Machines like this are used to harvest wheat and other crops.
În prezent, agricultorii primesc bani în cadrul PAC și pentru a avea grijă de mediul rural.
From EEC to European Union
De la CEE la Uniunea Europeană
The common market was soon making life easier for people in the EEC.
Curând, piaa comună a început să facă viaa mai ușoară oamenilor din CEE.
They had more money to spend, more food to eat and more varied things in their shops.
Aceștia aveau mai muli bani de cheltuit, mai multe alimente de mâncat și lucruri mai variate în magazine.
Other neighbouring countries saw this and, in the 1960s, some of them began asking whether they too could join the club.
Alte ări învecinate au văzut acest lucru și, în anii‘60, unele dintre ele au început să întrebe dacă ar putea să se alăture și ele clubului.
Joining the club.
Bun venit în club!
In this picture, Greece signs up for membership.
În această imagine, Danemarca semnează actul de aderare.
After years of discussions, the United Kingdom, Denmark and Ireland joined in 1973.
După ani de discuii, Regatul Unit, Danemarca și Irlanda au aderat în 1973.
It was the turn of Greece in 1981, followed by Portugal and Spain in 1986, and Austria, Finland and Sweden in 1995.
Apoi a fost rândul Greciei, în 1981, urmată de Portugalia și Spania în 1986, și de Austria, Finlanda și Suedia în 1995.
So now the club had 15 members.
Așa încât clubul număra acum 15 membri.
Over these years, the club was changing.
Dea lungul acestor ani, clubul a suferit modi cări.
By the end of 1992 it had finished building the‘single market’(as it became known), and it was doing a lot more besides.
Până la sfârșitul anului 1992, încheiase crearea „pieei unice”(așa cum a devenit ea cunoscută) și realiza multe lucruri în plus.
For example, EEC countries were working together to protect the environment and to build better roads and railways right across Europe. Richer countries helped poorer ones with their road building and other important projects.
De exemplu, ările CEE colaborau pentru a proteja mediul și a construi străzi și căi ferate mai bune pe teritoriul Europei. ©ările bogate le ajutau pe cele mai sărace cu proiecte de construcii de drumuri și alte proiecte importante.
To make life easier for travellers, most EEC countries had got rid of passport checks at the borders between them.
Pentru a ușura viaa călătorilor, majoritatea ărilor CEE renunaseră la veri carea pașapoartelor la graniele dintre ele.
A person living in one member country was free to go and live and nd work in any other member country.
O persoană care locuia într-un stat membru era liberă să circule, să locuiască și să-și găsească un loc de muncă în oricare alt stat membru.
The governments were discussing other new ideas too – for example, how policemen from di erent countries could help one another catch criminals, drug smugglers and terrorists.
Guvernele discutau și alte idei noi – de exemplu, cum s-ar putea ajuta între ei poliiștii din diferite ări pentru a prinde criminali, tra cani de droguri și teroriști.
In short, the club was so di erent and so much more united that, in 1992, it decided to change its name to the‘European Union’(EU). (EU).
Pe scurt, clubul devenise atât de diferit și atât de unit încât, în 1992, a decis să-și schimbe denumirea în„Uniunea Europeană”(UE). (UE).
Protecting the environment includes reducing air pollution – for example, using wind energy to make electricity.
Protecia mediului include reducerea poluării aerului – de exemplu, folosind energia eoliană pentru a produce electricitate.
A policeman and his dog check luggage for drugs.
Un poliist și câinele acestuia veri¨ că dacă există droguri în bagaje.
Bringing the family together
Reunirea familiei
Meanwhile, exciting things were happening beyond the EU’s borders.
Între timp, dincolo de graniele UE se întâmplau lucruri pasionante.
For many years, the eastern and western parts of Europe had been kept apart.
Timp de muli ani, ările din Europa de Vest și cele din Europa de Est fuseseră inute la distană unele de altele.
They weren’t at war, but their leaders disagreed strongly.
Nu erau în război, dar liderii lor erau într-un puternic dezacord.