natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition, there appears to be a link between health inequalities within a county and the overall health of the population, in that the higher the inequality, the poorer the health of the population as a whole.
Pe lângă diferenele dintre statele membre, a fost identi cată o variabilă socială în starea de sănătate.
Reducing inequalities within Member States may well therefore help to reduce those between Member States.
Persoanele cu un nivel de educaie scăzut, dintr-o clasă ocupaională inferioară sau cu venituri mici, precum și etnicii minoritari din multe state membre tind să moară la o vârstă mai tânără și, în cazul lor, prevalena majorităii tipurilor de probleme de sănătate este mai ridicată.
Aside from dierences between Member States, a social gradient in health status has been identied.
Pe lângă aceasta, se pare că există o legătură între inegalităile în materie de sănătate dintr-o regiune și starea generală de sănătate a populaiei, și anume, cu cât este mai ridicată inegalitatea, cu atât mai precară este starea de sănătate a populaiei în general.
People with lower education, a lower occupational class or lower income, as well as some ethnic minorities in many Member States tend to die younger and suer from a higher prevalence of most types of health problem.
Reducerea inegalităilor în interiorul statelor membre ar putea astfel să ajute la reducerea inegalităilor dintre statele membre.
Causes of health inequalities
Cauzele inegalităilor în materie de sănătate
Several models attempt to demonstrate the relationship between dierent determinants and health.
Factorii generali ai stării de sănătate sănătate diferă în funcie de locul unde trăiesc acele persoane și de situaia lor profesională.
The Dahlgren and Whitehead model, used by the World Health Organization illustrates the “rainbow-layered” view of the causes of inequalities.
În ceea ce privește locuina, există segmente ale populaiei UE care nu au acces la apă curentă, la facilităi corespunzătoare pentru igienă corporală, la energie la un pre accesibil, la un sistem de încălzire centralizat și izolaie, care locuiesc în condiii de umezeală și supraaglomerare.
Health levels do not vary at random but are the result of systematic dierences in the distribution of factors aecting them.
Munca solicitantă din punct de vedere zic poate in±uena negativ starea de sănătate, la fel ca nivelurile scăzute ale controlului muncii, dezechilibrul dintre efort și recompensă și expunerea la riscuri zice și mentale la locul de muncă.
over long periods. For instance, poor conditions in childhood can aect health later in life.
Pe de altă parte, buna gestionare, condiiile bune de muncă și existena unor legături sociale puternice la locul de muncă pot avea efecte pozitive asupra stării de sănătate.
Exposure to factors which inuence health diers according to where people live and their job situation.
Există mai multe modele care încearcă să demonstreze legătura dintre diferii factori și starea de sănătate.
As regards housing, sections of the EU population lack access to running water, adequate washing and toilet facilities, aordable energy, central heating and insulation and live in damp, over-crowded conditions.
Modelul Dahlgren și Whitehead, utilizat de către Organizaia Mondială a Sănătăii, prezintă cauzele inegalităilor sub formă de curcubeu.
Physically demanding work may impact negatively on health, as can low levels of job control, eort reward imbalance and exposure to physical and mental risks in the workplace.
Nivelurile de sănătate nu variază întâmplător, ci sunt rezultatul diferenelor sistematice în distribuirea factorilor care le in±uenează.
Dahlgren-Whitehead health determinants model omic,cultural and environm ec on ent al co n cio d so it i l
Modelul factorilor stării de sănătate Dahlgren-Whitehead și de ii le ice, cultu r generale so ci o e co n om ale Co nd i ii le de trai și de m i d e n d o muncă iu
Health-related behaviours such as diet, physical activity levels, tobacco and alcohol use and sexual behaviour are inuenced by socioeconomic and cultural factors.This can partially explain health dierences between social groups and between countries and areas.
Comportamentele legate de sănătate, cum ar  dieta, nivelurile de activitate zică, consumul de tutun și alcool și comportamentul sexual, sunt in±uenate de factorii socioeconomici și culturali.
Most studies estimate that individual behaviour can account for 25-35% of dierences in people’s health.
Aceasta poate explica parial diferenele în materie de sănătate între grupurile sociale și între ări și regiuni.
There are large variations between European countries and socioeconomic groups in terms of healthy nutrition, prevalence of smoking, alcohol consumption and physical activity and outcomes from these factors such as obesity and poor health.
Există variaii mari între ările europene și grupurile socioeconomice în ceea ce privește alimentaia sănătoasă, incidena fumatului, consumul de alcool și activitatea zică și consecinele acestor factori, cum ar  obezitatea și starea de sănătate precară.
Water and sanitation
Apa și canalizarea
S d ividual lifestylefacto
Educaţia ează stilulde ue n vi a ă in in re
Health care services
Serviciile medicale a d c i v ii r u ot i d a
Agriculture and food production
Agricultura și producţia de alimente c
Age, sex and constitutional factors
Vârstă, sex și factorii constitutivi l a
Housing
Locuinţa
Source: Dahlgren/ Whitehead: WHO Europe 2007 “European strategies for tackling social inequities in health: levelling up Part 2”Referring to D & G / previous source 1993.
Sursă: Dahlgren, G., Whitehead, M., OMS Europa 2007,„European strategies for tackling social inequities in health: Levelling up Part 2”(Strategii europene pentru soluionarea inegalităilor sociale în materie de sănătate: creșterea nivelului de dicultate Partea 2) cu referire la D & G/sursa anterioară 1993.
Living and working conditions aect health through direct and indirect physical and psychological mechanisms.
Condiiile de trai și de muncă afectează sănătatea prin mecanisme zice și psihologice directe și indirecte.
The impact of some factors is felt
Expunerea la factori care in±uenează starea de
Past social positions may also inuence individuals’ health status.
Poziiile sociale din trecut pot, de asemenea, in±uena starea de sănătate a individului.
For example, family socioeconomic status (including income and interest in education) can play a large role in determining a child’s educational attainment, employment prospects, income and health.
De exemplu, statutul socioeconomic al familiei (inclusiv veniturile și interesul faă de educaie) poate juca un rol mare în stabilirea nivelului de educaie al copilului, perspectivele de angajare, veniturile și sănătatea.
Some studies show that high parental socioeconomic status reduces the risk of strokes and stomach cancer in adulthood.
Unele studii arată că statutul socioeconomic ridicat al părinilor reduce riscul de infarct și de cancer la stomac la maturitate.
Maternal socioeconomic deprivation is strongly associated with low birth weight which impacts on a person’s health throughout his or her life.
Lipsurile socioeconomice ale mamei sunt în strânsă legătură cu greutatea scăzută la naștere, care in±uenează starea de sănătate a unei persoane pe tot parcursul vieii.
Furthermore, as already seen, poor living conditions in childhood can have an impact at a later stage.
În plus, după cum sa arătat deja, condiiile de viaă precare din copilărie pot avea o in±uenă într-o etapă ulterioară.
Dierences in life-styles and living and working conditions by age, gender and socioeconomic status QA24 Could you please tell me if any of the following apply to you.
Diferene în stilurile de viaă și condiiile de trai și de muncă în funcie de vârstă, sex și statut socioeconomic QA24Vă rog să-mi spunei care dintre următoarele întrebări și răspunsuri se aplică în cazul dumneavoastră (sunt posibile mai multe răspunsuri) t i l
(Multiple Answers possible) t t t t t e e y o e k
) e ă e e ţi e ţi ă ţ et ţa r r le a r n os d i le e ţi t e t a r et i o lo e ar cu l ii le ţ t s i r a a e n t t ă d a in n a iţ u tru n tru n i o o d o a să t ar er t et o ar r s n la u o r s d o lu ap mediu n e n o um a F
(S P ON T or y health o us u Y o us u Y inanoisy the ab o u liv Y v w o u sm ok Y end to u tY o
Nu fac n în o a rf ni ci o ci ţii zi c sau fac on su m a n
D on er v o u ne Y vi re n vi re n y e an or do s ov om s tr fr om s tr fr much al c our p y t is h ea th a o u do note a Y dr in k ab it t 7%
(s puţinmai ţi în a a zg om ot de m un c e riţ i de Su f să nă n s a s cu i ţi sau o L r e st mult a lc mediu c iu ă er e p r e ţi t r m a nă f hr es la lo st r ic x v t u u e
Source: Eurobarometer 283
Sursă: Eurobarometru 283.
Employment issues between countries and individuals.
Aspecte referitoare la ocuparea forei de muncă
Such inequality is in large part due to the degree of social stratication produced by structural drivers such as the political context, societal norms and values, and economic, social, education, environmental and health policy.
O astfel de inegalitate se datorează în mare parte gradului de strati care socială produsă de factorii structurali, cum ar  contextul politic, normele și valorile societăii și politica economică, socială, educaională, de mediu și de sănătate.
Employment issues have a role to play in determining the state of peoples’ health and unemployment is associated with an increased risk of poor mental health, social exclusion and suicide.
Aspectele referitoare la ocuparea forei de muncă contribuie la determinarea stării de sănătate a oamenilor, iar șomajul este asociat cu un risc mărit de sănătate mentală precară, excludere socială și suicid.
As mentioned above, job quality and working conditions also have a signicant eect on health.
După cum sa menionat anterior, calitatea locului de muncă și condiiile de lucru au, de asemenea, un efect semni cativ asupra stării de sănătate.
However, the overall relationship between economic growth and health is complex.
Cu toate acestea, relaia generală dintre creșterea economică și sănătate este complexă.
Evidence suggests that, on its own, economic growth may not deliver a reduction in health inequalities.
Dovezile arată că, de una singură, creșterea economică nu poate aduce o reducere a inegalităilor în materie de sănătate.
To limit health inequalities, economic growth needs to be accompanied by complimentary policy measures and greater attention to distribution of benets.
Pentru a limita inegalităile în materie de sănătate, creșterea economică trebuie să  e însoită de măsuri politice suplimentare și de o atenie mai mare acordată distribuiei bene ciilor.
Moreover, translation of GDP per capita into healthy citizens and health equity depends, to a large extent, on the right policy mix for reducing disparities and improving general health by optimising the relationship between health gain and available resources.
Pe lângă aceasta, transpunerea PIB-ului pe cap de locuitor în cetăeni sănătoși și egali în materie de sănătate depinde, într-o mare măsură, de dozajul politic potrivit pentru reducerea disparităilor și pentru îmbunătăirea stării de sănătate generale prin optimizarea relaiilor dintre câștigul de sănătate și resursele disponibile.
It should also be noted that, owing to factors such as diet, certain EU Member States and regions tend to have more favourable health indicators than some of their more economically successful counterparts.
De asemenea, trebuie remarcat faptul că, datorită unor factori precum regimul, unele state membre și regiuni UE tind să aibă indicatori de sănătate mai favorabili decât unele dintre omoloagele lor cu mai mult succes din punct de vedere economic.
A good working environment such as one that limits exposure to physical risks or chemical and biological agents brings health benets.
Un mediu de lucru bun, cum ar  acela care limitează expunerea la riscuri fizice sau ageni chimici și biologici, este bene c stării de sănătate.
A number of studies suggest that job quality and working conditions aect health to a considerable extent.
O serie de studii sugerează că calitatea locului de muncă și condiiile de muncă afectează starea de sănătate în mod considerabil.
For instance, low physical pressure and stress, a high degree of control over one’s professional life, opportunities to develop new skills, a high salary and prospects for progress all contribute to good health.
De exemplu, stresul și presiunea fizică scăzute, gradul înalt de control asupra vieii profesionale a unei persoane, oportunităile de dezvoltare a unor abilităi noi, salariul mare și perspectivele de progres, toate acestea contribuie la o stare de sănătate bună.
On the other hand, lack of support at work and a feeling of job insecurity increase the risk of ill health, including depression.
Pe de altă parte, lipsa sprijinului la locul de muncă și sentimentul de nesigurană în ceea ce privește locul de muncă cresc riscul de îmbolnăvire, inclusiv de depresie.
Social protection and transfers: contributing to health status?
Lucrătorii tineri sunt, de obicei, mai puin informai despre acest lucru și, prin urmare, sunt mai expuși la riscurile ocupaionale.
Young workers are usually less informed about, and therefore more exposed to, occupational risks.
Transferurile și protecia socială: contribuie acestea la starea de sănătate?
Workers with a fixed-duration or temporary employment relationship are at greater risk from accidents at work and occupational diseases.
 xă sau temporar sunt mai expuși riscurilor de accidente la locul de muncă și bolilor profesionale.
Wealth and health: a complex relationship
Bunăstarea și sănătatea: o relaie complexă
Variations in the size and extent of social security systems can be observed across the EU, including in relation to health care budgets and protection of people outside the labour market.
Performana economică, măsurată prin produsul intern brut (PIB) pe cap de locuitor, și nivelurile sărăciei variază în UE și se manifestă în continuare o inegalitate
Focus: health care expenditure and budgets
În centrul ateniei: cheltuielile și bugetele pentru asistena medicală
Quality of healthcare plays a key role in ensuring high levels of public health.
Calitatea asistenei medicale joacă un rol-cheie în asigurarea unor niveluri ridicate ale sănătăii publice.
For example, 3 million EU patients suffer from healthcareassociated infections every year and 50 000 die from them.
Spre exemplu, 3 milioane de pacieni din UE suferă de infecii asociate asistenei medicale în  fiecare an și 50 000 mor din cauza acestora.
Differences in access to quality care translate into very large differences in treatable mortality.
Diferenele în ceea ce privește accesul la asistenă medicală de calitate se transpun în diferene foarte mari în mortalitatea tratabilă.
The size of health budgets can determine the capacity of health systems to meet the needs of the population.
Mărimea bugetelor pentru sănătate poate determina capacitatea sistemelor de sănătate de a satisface nevoile populaiei.
There is a tendency for Member States reporting lower life expectancy and high levels of unmet need for medical care to also report low health expenditure per capita and as a percentage of GDP.
Există o tendină a statelor membre cu o sperană de viaă mai scăzută și niveluri înalte de nesatisfacere a nevoii de asistenă medicală de a raporta, de asemenea, cheltuieli scăzute în domeniul sănătăii pe cap de locuitor și ca procent din PIB.
Availability (including infrastructure, equipment and number of health professionals), access to and quality of healthcare are key factors in determining inequalities as they inuence the likelihood of overcoming morbidity and avoiding premature mortality.
Disponibilitatea (cuprinzând infrastructura, echipamentele și numărul de specialiști în sănătate), accesul la asistenă medicală și calitatea acesteia sunt factori-cheie în determinarea inegalităilor, deoarece in± uenează posibilitatea de a depăși morbiditatea și de a evita mortalitatea prematură.
Health systems suer from lack of resources (both financial and human) and their uneven geographical and social distribution.
Sistemele de sănătate suferă din cauza lipsei resurselor (atât  nanciare, cât și umane) și a repartizării geogra ce și sociale ine-gale.
These issues aect the way and the speed with which diseases are diagnosed and treated and therefore impact on overall population health.
Aceste probleme afectează modul și viteza cu care sunt diagnosticate și tratate bolile și, în consecină, au un impact asupra stării generale de sănătate a populaiei.
Socioeconomic differences in access to care can also be observed.
Pot  observate și diferene socioeconomice în accesul la asistena medicală.
There is a clear income gap in terms of unmet need for medical care.
Există un de cit clar la nivel de venituri în ceea ce privește necesităile nesatisfăcute de asistenă medicală.
Those in the lowest income quintiles more often report an unmet need due to waiting, direct financial costs or the distance to care facilities.
Cei care sunt în cincimea cu veniturile cele mai mici raportează mai des o necesitate nesatisfăcută din cauza timpului de așteptare, a costurilor  -nanciare directe sau a distanei faă de unităile sanitare.
Evidence suggests that, on average, lower income families have further to travel to hospital or to their family doctor.
Dovezile arată că, în medie, familiile cu venituri mai mici trebuie să meargă mai mult până la spital sau la medicul de familie.
Moreover, those with low incomes have less chance of being admitted to hospital or seen by a specialist.
În plus, cei cu venituri mici au mai puine șanse să  e internai în spital sau să  e consultai de un medic specialist.
Several Joint Reports on Social Protection and Social Inclusion have identified barriers to access including lack of health insurance coverage, n u l l
Mai multe rapoarte comune privind protecia socială și incluziunea socială au identi cat barierele în calea accesului, care cuprind lipsa acoperirii asigurării de sănătate, costurile  nanciare directe, diferenele geogra- o pe a nă ur
direct financial costs of care, geographical disparities in service availability, waiting times and cultural obstacles.
ce în ceea ce privește disponibilitatea serviciilor, timpii de așteptare și obstacolele culturale.
Action on health inequalities in EU Member States
Măsuri privind inegalităile în materie de sănătate în statele membre UE
At the same time, high levels of private health care expenditure as a proportion of household income may deter lower socioeconomic groups from accessing health care when they need it, thereby contributing to increased health inequality in some countries.
În același timp, ratele înalte ale cheltuielilor medicale private ca proporie din venitul gospodăriei pot împiedica grupurile socioeconomice cu venituri mai mici să aibă acces la asistena medicală atunci când au nevoie de ea, contribuind astfel la o inegalitate crescută în materie de sănătate în unele ări.
The current economic and financial crisis: what is the impact?
Care este impactul crizei economice și nanciare actuale?
All EU Member States have committed themselves to reducing inequalities in access to health care and health outcomes as an objective of the Open Method of Coordination.
Toate statele membre sau angajat să reducă inegalităile în materie de rezultate și acces la asistena medicală ca obiectiv al metodei deschise de coordonare.
Reports from Member States which are analysed as part of the annual joint reports on Social Protection and Social Inclusion document the actions they are taking.
Rapoartele întocmite de statele membre care sunt analizate ca parte a rapoartelor comune anuale privind protecia socială și incluziunea socială prezintă măsurile pe care acestea le iau.
In addition, there are a number of sources of information on Member State-level policy initiatives which have proved effective in tackling health inequalities.
Pe lângă aceasta, există un număr de surse de informaii referitoare la iniiativele politice de la nivelul statelor membre care sau dovedit a fi eficiente în combaterea inegalităilor în materie de sănătate.
These include the report produced for the 2005 UK Presidency, “Health Inequalities: a Challenge for Europe”, the Eurohealthnet coordinated project“Closing the Gap: Strategies for Action to tackle health inequalities” and the ongoing Eurohealthnet coordinated project “Determine” and its related web site (www. health-inequalities.eu).
Acestea cuprind raportul realizat pentru Președinia britanică din 2005,„Health Inequalities: a Challenge for Europe” (Inegalităile în materie de sănătate: o provocare pentru Europa), proiectul coordonat de reeaua Eurohealth, „Closing the Gap: Strategies for Action to tackle Health Inequalities in Europe” (Acoperirea deficitului: strategii de aciune pentru combaterea inegalităilor în materie de sănătate) și proiectul „Determine” aflat în derulare sub coordonarea reelei Eurohealth și site-ul internet al acestuia (www.health-inequalities.eu).
Dicult macroeconomic conditions can have a strong negative eect on health.
Condiiile dicile de la nivel macroeconomic pot avea un efect negativ puternic asu- pra sănătăii.
They often lead to increased levels of stress and risky behaviour such as drinking and smoking.
Acestea duc adesea la niveluri de stres ridicate și la comportamente riscante, cum ar  băutul și fumatul.
This can of itself negatively impact on health and also lead to factors such as depression, disturbed immune system and accidents.
Acest lucru poate el însuși să in±ueneze în mod negativ starea de sănătate și să ducă, în același timp, la factori precum depresia, slăbirea sistemului imunitar și acidentele.
These eects can have further health and education consequences within families, particularly for children.
Aceste efecte pot avea noi consecine asupra stării de sănătate și a educaiei în cadrul familiilor, în special la copii.
A long economic crisis can give rise to long-lasting negative impacts on health.
O criză economică pe termen lung poate avea efecte negative de lungă durată asupra sănătăii.
Symptoms of burnout conditions may appear years rather than weeks or months after redundancy.
Simptomele stărilor de oboseală excesivă pot apărea mai degrabă după ani decât după săptămâni sau luni din momentul înregistrării exceselor.
This gathers information from Member States on strategies to tackle health inequalities.
Aceasta colectează informaii de la statele membre referitoare la strategiile de combatere a inegalităilor în materie de sănătate.
The largest amount of evidence comes from the UK, where comprehensive strategies to tackle health inequalities have been developed over more than a decade and where several evaluations have taken place.
Cea mai mare cantitate de informaii provine din Regatul Unit, unde de peste zece ani se dezvoltă strategii detaliate de combatere a inegalităilor în materie de sănătate și unde au avut loc multe evaluări.
The available evidence indicates that many Member States share the conclusions mentioned below.
Restriciile crescute aplicate serviciilor de asistenă medicală și socială de calitate, în special pentru acele grupuri socioeconomice cu venituri mici, sunt un alt efect al unei scăderi economice.
For some of them, a case study has been selected for illustration purposes.
Dacă accesul la asistenă medicală va ajunge să depindă de posesia mijloacelor nanciare sau dacă statele membre vor tăia resursele alocate pentru asistena medicală și socială ca răspuns la criză, rezultatul va  o acoperire sau o calitate mai scăzută a asistenei medicale.
Increased restrictions on access to quality health and social care, especially for those in lower socioeconomic groups, is another eect of an economic downturn.
Informaiile actuale arată că multe state membre împărtășesc concluziile menionate mai jos.
If access to care comes to depend on having financial means or if Member States cut resources allocated to health and social care as a response to the crisis, the result will be lower coverage or quality of care.
Pentru unele dintre acestea, a fost selectat un studiu de caz, ca exemplu.