natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The first edition had three topics, reflecting priorities identified in the European Commission’s 2003 Communication on Immigration, Integration and Employment.
Prima ediție a cuprins trei teme, care reflectă prioritățile identificate în comunicarea din 2003 a Comisiei Europene privind imigrația, integrarea și ocuparea forței de muncă.
Seminars in Copenhagen (February 2004), Lisbon (April 2004) and London (June 2004) led to three chapters :
Seminarele de la Copenhaga (februarie 2004), Lisabona (aprilie 2004) și Londra (iunie 2004) au generat trei capitole:
•Introduction of newly-arrived immigrants and recognised refugees ;
•Introducerea imigranților nou-sosiți și a refugiaților recunoscuți
•Civic participation ;
•Participarea civică
• Indicators.
• Indicatorii
The second edition began to address topics from the Common Basic Principles and the EU Common Agenda.
A doua ediție a început să abordeze teme din cadrul principiilor fundamentale comune și al programului comun al UE.
Five seminars in Tallinn (May 2005), Rome (July 2005), Dublin (October 2005), Berlin (December 2005) and Madrid (April 2006) led to four chapters :
Cinci seminare organizate la Tallinn (mai 2005), Roma (iulie 2005), Dublin (octombrie 2005), Berlin (decembrie 2005) și Madrid (aprilie 2006) au dus la crearea a patru capitole:
•Mainstreaming immigrant integration ;
•Promovarea integrării imigranților
•Housing in an urban environment ;
•Locuințe într-un mediu urban
•Economic integration ;
•Integrarea economică
•Integration governance.
•Guvernanța integrării
This third and current edition continues to provide a mix of substantive and methodological topics for exchange.
Această a treia ediție continuă să îmbine subiectele „metodologice” cu cele „de fond”.
Six seminars in Vienna (November 2007), Paris (November 2007), Athens (March 2008), Dublin (May 2008), Lisbon (November 2008), and Tallinn (February 2009) led to the following chapters :
În urma a șase seminare care au avut loc la Viena (noiembrie 2007), Paris (noiembrie 2007), Atena (martie 2008), Dublin (mai 2008), Lisabona (noiembrie 2008) și Tallinn (februarie 2009), au fost elaborate următoarele capitole:
•European exchange of information and good practice ;
•Schimburi europene de informații și bune practici
•Mass media and integration ;
•Mass-media și integrarea
•Awareness-raising and migrant empowerment ;
•Sensibilizarea și emanciparea migranților
•Dialogue platforms ;
•Platformele de dialog
•Acquisition of nationality and the practice of active citizenship ;
•Dobândirea cetățeniei și practica cetățeniei active
•Immigrant youth, education and the labour market.
•Tinerii imigranți, educația și piața muncii
For each seminar, the NCPIs were invited to select a three-person delegation representing their country’s diverse experience and expertise on the topic (i.e. regional/local authorities, academics, experts, non-governmental stakeholders).
Pentru fiecare seminar, PCNI au fost invitate să aleagă o delegație formată din trei persoane, pentru a reprezenta experiența și expertiza diversă a țării respective în domeniul discutat (respectiv autorități regionale/locale, comunitatea academică, experți, părți interesate neguvernamentale).
Participants from all EU Member States, as well as non-EU countries including Australia, Canada, Norway, Switzerland and the USA, participated in these seminars.
Aceste seminare au beneficiat de participarea tuturor statelor membre ale UE, precum și a statelor din afara UE, printre care Australia, Canada, Elveția, Norvegia și SUA.
Approximately one hundred participants, from all corners of the EU, and from various levels inside and outside government, contributed to each seminar.
La fiecare seminar, și-au adus contribuția aproximativ o sută de participanți din toate colțurile UE și din diferite niveluri ale administrației publice și din afara acesteia.
All can be considered as the “authors” of the Handbook, since their written and oral contributions serve as important sources of the knowledge and examples presented in the chapters.
Cu toții pot fi considerați „autorii” manualului, întrucât contribuțiile scrise și orale ale acestora reprezintă surse importante pentru cunoștințele și exemplele prezentate în diferitele capitole.
The Commission, the NCPIs and the independent consultant, the Migration Policy Group (MPG), can be seen as “editors” preparing a conceptual framework, taking stock of the information gathered at each seminar, designing an evaluation framework for selecting practices, and conducting additional desk research.
Comisia, PCNI și consultantul independent, Grupul politic privind migrația (MPG), pot fi considerați „redactori”, care au elaborat un cadru conceptual, pe baza informațiilor strânse în cadrul fiecărui seminar, au conceput un cadru de evaluare pentru alegerea practicilor și au întreprins activități suplimentare de documentare.
The independent consultant wrote a series of issue papers to prepare each seminar and frame the discussions, as well as the concluding document for the seminars.
Consultantul independent a redactat o serie de documente tematice pentru a pregăti fiecare seminar și pentru a orienta discuțiile, precum și documentul final al seminarelor.
These documents were then discussed by the NCPIs.
Aceste documente au fost discutate ulterior de PCNI.
All these elements make up the basic building blocks of the Handbook.
Toate aceste elemente constituie componentele de bază ale manualului.
The first edition was presented at the Ministerial Conference on Integration held in Groningen on 9-11 November 2004 under the Dutch Presidency.
Prima ediție a fost prezentată cu ocazia conferinței ministeriale privind integrarea, care a avut loc la Groningen între 9 și 11 noiembrie 2004, în cursul Președinției olandeze.
The second was an important part of the Informal Meeting of EU Integration Ministers held in Potsdam on 10-11 May 2007 under the German Presidency.
Cea de a doua a constituit o parte importantă a reuniunii neoficiale a miniștrilor integrării din UE, care sa desfășurat la Potsdam între 10 și 11 mai 2007, în cursul Președinției germane.
Through Council Conclusions the EU Member States have repeatedly invited the NCPIs and the Commission to continue developing the Handbook, and expand and adapt its dissemination to its intended audience.
În concluziile Consiliului, statele membre ale UE au invitat în mod repetat PCNI și Comisia să continue elaborarea manualului, să extindă și să adapteze distribuția acestuia în rândul publicului vizat.
For this reason a decision was taken to translate the handbook into the Union’s official languages.
Din acest motiv, sa luat decizia de a traduce manualul în limbile oficiale ale Uniunii Europene.
All three editions are available at www.integration.eu.
Toate cele trei ediții sunt disponibile la următoarea adresă: www.integration.eu.
Chapter 2 Mass media and integration
Capitolul 2 Mass-media și integrarea
Mass media and integration
Mass-media și integrarea
In liberal democracies that guarantee the freedom of the press, the media’s role is to provide information, education, and entertainment.
În democrațiile liberale care garantează libertatea presei, rolul mass-media este de a informa, de a educa și de a recrea.
It functions as a platform for open and honest communication about the positive and negative sides of social realities, including migration.
Aceasta funcționează ca o platformă de comunicare deschisă și sinceră cu privire la aspectele pozitive și negative ale realităților sociale, inclusiv migrația.
It is a powerful medium for influencing attitudes in society and providing public information for the immigrant community and the rest of society.
Mass-media constituie un instrument puternic de influențare a atitudinilor din cadrul societății și de furnizare de informații publice către comunitatea de imigranți și restul societății.
European societies are becoming increasingly culturally and linguistically diverse as a result of immigration, but this change is not always accurately reflected in the media, neither in the portrayal and representation of immigrants in the media, nor in terms of the composition of media professionals.
Societățile europene se diversifică din ce în ce mai mult din punct de vedere cultural și lingvistic ca urmare a imigrației, însă această schimbare nu se reflectă întotdeauna cu exactitate la nivelul mijloacelor de comunicare în masă, în modul în care imigranții sunt portretizați și reprezentați în mass-media, și nici în componența profesioniștilor din acest domeniu.
Initiatives to create and maintain a media that better serves and reflects the cultural diversity of European societies will, not only promote equality, but also help to facilitate integration and support community cohesion.
Inițiativele de a crea și menține o mass-media care să deservească și să reflecte mai bine diversitatea culturală a societăților europene nu vor avea numai rolul de a promova egalitatea, ci vor și ajuta la facilitarea integrării și la susținerea coeziunii din cadrul comunităților.
Media organisations and professionals such as self-regulators, governments, politicians, the public, organised civil society and private companies all have a role to play.
Organizațiile și profesioniștii din domeniul mass-media, precum organismele de autoreglementare, guvernele, politicienii, publicul, societatea civilă organizată și companiile private au cu toții un rol de jucat.
This chapter outlines strategies for developing the competencies of integration stakeholders.
Acest capitol înfățișează strategiile de dezvoltare a competențelor părților interesate din domeniul integrării.
2.1 Challenges and opportunities in the media environment
2.1 Provocări și oportunități în contextul mass-media
Globalisation and technological advancements have changed the nature of media itself.
Globalizarea și progresele tehnologice au modificat însăși natura mass-media.
People have access to news, information and entertainment programmes produced in countries around the globe, as well as those produced nationally, regionally and locally.
Oamenii au acces la știri, informații și programe de divertisment produse în toate țările lumii, precum și la cele produse la nivel național, regional și local.
People access information through a wide range of mediums – television, newspapers, magazines, radio and the internet.
Accesul la informații se realizează prin intermediul unei game variate de mijloace – televiziune, ziare, reviste, radio și internet.
The increased choice in media partly explains the development of parallel media spaces where immigrants in Europe are able to watch satellite television, listen to radio broadcasts and view internet news sites and discussion forums from their country or region of origin, or from ethnic media organisations in Europe.
Opțiu - nile mai bogate în ceea ce privește mass-media explică parțial dezvoltarea unor spații mass-media paralele, în care imigranții din Europa pot urmări televiziunea prin satelit, pot asculta transmisiuni radio și pot vizualiza site-uri de știri pe internet și forumuri de discuții din țara sau regiunea de origine sau de la organizații mass-media etnice din Europa.
Immigrants often find information from their home countries and regions more reliable and trustworthy than the host country media.
Acest lucru poate produce probleme de comunicare interculturală în societate, ceea ce, la rândul său, ar putea împiedica integrarea.
This may cause intercultural miscommunications in society, which could in turn impede integration.
Globalizarea, alături de progresele tehnologice, înseamnă că organizațiile mass-media se confruntă cu o concurență tot mai crescută.
To survive in a competitive market, media organisations need to ensure that their products are tailored to the needs and wants of their consumers.
televiziune și radiodifuziune, precum și a companiilor mass-media private.
In this sense, competition presents an opportunity and a challenge for integration.
În acest sens, concurența reprezintă o posibilitate și o provocare pentru integrare.
A combination of technological change and industry turmoil has led to more precarious employment, and less investment in editorial content and training, which affect journalistic standards and quality.
Combinația dintre schimbările tehnologice și frământările din acest sector a determinat crește - rea gradului de nesiguranță în raport cu ocuparea forței de muncă și scăderea investi țiilor în conținutul editorial și în formarea profesională, ceea ce afectează standardele și calitatea jurnalistică.
Time and budgetary restraints make it more difficult for media professionals to conduct background research and double check information.
Constrângerile bugetare și de timp îngreunează munca de cercetare documen - tară și de dublă verificare a informației a profesioniștilor mass-media.
In addition, many news providers rely on the old adage ‘bad news sells’ which encourages sensationalist stories and scaremongering about immigration.
În plus, nume roși furnizori de știri se bazează pe vechea zicală „știrile negative se vând” care încurajează relatările senzaționale și alarmiste despre imigrație.
As a result, programmes and articles tend to give the voice of immigrants lesser prominence and credibility ; show immigrants in stereotypical roles ; rarely include immigrants as news actors in media coverage that is not immigrant-related ; and rely on episodic framing (single events) rather than thematic framing which provides the context and description necessary to enhance understanding and empathy about immigrant issues.
Prin urmare, programele și articolele au tendința de a acorda mai puțină atenție și credibilitate opiniei imigranților, de a înfățișa imigranții în roluri stereotipe, de a include rareori imigranți printre protagoniștii materialelor jurnalistice care nu se referă la aceștia, precum și de a se baza pe prezentarea unor cazuri (evenimente singulare) în loc de prezentarea tematică, care oferă contextul și descrierea necesare pentru a spori înțelegerea și empatia cu privire la aspectele legate de imigranți.
The flip side of this coin is that immigrants and their descendents are a growing consumer group in Europe.
Reversul medaliei este că imigranții și descendenții acestora constituie un grup tot mai mare de consumatori în Europa.
Immigrants represent a potential increase in audience size and distribution to media organisations.
Imigranții reprezintă, pentru organizațiile mass-media, o potențială creștere în ceea ce privește dimensiunea publicului și distribuția.
Media organisations need to ensure their products cater to an increasingly culturally-diverse market if they wish to remain viable.
Organizațiile mass-media trebuie să se asigure că produsele lor sunt adaptate unei piețe tot mai diverse la nivel cultural dacă doresc să rămână viabile.
If mainstream media fails to cater effectively to the needs and wants of immigrants, then ethnic media will become more prominent, as will the use of satellite television, radio broadcasts, internet news sites and discussion forums from countries and regions of origin.
Dacă principalele mijloace de comunicare în masă nu reușesc să satisfacă în mod eficient nevoile și dorințele imigranților, atunci va lua amploare mass-media etnică, concomitent cu utilizarea televiziunii prin satelit, transmisiilor radio, site-urilor de știri de pe internet și forumurilor de discuții din țările și regiunile de origine.
Media’s reflection of society
Modul în care mass-media reflectă societatea
The media impacts on the public perception of immigrants.
Mass-media influențează percepția publică asupra imigranților.
It also, however, reflects the views and attitudes that are prevalent in society – some tolerant, some intolerant, others openly hostile and some indifferent.
Cu toate acestea, ea reflectă și opiniile și atitudinile care predomină în societate – unele tolerante, unele intolerante, altele fățiș ostile, unele indiferente.
Likewise, the media’s approach towards migration and integration issues ranges from sympathy to active advocacy ; and from casual and unintentional bias to xenophobia by design.
În aceeași măsură, modul în care mass-media abordează aspectele referitoare la migrație și integrare variază de la compasiune la susținere activă și de la prejudecăți ocazionale și neintenționate la xenofobie voită.
Media organisations can be encouraged to provide an accurate and fair portrayal of immigrants in the media.
Organizațiile mass-media pot fi încurajate să ofere un portret riguros și just al imigranților în presă.
The media cannot, however, be expected to promote an integration agenda unless it is in their interest to do so.
Cu toate acestea, nu se poate aștepta ca mass-media să promoveze un program de integrare dacă nu are interesul de a face acest lucru.
Debates about the media and integration touch on fundamental rights and freedoms.
Mass-media și integrarea imigranții într-un mod negativ și care pot pune obstacole în calea integrării.
Freedom of expression is a fundamental right of any functioning democracy and should not be compromised.
Cu toate acestea, orice democrație funcțională are și rolul de a proteja oamenii împotriva discursului rasist și xenofob care incită la sentimente de ură.
This right, which is enshrined in Article 10 of the European Convention of Human Rights and in Constitutions of many states, allows controversial ideas and discussions to be put forward in the media, including those that portray immigrants in a negative way and which may impede integration.
Provocarea cu care se confruntă societățile europene este de a proteja oamenii împotriva discursurilor care incită la ură, protejând în același timp dreptul la libertatea de expresie.
Self-regulation of the media, particularly of the press media does exist, but is frequently criticised for not being effective enough in curbing inaccurate and sensationalist reporting and protecting immigrants from discrimination.
Autoreglementarea mass-media, în special a presei scrise, este un fenomen prezent, dar frecvent criticat, deoarece nu este destul de eficient în reducerea relatărilor inexacte și senzaționaliste și în protejarea imigranților împotriva discriminării.
In comparison to the print media, public broadcasting is more regulated in some countries and can involve quotas on multicultural content and the implementation of positive action measures.
În comparație cu presa scrisă, televiziunea și radiodifuziunea publice sunt mai reglementate în unele țări, putând fi supuse unor cote de conținut multicultural și implementării unor măsuri de acțiune pozitivă.
There are limits to regulating the broadcasting industry in Europe due to the different levels of diversity, different concentrations of the immigrant population within the country, and the position migration holds on the political agenda.
Există limite în ceea ce privește reglementarea sectorului audiovizual din Europa, ca urmare a unor niveluri diferite de diversitate, a unor concentrări diferite ale populației de imigranți în țara respectivă și a poziției ocupate de migrație pe agenda politică.
The media generally believe that existing regulation impinges on press freedom and independent journalism.
În general, mass-media consideră că reglementarea existentă încalcă principiul libertății presei și al jurnalismului independent.
Conversely, more regulation is often considered by governments and civil society organisations to be the panacea.
În sens invers, de multe ori guvernele și organizațiile societății civile consideră că intensificarea reglementării constituie soluția universală.
Many experts are of the opinion that the regulatory framework required to achieve a fair and balanced portrayal of immigrants in the media is largely in place and that the problems do not lie with a lack of laws, codes and guidelines, but in their deficient implementation.
Potrivit unui număr mare de experți, cadrul de reglementare necesar pentru obținerea unei imagini juste și echili - brate a imigranților în mass-media a fost în mare parte instituit, iar problemele nu sunt legate de lipsa legilor, codurilor și orientărilor, ci de modul deficitar în care acestea sunt aplicate.
Many people view ‘the Media’ as a singular entity.
Numeroase persoane consideră că „mass-media” este o entitate singulară.
Such simplification is both incorrect and unhelpful.
O astfel de simplificare este atât incorectă, cât și inutilă.
The media environment is incredibly diverse, spanning different levels (global, national, regional, local), formats (TV, radio, print, and internet), ownership and audiences.
Mediul mass-media este incredibil de divers, cuprinzând diferite niveluri (global, național, regional, local), formate (TV, radio, presă scrisă și internet), proprietari și publicuri.
The media constitutes a universe in itself and it can be difficult for integration actors to find their way in a conglomerate of media organisations, each with their own mission and interests.
Mass-media constituie un univers în sine și, din acest motiv, poate fi dificil pentru factorii implicați în integrare să se descurce într-un conglomerat de organizații mass-media, fiecare având propria misiune și propriile interese.
Integration actors who wish to influence the media should understand the structures and mechanisms under which the media and media professionals have to work and this can be achieved by mapping the media environment, whether at the local, regional, national or European level.
Actorii din domeniul integrării care doresc să influențeze mass-media ar trebui să înțeleagă structurile și mecanismele de lucru ale profesioniștilor mass-media, ceea ce se poate realiza prin analizarea structurii mediului mass-media la nivel local, regional, național sau european.
The media industry is highly complicated, because there are many players and actors which are depending, influencing and cooperating with each other. Stakeholders include
Sectorul mass-media este foarte complicat deoarece există numeroși operatori și actori care depind unii de alții, se influențează reciproc și colaborează între ei.
Actors who wish to map the media environment need to consider four main areas :
Actorii care doresc să analizeze structura mediului mass-media trebuie să aibă în vedere patru domenii principale:
Media organisations which produce and broadcast
Organizații mass-media de producție și difuzare
Integration actors who wish to make the media more diverse or attempt to balance the portrayal of immigrants need firstly to determine which kind of media organisation is most appropriate for them to work with.
Actorii din domeniul integrării care doresc să sporească diversitatea din mass-media sau să încerce să echilibreze imaginea imigranților trebuie mai întâi să stabilească ce tip de organizație mass-media este cea mai potrivită pentru colaborare.
Is it local, regional, national or global and is it public or commercial ?
Una locală, regională, națională sau globală? Publică sau comercială?
How and where does it broadcast, what are its aims and objectives, what are the particularities of this media organisation and how does it related to other organisations ?
Cum și de unde transmite, care sunt scopurile și obiectivele acesteia, care sunt particularitățile acestei organizații mass-media și care sunt legăturile pe care le are cu alte organizații?
They then need to understand what environment the media company is operating in and which stakeholders are involved, for instance : who owns the company ; what are the company policies (commercial, journalistic, programming, personnel, diversity policies, sponsor and PR policies and political alliances) ; and what facilitators produce and broadcast their programmes ?
În continuare, aceștia trebuie să înțeleagă în ce mediu funcționează compania mass-media și ce părți interesate sunt implicate, de exemplu: cine deține compania; care sunt politicile companiei (politicile comerciale, jurnalistice, referitoare la programe și la personal, politicile de diversitate, politicile legate de sponsorizare și PR și alianțele politice); și ce intermediari produc și difuzează programele acesteia?