natgillin/translations-raw huggingface dataset:
By means of seven international and Benelux registrations, adidas AG became the proprietor in the latter territory of a number of figurative trade marks composed of three vertical parallel stripes of equal width, running the length of the sides, shoulders, sleeves, legs and side seams of a garment, in a
Adidas AG este, ca urmare a aproximativ șapte înregistrări efectuate în Benelux, precum și la nivel internațional, titulara în Benelux a unor mărci figurative constând, fiecare, într-un motiv cu trei benzi verticale paralele, de aceeași lățime, aplicate lateral pe toată lungimea umerilor, a mânecilor și a picioarelor și/sau pe cusăturile laterale ale articolelor de îmbrăcăminte, benzi a căror culoare contrastează cu principala culoare
ADIDAS AND ADIDAS BENELUX colour which contrasts with the basic colour of the garment.
ADIDAS ŞI ADIDAS BENELUX a respectivelor articole de îmbrăcăminte.
The signs are protected by registration in respect of sports and leisure clothing.
Mărcile au fost înregistrate pentru articole de îmbrăcăminte pentru sport și activități recreative.
In an action for interim measures against H & M, and in a substantive action against Marca Mode and C & A, both brought before the Rechtbank (District Court) Breda (‘the Rechtbank’), the appellant in cassation, alleging the infringement of its industrial property rights, requested the prohibition and withdrawal from use of a sign consisting of the figurative threestripe trade mark or any other sign similar to the adidas figurative mark, such as the two stripes described above, used by the four defendant companies.
În cadrul unei proceduri privind măsurile provizorii împotriva H & M și într-o altă procedură pe fond împotriva Marca Mode și C & A, ambele introduse în fața Rechtbank Breda (Tribunalul Regional Breda, denumit în continuare „Rechtbank”), recurenta, invocând atingerea adusă drepturilor sale de proprietate industrială, a solicitat interzicerea și renunțarea la utilizarea unui semn constând în marca figurativă cu trei benzi și a oricărui alt semn asemănător mărcii figurative înregistrate de Adidas, precum motivul cu două benzi descris anterior, utilizat de cele patru societăți pârâte.
The aforesaid German company, which granted an exclusive licence for the distribution of its products in Benelux to its subsidiary adidas BV (hereinafter both referred to as ‘adidas’), has brought an action concerning its rights against the textile sector undertakings Marca Mode, C & A, H & M and Vendex (hereinafter jointly referred to as ‘the four defendant companies’), which also have establishments in the Netherlands.
Întreprinderea germană menționată anterior, care a acordat o licență exclusivă pentru distribuirea produselor sale în Benelux filialei sale Adidas BV (denumite în continuare, ambele, „Adidas”), se află în conflict cu privire la drepturile sale cu întreprinderile din sectorul textil Marca Mode, C & A Nederland (denumită în continuare „C & A”), Hennes & Mauritz Netherlands BV (denumită în continuare „H & M”) și Vendex KBB Nederland BV (denumită în continuare „Vendex”) (denumite în continuare, împreună, „cele patru societăți pârâte”), care sunt de asemenea stabilite în Țările de Jos. 16.
First, by a counterclaim and, subsequently, by a separate action, the four defendant companies applied to the Rechtbank for a declaration that they are entitled to use two stripes as decoration on sports and leisure clothing.
Mai întâi pe cale reconvențională, iar apoi printr-o cerere separată, cele patru societăți pârâte au solicitat Rechtbank să declare că sunt libere să utilizeze două benzi pentru a decora articolele de îmbrăcăminte pentru sport și activități recreative.
In 1986, adidas ascertained that Marca Mode and C & A had begun to sell sports and leisure clothing featuring two vertical parallel stripes the colour of which contrasted with the basic colour of the clothing (black on white).
În 1986, Adidas a constatat că Marca Mode și C & A au început să vândă articole de îmbrăcăminte pentru sport și activități recreative pe care figurau două benzi verticale paralele a căror culoare contrasta cu principala culoare a articolului de îmbrăcăminte (negru/alb).
The judge hearing the application for interim measures, in a decision of 2 October 1997, and the Rechtbank, which was seised of the main proceedings, by interlocutory decision of 13 October 1998, found that certain aspects of the trade mark rights of adidas had been infringed.
Judecătorul delegat cu luarea măsurilor provizorii, prin Decizia din 2 octombrie 1997, precum și Rechtbank, sesizat cu fondul cauzelor, prin hotărârea interlocutorie din 13 octombrie 1998, au constatat că aceste societăți încalcă, sub anumite aspecte, drepturile societății Adidas asupra mărcii.
The four defendant companies then each lodged appeals against those two decisions
Cele patru societăți pârâte au declarat apel împotriva celor două decizii menționate
There was clearly some communication between the rival companies prior to the dispute, since it transpires from the order for reference that, before becoming parties to the proceedings, Marca Mode and C & A were not prepared to refrain from using the two clearly contrasting vertical parallel lines.
În mod neîndoielnic, anterior litigiilor, au existat unele discuții între întreprinderile rivale, întrucât reiese din decizia de trimitere că, înainte de se angaja într-o luptă judiciară, Marca Mode și C & A nu erau dispuse să renunțe la utilizarea celor două benzi verticale paralele contrastante.
OPINION OF MR RUIZ-JARABO — CASE C-102/07 with the Gerechtshof te ‘s-Hertogenbosch (Regional Court of Appeal, Hertogenbosch; ‘the Gerechtshof’), which joined the appeals of its own motion.
CONCLUZIILE AVOCATULUI GENERAL RUIZ-JARABO COLOMER — CAUZA C-102/07 în fața Gerechtshof te ’s-Hertogenbosch (Curtea de apel Hertogenbosch, denumită în continuare „Gerechtshof”), care a pronunțat din oficiu conexarea tuturor procedurilor.
not be extended to other stripe motifs or to simple stripe designs, which must remain available to third parties since they constitute signs in common use, which, by their nature, do not lend themselves to monopolisation.
Totuși, acest lucru nu ar însemna că protecția respectivă se întinde asupra altor motive cu benzi sau asupra unor motive simple cu benzi, întrucât acestea ar trebui să rămână disponibile pentru terți ca semne obișnuite care, prin natura lor, nu pot fi monopolizate.
By judgment of 29 March 2005, the Gerechtshof dismissed the claims of adidas, the claims which Marca Mode and C & A had put forward in their counterclaim, and the claims made by the four defendant com -panies in a separate action, and also annulled the decision of 2 October 1997.
Prin Hotărârea pronunțată la 29 martie 2005, această instanță a respins cererile formulate de Adidas și cererile reconvenționale formulate de Marca Mode și C & A, precum și cererile formulate de cele patru societăți pârâte în cadrul procedurii separate, anulând astfel Decizia din 2 octombrie 1997.
Adidas appealed in cassation to the Hoge Raad against the judgment of the Gerechtshof, alleging that that judgment was incorrect.
Adidas a introdus recurs în fața Hoge Raad împotriva hotărârii pronunțate de Gerechtshof, considerând-o greșită.
While the Gerechtshof recognised the importance of availability for third parties which, according to the caselaw of the Court, must be taken into consider -ation when examining the absolute grounds for refusal in Article 3 of Directive 89/104, it refused to consider any new arguments on the interpretation of the requirement of availability for the purposes of establishing the protection afforded to a trade mark when the sign does not come under one of those grounds for refusal in Article 3.
Recunoscând importanța disponibilității pentru terți care, potrivit jurisprudenței Curții, trebuie luată în considerare printre motivele absolute de refuz prevăzute la articolul 3 din Directiva 89/104, Adidas nu dorește, cu toate acestea, să înceapă o nouă dezbatere privind semnificația cerinței disponibilității pentru a se stabili protecția de care beneficiază marca atunci când semnul nu intră sub incidența unuia dintre motivele de refuz prevăzute la articolul 3 menționat anterior.
The Gerechtshof held that the conduct of the four defendant companies did not infringe the trade mark rights relied on by adidas. However, it did not give a declaratory ruling on the use of the two stripes, since, because they were too general, the actions brought failed to take into account the scope of protection of a trade mark, which is not static but subject to a number of factors which vary in time and space, which is of particular importance in assessing infringement.
Gerechtshof sa pronunțat, pe fond, în sensul în care comportamentul celor patru societăți pârâte nu aduce atingere drepturilor asupra mărcii invocate de Adidas; cu toate acestea, instanța nu a admis cererile de hotărâre declarativă privind utilizarea celor două benzi, pentru motivul că cererile respective au un obiect atât de general, încât nu țin deloc seama de întinderea protecției acordate unei mărci, aceasta nefiind fixă, ci, dimpotrivă, depinzând de anumite împrejurări care se pot schimba în timp și în spațiu și care trebuie examinate pentru a se stabili existența unei atingeri.
The Gerechtshof took the view that it was not possible to describe the threestripe mark as intrinsically strong, because in itself it has little distinctive character.
Potrivit Gerechtshof, nu este necesar ca marca cu trei benzi să fie considerată puternică în sine, întrucât, luată ca atare, i se pot atribui prea puține calități distinctive.
However, by 1996, as a result of adidas’ advertising efforts, the sign had acquired distinctive character through use, from which it followed that its protection had increased.
Cu toate acestea, în 1996, în urma eforturilor
With regard to the appeal in cassation, the Hoge Raad accepts that adidas’ threestripe trade mark has acquired considerable distinctive character through widespread use. However, the referring court is uncertain as to the scope of protection of a mark composed of a sign which in itself lacked distinctive character for the purposes of Article 3(1)(c) of Directive 89/104, which obtained such character through use, and
Hoge Raad consideră, în cadrul recursului, ca fiind cert faptul că marca cu trei benzi a societății Adidas a dobândit un caracter puternic distinctiv prin utilizare; în schimb, are îndoieli cu privire la întinderea protecției unei mărci constând într-un semn care nu prezintă un caracter distinctiv intrinsec în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (c) din Directiva 89/104, dar care a dobândit un astfel de caracter prin utilizare și care, ulterior, a fost înregistrată ca atare; în
ADIDAS AND ADIDAS BENELUX relevant public as being signs used to distinguish goods or merely to embellish them?
ADIDAS ŞI ADIDAS BENELUX garantată, sunt considerate de publicul interesat semne distinctive ale unor produse sau drept simple elemente de decor ale acestora?
which was subsequently registered. In par -ticular, the Hoge Raad wishes to ascertain whether it is necessary to take account of the general interest in ensuring that the availability of certain signs is not unduly restricted for other traders who offer the goods or ser -vices concerned (Freihaltebedürfnis).
special, această instanță solicită să se stabilească dacă este necesar să se țină cont de interesul general de a nu restrânge în mod nejustificat disponibilitatea anumitor semne pentru ceilalți operatori economici ce oferă produsele și serviciile în cauză („Freihaltebedürfnis”, „cerința disponibilității”).
In those circumstances, the Hoge Raad stayed the proceedings and referred the following questions for a preliminary ruling:
În aceste condiții, Hoge Raad der Nederlanden a suspendat procedura și a adresat Curții următoarele întrebări preliminare:
‘(1) In the determination of the extent to which protection should be given to a trade mark formed by a sign which does not in itself have any distinctive character or by a designation which corresponds to the description in Article 3(1)(c) of the Directive, but which has become a trade mark through the process of becoming customary and has been registered, should account be taken of the general interest in ensuring that the availability of given signs is not unduly restricted for other traders offering the goods or ser -vices concerned (Freihaltebedürfnis)?
„1) Pentru determinarea întinderii protecției unei mărci care nu constă decât într-un semn care nu prezintă un caracter distinctiv intrinsec sau într-un semn ori o indicație care corespund cazurilor prevăzute la articolul 3 alineatul (1) litera (c) din Directiva 89/104, dar care a dobândit caracter distinctiv prin utilizare și a fost înregistrată ca atare, este necesar să se țină seama de interesul general de a nu restrânge în mod nejustificat disponibilitatea anumitor semne pentru ceilalți operatori economici ce oferă produsele și serviciile în cauză («Freihaltebedürfnis»)?
The order for reference was received at the Court Registry on 21 February 2007.
Decizia de trimitere a fost depusă la grefa Curții la 21 februarie 2007.
Written observations were lodged, within the period laid down in Article 23 of the Statute of the Court of Justice, by Marca Mode, H & M, adidas, the Italian and United Kingdom governments, and the Commission of the European Communities.
Marca Mode, H & M, Adidas, guvernul italian și cel al Regatului Unit, precum și Comisia Comunităților Europene au depus observații scrise în termenul prevăzut la articolul 23 din Statutul Curții de Justiție.
At the hearing, held on 6 December 2007, the representatives of adidas, Marca Mode and H & M, and the agents of the
La ședința din 6 decembrie 2007 au asistat reprezentanții societăților Adidas, Marca Mode și H & M, precum și agenții
(2) If the answer is in the affirmative: does it make any difference whether the signs which are referred to therein and which are to be held available are seen by the
2) În cazul în care se răspunde afirmativ la prima întrebare: se schimbă situația în această privință în cazul în care semnele în cauză, a căror disponibilitate se cere
OPINION OF MR RUIZ-JARABO — CASE C-102/07
CONCLUZIILE AVOCATULUI GENERAL RUIZ-JARABO COLOMER — CAUZA C-102/07 guvernului italian, cei ai executivului Regatului Unit și cei ai Comisiei, pentru a-și prezenta observațiile orale.
V — Analysis of the questions referred for a preliminary ruling
V — Analiza întrebărilor preliminare
A — Overview
A — Expunerea problemei
The referring court asks about the scope of protection of trade marks. In order to reply to that question, it is necessary to examine the limitations of the exercise of the rights conferred by that industrial property right, under Articles 5 and 6 of the Directive.
Decizia de trimitere ridică problema domeniului de aplicare al protecției mărcilor; răspunsul presupune analiza limitelor exercitării prerogativelor conferite de acest titlu de proprietate industrială în temeiul articolelor 5 și 6 din directivă.
In that connection, it is appropriate to point out to the referring court the need to establish whether adidas’ sign in the main proceedings comes under Article 3(1)(b) or Article 3(1)(c) of the Directive, because, in contrast with subparagraph (c), the ground for refusal of registration or invalidity, as the case may be, laid down in subparagraph (b), does not fall within the limitations of trade mark rights referred to in Article 6(1).
În acest context, trebuie să se atragă atenția instanței de trimitere cu privire la necesitatea de a se stabili dacă, în cadrul acțiunii principale, semnul Adidas intră sub incidența dispozițiilor de la litera (b) sau de la litera (c) a articolului 3 alineatul (1) din directivă, deoarece, spre deosebire de situațiile prevăzute la această din urmă literă, motivul de refuz al înregistrării sau de nulitate, dacă este cazul, prevăzut la prima literă citată, nu se află printre limitele dreptului asupra mărcii la care se referă articolul 6 alineatul (1).
It follows from the foregoing that the outcome will be different depending on whether the mark in itself lacked distinctive character (governed by Article 3(1)(b) of the Directive) or whether it is an indication designating the product (Article 3(1)(c) of the Directive).
Rezultă că diferențierea între situația în care semnul era, inițial, lipsit de caracter distinctiv [prevăzută la articolul 3 alineatul (1) litera (b) din directivă] și cea în care semnul descrie anumite indicații privind produsul [articolul 3 alineatul (1) litera (c) din directivă] nu este lipsită de importanță.
However, owing to its factual nature, that assessment may be made only by the Hoge Raad or, if it is barred from examining the facts in an appeal in cassation, by the court whose judgment is the subject of the appeal.
Or, o astfel de analiză, dată fiind natura sa de fapt, este de competența exclusivă a Hoge Raad sau, în cazul în care acesteia îi este interzisă stabilirea faptelor în stadiul recursului, instanței a quo.
According to the case-file, the contested sign acquired distinctive character through the use made of it by adidas.
Marca în cauză a dobândit un caracter distinctiv prin utilizarea sa de către Adidas, astfel cum reiese din decizia de trimitere, de aceea este de asemenea necesară aplicarea prevederilor privind mărcile sau semnele a căror înregistrare, potrivit articolului 3 alineatul (1) literele (b), (c) și (d) din directivă, trebuie refuzată.
ADIDAS AND ADIDAS BENELUX interest in keeping a particular sign available constitutes a factor to be taken into account when interpreting the extent of the rights conferred on the proprietor of a mark in an action for infringement of that right.
ADIDAS ŞI ADIDAS BENELUX a disponibilității din doctrina germană”, care prevede existența – pe lângă impedimentele privind eventuala lipsă a caracterului distinctiv – a unor considerații de interes public care recomandă limitarea posibilităților de înregistrare a anumitor semne, pentru ca acestea să poată fi utilizate liber de toți operatorii economici” 9.
principle of German law’, according to which, ‘in addition to the impediments associated with a lack of distinctive character, there are also other public interest considerations which militate in favour of limiting the registration of certain signs so that they may be used freely by all operators’. 9
prima dintre ele, prin care Înalta instanță olandeză solicită să se stabilească, în esență, dacă interesul general de a conserva disponibilitatea unui semn concret reprezintă un element de interpretare a razei de acțiune a drepturilor conferite de marcă titularului în cadrul unei proceduri angajate ca urmare a atingerii aduse respectivului titlu de proprietate industrială.
Errors or omissions on my part excepted, although it has frequently referred to the requirement of availability, the Court 7has never carried out a detailed analysis of that legal principle of German origin.
Cu toate că sa referit în mod repetat la cerința disponibilității, Curtea 7, cu excepția
I drew attention, on the one hand, to the German origins of the principle, even using its German name (Freihaltebedürfnis), 10 and, on the other, to its close connection with the general interest. However, in order to understand better that principle of national law, and its significance within the Community legal system, it is appropriate to explore its development in both legal orders.
De aici reiese, pe de o parte, originea germană a acestui principiu, limbă din care provine chiar și denumirea sa („Freihaltebedürfnis”) 10și, pe de altă parte, unei erori sau omisiuni din partea noastră, nu a efectuat niciodată o analiză detaliată a acestei instituții juridice de origine germană, fapt care ne conduce la efectuarea unei analize exhaustive care depășește simpla definiție prezentată în cadrul altor concluzii.
B — Introduction: availability
B — Considerații introductive: cu privire la cerința disponibilității
Origin: German law
Origine: dreptul german
An investigation of the origins of the Freihaltebedürfnis principle leads back to the period when the Warenzeichengesetz (former German Law on trade marks;
Cercetarea începuturilor termenului „Freihaltebedürfnis” trimite la perioada în care fosta Lege germană privind mărcile
In the Opinion in Koninklijke, 8 I referred to the ‘so-called “requirement of availability”
În cadrul concluziilor pe care le-am prezentat în cauza Koninklijke KPN Nederland 8, ne-am referit la „așa-numita cerință
9 — Paragraph 52 of the Opinion cited in the previous footnote.
9 — Punctul 52 din concluziile menționate în nota precedentă.
OPINION OF MR RUIZ-JARABO — CASE C-102/07 and serious.
CONCLUZIILE AVOCATULUI GENERAL RUIZ-JARABO COLOMER — CAUZA C-102/07
‘the WZG’) was in force.
(Warenzeichengesetz, denumită în continuare „WZG”) 11era în vigoare.
11In practice, it was thought that the wording of Paragraph 4(2)(1) was too concise, because it prohibited only the registration of signs composed exclusively of numbers, letters or words containing an indication of the kind, age, place of production, qualities, intended purpose, price, quantity or weight of the goods. 12
În practică, adjective, cerând ca acesta să fie concret, actual și serios 15. Prin intermediul califi- se aprecia că articolul 4 alineatul 2 punctul 1 din această lege era redactat în mod excesiv de restrictiv, din moment ce se limita la a interzice înregistrarea semnelor compuse exclusiv din cifre, din litere sau din cuvinte care cuprindeau indicații cu privire la categoria, perioada, locul producției, caracteristicile, destinația, prețul, cantitatea sau la greutatea mărfii 12.
As a result of that German caselaw and administrative practice, 17an applicant for a trade mark was required to prove that the sign had distinctive character and that it had not been reserved for the use of all competitors. 18
Ca urmare a acestei jurisprudențe și practici administrative 17germane, solici- tantul unei mărci era obligat să facă dovada atât a caracterului distinctiv al semnului, cât și a absenței necesității ca semnul respectiv să fie rezervat pentru uzul tuturor concurenților 18.
The traditional German interpretation associated three adjectives with the principle of availability, requiring it to be real, current
Interpretarea tradițională germană a alăturat principiului disponibilității trei
In short, in German trade mark law, the Freihaltebedürfnis principle became an unwritten condition of trade mark applications, 19 created by caselaw and additional to the legal requirements imposed by the WZG.
În sinteză, în dreptul german al mărcilor, Freihaltebedürfnis devenise o condiție nescrisă a unei cereri 19, de origine jurisprudențială și care se adăuga condițiilor legale prevăzute de WZG.
11 — The 1936 law was substantially amended in 1968 (Bekanntmachung of 2 January 1968; BGBl.
11 — Legea din 1936 a făcut obiectul unei ample reforme în 1968 (Bekanntmachung din 2 ianuarie 1968, BGBl. I, p.
401 et seq., describes all those aspects at length.
401 și următoarele, descrie în amănunt toate aceste aspecte.
The same author also states that the German Bundesgerichtshof (Federal Court of Justice) extended the principle to Paragraph 8(2)(2) of the WZG.
Autorul citat adaugă că Bundesgerichtshof a extins principiul la articolul 8 alineatul 2 punctul 2 din WZG.
17 — The Bundespatentgerichtshof (Federal Patents and Trade Marks Court) also adopted the guidelines laid down by the Bundesgerichtshof.
17 — Bundespatentgerichtshof (Curtea federală pentru brevete și mărci) sa conformat de asemenea regulilor stabilite de Bundesgerichtshof.
13 — On the development of the Freihaltebedürfnis principle, see Fezer, K.-H., Markenrecht, C.H. Beck, 2nd edition, Munich, 1999, p. 402.
13 — A se vedea, cu privire la evoluția teoriei Freihaltebedürfnis, Fezer, K.-H., Markenrecht, ed. a 2-a, Ed. C. H. Beck, München, 1999, p. 402.
ADIDAS AND ADIDAS BENELUX of Article 3(1)(c) of the Directive does not depend on there being a real, current or serious need to leave [a sign or indication] free … under German case-law…’, 21a declaration which did not go unnoticed by German legal writers. 22
ADIDAS ŞI ADIDAS BENELUX cerințe de disponibilitate […] concretă, actuală sau serioasă în sensul jurisprudenței germane […]” 21 – declarație care nu a trecut neobservată în doctrina germană 22.