natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Solvency II directive was adopted by the European Parliament in April, and by the Council in November (40), setting new rules for insurance companies that enhance the competitiveness of the EU insurance industry while providing more protection for policyholders and beneficiaries.The regulation on
Directiva Solvabilitate II, adoptată de Parlamentul
) entered into force in December.
) a intrat în vigoare în luna decembrie.
In October, the Commission consulted on the measures necessary for a new EU framework for crisis management in the banking sector.
În octombrie, Comisia a desfășurat consultări cu privire la măsurile necesare pentru un nou cadru al UE în domeniul gestionării crizelor din sectorul bancar.
To safeguard financial stability and the continuity of banking services in a crossborder banking crisis, the communication identifies tools for an EU crisis management framework, including ‘early intervention’ action by banking supervisors aimed at correcting irregularities at banks, bank resolution measures for the reorganisation of ailing banks, and insolvency frameworks under which failed banks are wound up.
În scopul garantării stabilităţii financiare și a continuităţii serviciilor bancare în contextul unei crize transfrontaliere, comunicarea identifică instrumentele necesare pentru un cadru de gestionare a crizelor la nivelul UE. Printre aceste instrumente se numără intervenţia rapidă a supraveghetorilor bancari în scopul remedierii neregulilor existente în bănci, măsurile de soluţionare a situaţiilor de criză bancară pentru reorganizarea băncilor cu probleme și introducerea unor cadre de insolvenţă pe baza cărora băncile falimentare să poată fi lichidate.
EU INFLUENCE ON G20 THINKING ON RESPONSIBILITY
INFLUENŢA UE ASUPRA REFLECŢIEI G20 ÎN MATERIE DE RESPONSABILITATE
Europe was a driving force behind global action at the G20 summit in September — it highlighted the need for further regulation in order to hold financial institutions to account.
Europa a constituit forţa motrice a acţiunilor internaţionale din cadrul summitului G20 din septembrie, evidenţiind necesitatea reglementării suplimentare astfel încât instituţiile financiare să poată fi trase la răspundere.
The communication on restructuring aid to banks (42) envisaged in-depth reassessment of banks which are not fundamentally sound receiving assistance, disclosure and management of impaired assets, withdrawal from loss-making activities, and consideration of mergers with viable competitors, or even closure.
Comunicarea privind ajutoarele pentru restructurare acordate băncilor (42) a luat în considerare o reevaluare detaliată a băncilor care beneficiază de asistenţă, dar nu sunt fundamental solide, precum și comunicarea de informaţii privind activele depreciate și gestionarea acestora, retragerea din activităţile generatoare de pierderi și posibilitatea fuziunilor cu instituţii concurente viabile sau chiar a închiderii.
Banks and their stakeholders should contribute to any restructuring from their own resources, and the state and taxpayers should be adequately recompensed for any support provided.
Băncile și acţionarii ar trebui să contribuie la orice proces de restructurare din resurse proprii, iar statul și contribuabilii ar trebui să fie recompensaţi în mod adecvat pentru orice sprijin oferit.
To protect against distortions of competition, bank restructuring should be designed to remove any temporary distortions financed by state aid — even to the extent of divesting banks of assets or constraining their investment and marketing strategies.
Pentru a se evita denaturarea concurenţei, restructurarea băncilor ar trebui să fie în așa fel concepută încât să împiedice orice denaturare temporară finanţată din ajutoare de stat, mergându-se chiar până la privarea băncilor de active sau aplicarea unor constrângeri legate de investiţiile sau strategiile de marketing ale acestora.
These broader guidelines aim to prevent banks that have received state aid from benefiting unfairly, and to restore equilibrium to the internal market.
Scopul acestor orientări generale este acela de a împiedica băncile care au primit ajutoare de stat să se bucure de acestea în mod incorect, precum și de a restabili echilibrul pe piaţa internă.
In November, the Council of Economic and Finance Ministers agreed on a general approach on stricter capital requirements and remuneration policies in
În noiembrie, Consiliul miniștrilor economiei și finanţelor a căzut de acord cu privire la o abordare generală referitoare la o serie de cerinţe de capital și politici
43 the banking sector (
43 de remunerare mai stricte în sectorul bancar (
The European Commission and Member State finance ministers benefited from the advice from other EU institutions.
Comisia Europeană și miniștrii de finanţe ai statelor membre au beneficiat de avize din partea altor instituţii ale UE.
The EU reflections on the reform of the European supervisory framework received European Central Bank input, particularly on modifications to the regulatory regime for hedge funds and credit rating agencies, and on harmonisation of securities laws.
În cadrul reflecţiei cu privire la reforma cadrului de supraveghere european, UE a primit contribuţii din partea Băncii Centrale Europene, în special cu privire la modificările regimului de reglementare a fondurilor speculative și a agenţiilor de rating, precum și la armonizarea legislaţiei privind valorile mobiliare.
In addition, the European Central Bank helped in establishing European central counterparties to clear credit-default swaps.
De asemenea, Banca Centrală Europeană a contribuit și la crearea de contrapărţi centrale europene pentru compensarea swapurilor pe risc de credit.
In June 2009, the European System of Central Banks and the Committee of European Securities Regulators finalised their recommendations for securities settlement systems and central counterparties in the EU.
În iunie 2009, Sistemul European al Băncilor Centrale și Comitetul autorităţilor europene de reglementare a pieţelor valorilor mobiliare și-au finalizat recomandările privind sistemele de decontare a valorilor mobiliare și contrapărţile centrale din UE.
The European Parliament also created a special committee on the financial crisis to monitor the process of financial reform.
La rândul său, Parlamentul European a creat o comisie specială pentru criza financiară, cu scopul de a monitoriza procesul de reformă în domeniu.
SIGNS OF AN UPTURN
SEMNE DE REDRESARE
The EU’s budget for 2010 was agreed in December, securing the €2.4 billion commitments in continued funding for the EU economic recovery plan for the year.
Bugetul UE pentru 2010, adoptat în decembrie, prevedea angajamente de 2,4 miliarde EUR pentru continuarea finanţării planului UE de redresare economică pentru întreg anul.
At the same time, in a joint statement, Parliament, the Council and the Commission urged the Member States to rethink the way they use the Cohesion and Structural Fund programmes, so that EU money could ‘facilitate overcoming the effects of the economic crisis’and in particular ‘support growth and competitiveness and limit job losses’.
În același timp, printr-o declaraţie comună, Parlamentul, Consiliul și Comisia au îndemnat statele membre să regândească modul în care gestionează programele bazate pe fonduri structurale și de coeziune, astfel încât aceste fonduri UE„să faciliteze depășirea efectelor crizei economice”și, mai ales,„să susţină creșterea și competitivitatea și să reducă pierderea locurilor de muncă”.
RESTORING SUSTAINABLE GROWTH
REVENIREALA CREȘTERE SUSTENABILĂ
The Commission autumn economic forecasts published in November said that ‘economic recovery is now imminent and fears of a prolonged and deep recession have receded’.
Conform previziunilor economice de toamnă ale Comisiei publicate în noiembrie,„redresarea economică este iminentă în momentul de faţă, iar temerile legate de o recesiune profundă și prelungită se estompează”.
The EU was able to offer some immediate responses to the crisis, and it rapidly developed plans to avert any repetition of the crisis.
UE a reușit să reacţioneze imediat în faţa crizei și a elaborat rapid planuri de prevenire a unor eventuale repetări ale acestei situaţii.
But it also recognised that more was needed than firefighting and fire-prevention.
Pe de altă parte, însă, sa ajuns la concluzia că măsurile de intervenţie și de prevenţie nu sunt suficiente.
The other preoccupation of 2009 was how to restore sustainable growth after the crisis receded, and how to ease the strains on public finances that the firefighting had generated.
În 2009, o altă preocupare a fost legată de modul de revenire la o creștere sustenabilă odată cu estomparea crizei și de modalităţile de relaxarea presiunii exercitate de măsurile de intervenţie asupra finanţelor publice.
An exit strategy was needed, withdrawing the fiscal stimulus, and it had to work not just for the EU, but for the world, including the developing world.
Se impunea o strategie de ieșire din criză, care să implice retragerea stimulului fiscal și care să funcţioneze nu doar la nivelul UE, ci și la nivel mondial, inclusiv în ţările în curs de dezvoltare.
As the October European Council concluded, the bold policy response to the economic and financial crisis started to deliver results during the year.
După cum se arată în concluziile Consiliului European din octombrie, reacţia politică îndrăzneaţă în faţa crizei economice și financiare a început să dea roade în cursul anului.
The sharp decline in European economic activity came to a halt, with a stabilisation of financial markets and an improvement in confidence.
Declinul considerabil al activităţii economice europene a luat sfârșit, fiind înlocuit de stabilizarea pieţelor financiare și de redobândirea încrederii.
But the incipient recovery remained under close monitoring, with support from governments and central banks continuing pending a fully secured recovery.
Cu toate acestea, redresarea incipientă a continuat să fie atent monitorizată cu sprijinul permanent al guvernelor și al băncilor centrale, în așteptarea unei redresări certe.
To anchor expectations and reinforce confidence, it was agreed that a coordinated strategy should be prepared for exiting from the broad-based stimulus policies.
Pentru a răspunde așteptărilor și pentru a întări încrederea, sa convenit asupra necesităţii de a elabora o strategie coordonată de abandonare a politicilor generalizate de stimulare fiscală.
The European Council in October invited the Council and the Commission to work on exit strategies.
Consiliul European din octombrie a invitat Consiliul și Comisia să pregătească strategii de ieșire din criză.
Finance ministers agreed in October on principles for fiscal support exit (44).
În octombrie, miniștrii de finanţe au convenit asupra principiilor pentru abandonarea măsurilor de sprijin bugetar (44).
Exit strategies should be coordinated across countries within the framework of the Stability and Growth Pact, and should ensure a timely withdrawal of extraordinary measures.
Strategiile de ieșire ar trebui coordonate între ţări în cadrul Pactului de stabilitate și creștere și ar trebui să garanteze retragerea la timp a măsurilor extraordinare.
They should include further structural fiscal consolidation of more than 0.5 % of GDP per year, and comprehensive structural reforms.
Acestea ar trebui să includă o consolidare bugetară structurală suplimentară de peste 0,5 % din PIB anual, precum și ample reforme structurale.
They should be designed within the framework of the Stability and Growth Pact. And they should start in 2011 at the latest, earlier in those countries where economic circumstances make it appropriate, provided that recovery stays on track.
De asemenea, strategiile ar trebui elaborate în cadrul Pactului de stabilitate și creștere și ar trebui lansate cel târziu în 2011 sau chiar mai repede în ţările unde condiţiile economice permit acest lucru, dar cu condiţia ca redresarea să se confirme.
The European Council meeting in December confirmed these general principles and invited the Council to continue its work on exit strategies and to report back by June 2010, both in the fiscal and financial areas.
Reuniunea Consiliului European din decembrie a confirmat aceste principii generale și a invitat Consiliul să își continue lucrările la strategiile de ieșire și să prezinte un raport până în iunie 2010, atât în domeniul bugetar, cât și în cel financiar.
In presenting his programme for the new Commission, President Barroso looked beyond the current crisis, and set out his vision for where the European Union should be in 10 years.
Cu prilejul prezentării programului pentru noua Comisie, președintele Barroso și-a prezentat viziunea legată de viitorul Uniunii Europene în următorii 10 ani, dincolo de perioada de criză.
He envisaged turning the exit from the crisis into the entrypoint for a new sustainable social market economy, a smarter, greener economy where prosperity will result from innovation and from using resources better, and where knowledge will be the key input.
El a subliniat că ieșirea din criză poate să marcheze trecerea la o nouă economie socială de piaţă, o economie mai inteligentă și mai ecologică, în care prosperitatea să se datoreze inovării și unei mai bune utilizări a resurselor și a cărei principală componentă să fie cunoașterea.
He called this common agenda the EU2020 strategy (45).
Președintele Barroso a denumit această agendă comună Strategia UE 2020 (45).
In preparation for a formal proposal to the EU’s Heads of State or Government at their spring 2010 meeting, the Commission launched a public consultation in November, to gather a wide range of suggestions on broad policy considerations for the strategy.
În vederea unei propuneri oficiale care va fi prezentată șefilor de stat sau de guvern din UE la reuniunea din primăvara anului 2010, Comisia a lansat în noiembrie o consultare publică pentru a beneficia de o gamă cât mai largă de sugestii cu privire la liniile generale ale acestei strategii.
KEEPING A BALANCE
PĂSTRAREA ECHILIBRULUI
The strategic objective of the European economic recovery plan was to prepare for a return to growth.
Obiectivul strategic al Planului european de redresare economică era pregătirea pentru revenirea la creștere.
The aim was to put the EU in the best possible position for when the crisis recedes: a competitive economy in tune with the needs of the future.
Scopul său era plasarea UE în cea mai favorabilă poziţie cu putinţă în momentul estompării efectelor crizei: o economie competitivă, capabilă să răspundă necesităţilor viitorului.
It was therefore vital to ensure that the many short-term actions taken to support employment, enterprise and the financial sector were consistent with the EU’s longerterm aims.
Era așadar necesar să se garanteze coerenţa numeroaselor măsuri adoptate pe termen scurt pentru a sprijini ocuparea forţei de muncă, întreprinderile sau sectorul financiar cu obiectivele UE pe termen lung.
The Commission proposed more stringent requirements on the capital banks must hold to cover the risks of their lending operations.
Comisia a propus cerinţe mai stricte pentru capitalul pe care băncile trebuie să îl deţină pentru acoperirea riscurilor prezentate de operaţiunile lor de împrumut.
This strategy of preparing for future growth was a common thread running through many of the initiatives and actions taken at Member State and EU level in response to the economic crisis.
Această strategie de pregătire pentru o creștere viitoare a constituit nucleul multor iniţiative și acţiuni întreprinse la nivelul statelor membre și al UE ca răspuns la criza economică.
It was also reinforced in the communication on ‘Driving European recovery’ adopted in March 2009.
Ea a fost promovată și prin intermediul comunicării „Stimularea redresării economice europene”, adoptată în martie 2009.
Throughout the crisis, the Member States remained united in accepting the need for structural reforms as the precondition for a sustainable future.
Pe parcursul crizei, statele membre au împărtășit o viziune comună, acceptând necesitatea reformelor structurale ca pe o condiţie obligatorie pentru un viitor sustenabil.
To embed this forward-looking approach in the crisis-management initiatives, in January 2009 the EU issued country-specific recommendations on the structural
Pentru a încorpora această abordare de perspectivă în iniţiativele de gestionare a crizei, UE a formulat în ianuarie 2009 recomandări pentru fiecare ţară cu privire la reformele structurale impuse în contextul Strategiei de la Lisabona (46), recomandări adaptate în funcţie de Planul european de redresare economică.
), tailored to the European economic recovery plan. They covered issues such as labour costs, competition in energy markets and reducing administrative burdens on businesses.
Acestea se refereau la aspecte precum costurile forţei de muncă, concurenţa pe pieţele energetice și reducerea sarcinilor administrative pentru întreprinderi.
They were aimed at maintaining and improving the competitiveness of the Member State economies to permit maximum benefit as recovery gets under way.
Scopul recomandărilor era menţinerea și îmbunătăţirea competitivităţii economiilor statelor membre astfel încât să se poată obţine beneficii maxime odată cu redresarea economică.
PLAY BY THE RULES
RESPECTAREA REGULILOR
Actions have been taken in a way that maintains the best possible balance between competing objectives.
Au fost întreprinse diverse acţiuni într-un mod care să permită menţinerea unui echilibru optim între obiective divergente.
It was vital to boost business recovery, but measures also paid attention to preserving jobs and ensuring compliance with the single market and competition rules that longerterm prosperity relies on.
Stimularea redresării întreprinderilor era vitală, dar măsurile adoptate au luat în calcul și păstrarea locurilor de muncă sau garantarea respectării regulilor pieţei interne și a principiilor concurenţei, pe care se bazează prosperitatea pe termen lung.
It was essential that the fundamental rules of EMU were respected, but at the same time that its inbuilt flexibilities could be deployed.
Era esenţială respectarea normelor fundamentale ale UEM, dar la fel de important era să se utilizeze și posibilităţile de flexibilitate oferite de aceasta.
‘European solidarity is unthinkable without national responsibility.
„Nu se poate concepe solidaritatea europeană în absenţa responsabilităţii naţionale.
Mirek Topolánek, Czech Prime Minister and President of the European Council, at the informal summit of EU leaders in March.
Pentru a putea menţine și întări încrederea în piaţa internă, este obligatoriu ca toate statele membre să respecte regulile pieţei”, a subliniat Mirek Topolánek, prim-ministru ceh și președintele Consiliului European, într-o intervenţie în cadrul summitului informal al liderilor UE din martie.
So while guarantees and recapitalisation programmes were stabilising banks, the EU was strictly controlling the way these programmes were applied.
Așadar, în paralel cu programele de garanţii și recapitalizare adoptate în vederea stabilizării băncilor, UE controla cu stricteţe modul de aplicare a acestor programe.
National rescue and recapitalisation plans were not allowed to distort the single market.
Planurile naţionale de salvare și recapitalizare nu aveau voie să genereze distorsiuni ale pieţei interne.
The EU’s competition and state aid rules guaranteed viable solutions that did not discriminate against healthy institutions or between Member States.
Normele UE în domeniul concurenţei și al ajutoarelor de stat au garantat soluţii viabile care să nu creeze situaţii discriminatorii în raport cu instituţiile fără probleme sau între statele membre.
The excessive deficits that most Member States incurred must be corrected, but in a determined and intelligent way, in line with the revised Stability and Growth Pact, and taking account of the circumstances of each Member State.
Deficitele excesive acumulate de majoritatea statelor membre trebuie corectate, dar acest lucru trebuie să se facă în mod inteligent și hotărât, conform Pactului de stabilitate și creștere revizuit și ţinându-se cont de situaţia specifică a fiecărui stat membru.
The EU ensured that Member States’ measures in response to the recession were time-limited, and reduced to the absolute minimum any risks of distortion to trade and competition.
UE sa asigurat că măsurile adoptate de statele membre ca răspuns în faţa recesiunii sunt limitate în timp și a redus la minimum orice riscuri de perturbare a comerţului și a concurenţei.
The majority of the national schemes approved were intended to facilitate access to credit for businesses, so as to counter the systemic difficulties faced by the banking sector.
Cele mai multe programe naţionale aprobate vizau facilitarea accesului întreprinderilor la creditare, pentru a contracara dificultăţile sistemice întâmpinate de sectorul bancar.
The recovery plan was designed to match a comprehensive response with simultaneous respect for the different economic circumstances across Member States.
Planul de redresare a fost conceput pentru a garanta că reacţiile complexe în faţa crizei sunt proporţionale cu situaţia economică individuală din fiecare stat membru.
It recognised each country’s specific economic situation, and the varying capacity for remedial action, but insisted on coordination to achieve the best results and to avoid unwanted spillover effects which would favour one Member State over another.
Planul a ţinut cont de situaţia economică a fiecărei ţări și de capacitatea fiecăreia de a întreprinde acţiuni corectoare, dar a insistat în același timp și pe necesitatea coordonării în vederea obţinerii de rezultate optime și pentru a evita efectele de contagiune care ar favoriza anumite state membre în raport cu altele.
So although national measures to support demand could vary, they had to be directed at immediate results, and be temporary in nature, complementing other investment priorities in infrastructure, competitiveness, smaller firms, training and employment.
Așadar, cu toate că măsurile naţionale de stimulare a cererii puteau varia, se impunea ca ele să fie îndreptate către obţinerea de rezultate imediate și să aibă un caracter temporar, completând alte priorităţi de investiţii în infrastructură, competitivitate, întreprinderi mici, formare profesională și ocuparea forţei de muncă.
The Stability and Growth Pact was sufficiently flexible to implement the anticrisis measures, but still provided a framework for consolidation strategies for the future.
Pactul de stabilitate și creștere era suficient de flexibil pentru a permite implementarea măsurilor anticriză, dar oferea în același timp un cadru pentru strategiile de consolidare viitoare.
Fiscal boosts and other support measures might increase deficits and debt, but these should be considered as temporary under the pact.
Stimulentele fiscale și alte măsuri de sprijin pot accentua deficitele și nivelul datoriei, însă, potrivit pactului, aceste efecte trebuie considerate ca fiind temporare.
As recovery arrived, Member States’ economies should pursue realistic targets to return to stability.
Odată cu redresarea, economiile statelor membre trebuie să vizeze obiective realiste, care să le permită revenirea la stabilitate.
Meanwhile, deadlines set for the correction of excessive deficits took into account the factors in national economies and their different room for fiscal manoeuvre.
Între timp, termenele stabilite pentru corectarea deficitelor excesive au luat în considerare factorii specifici economiilor naţionale, precum și marjele de manevră disponibile.
The delicate state of public finances in the Member States inevitably became a matter of concern at national and EU levels.
Situaţia delicată a finanţelor publice din statele membre a devenit în mod inevitabil un motiv de îngrijorare la nivel naţional și la nivelul UE.
By 2010, the massive boost that the Member States and the EU institutions are giving Europe’s economy will reach around 5% of GDP.
Deja în 2010, stimulentele considerabile acordate economiei europene de statele membre și de instituţiile UE vor atinge 5 % din PIB.