natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Poverty shuts you out Being poor isn’t just having too little money.
Fondul Social European Fondul Social European este principalul instrument financiar al politicii sociale a Uniunii Europene.
It’s also not asking friends round to dinner, not going to the cinema and not giving your children a book or a box of paints.
Din cele 76 de miliarde de euro ale bugetului pentru 2007-2013, 20% sunt consacrate incluziunii sociale și, în principal, sprijinirii persoanelor dezavantajate pentru a găsi un loc de muncă durabil.
Being poor is feeling different and out of place in the society around you.
Muncă decentă pentru toţi Acţiunile UE nu se opresc la frontierele acesteia.
So poverty isn’t just economic, it’s also social.
Este vorba despre „a oferi tuturor bărbaţilor și femeilor oportunităţi reale de acces la o muncă decentă și productivă, în condiţii de libertate, echitate, securitate și demnitate umană”.
Decent work for all The EU’s action doesn’t stop at its borders.
Sărăcia înseamnă excludere A fi sărac nu înseamnă numai a duce lipsă de bani.
In its relations with third countries and in cooperation with the United Nations, it is seeking to strengthen the social dimension ofglobalisation.
Înseamnă și a nu îţi invita prietenii la masă, a nu merge la cinematograf și a nu le cumpăra copiilor o carte sau o cutie cu acuarele.
This is about ‘giving all men and women real opportunities to access decent, productive work in conditions of freedom, equity, safety and human dignity’.
Afi sărac înseamnă a te simţi diferit și exclus din societatea în care trăiești. Așadar, sărăcia nu prezintă doar un aspect economic, ci și un aspect social.
Measuring poverty The European Union has adopted a relative definition of poverty.
Măsurarea sărăciei Uniunea Europeană a adoptat o definiţie relativă a sărăciei.
That means it’s linked to the standard of living in each country.
Cualte cuvinte, aceasta este corelată cu nivelul de trai din fiecare ţară.
In money terms, the poverty threshold is set at 60% of average national income.
În termeni monetari, pragul sărăciei este stabilit la 60% din venitul mediu pe economie.
So in Poland, the monthly income of people at risk of poverty is less than 200 euro.
Astfel, în Polonia, venitul lunar al persoanelor confruntate cu sărăcia este mai mic de 200 de euro.
But in the United Kingdom and Finland, it’s 900 euro.This measure of poverty is now backed up by an assessment of‘poverty of living conditions’, which helps to better reflect the differences in living standards in the EU countries.
Însă, în Regatul Unit și în Finlanda, acesta poate ajunge și la 900 de euro.Această măsurare a sărăciei este în prezent sprijinită de o evaluare a „sărăciei condiţiilor de viaţă”, care ajută la o mai bună analizare a diferenţelor dintre standardele de viaţă din ţările UE.
Interested in the publications of the Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities?
Sunteţi interesaţi de publicaţiile Direcţiei Generale Ocuparea forţei de muncă, afaceri sociale și egalitate deșanse?
European strategy to combat poverty and social exclusion
Crearea unei societăţi mai echitabile
If so, download them or take out a free online subscription athttp://ec.europa.eu/social/publications
În acest caz, le puteţi descărca la adresa de mai jossau puteţi face un abonament gratuit online la http://ec.europa.eu/social/publications
A priority for the European Union
O prioritate a Uniunii Europene
Better integration of migrants
Strategia europeană de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale
But there is a need to act jointly and swap expertise.
O mai bună integrare a migranţilor
That’s the main idea underlying the European strategy to combat poverty.
ESmail este buletinul informativ electronic al Direcţiei Generale Ocuparea forţei de muncă, afaceri sociale șiegalitate de șanse.
ESmail is the electronic newsletter from the Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities.
Sărăcia în rândul copiilor – înlăturarea cercului vicios
Child poverty – breaking the vicious circle
Însă există necesitatea de a acţiona în comun şi de a face schimb de experienţe.
Migrants are more at risk of marginalisation and social inclusion than citizens of the European Union.
Migranţii sunt expuşi în mai mare măsură riscului de instabilitate în muncă şi de excluziune socială decât cetăţenii din Uniunea Europeană.
Joblessness, health and education are all fields in which inequalities between migrants and nationals persist.
Şomajul, sănătatea şi educaţia sunt tot atâtea domenii în care persistă inegalităţile dintre migranţi şi autohtoni.
Employment is a particularly clear case in point.
Şomajul este deosebit de elocvent în această privinţă.
Work is one of the best ways of keeping out of poverty.
Munca este cea mai bună cale de a te feri de sărăcie.
Yet in many countries, such as Germany, France, the United Kingdom, Belgium, Sweden and Denmark, the employment rate among migrants is between 6% and 16% lower than for nationals.
Însă, în multe ţări precum Germania, Franţa, Regatul Unit, Belgia, Suedia şi Danemarca, rata ocupării forţei de muncă a migranţilor este cu 6% până la 16 % mai mică decât a autohtonilor.
Heading towards active inclusion
Pe drumul către o incluziune activă
The strategy took shape in March 2000.
19 % dintre copiii din Uniunea Europeană trăiesc în sărăcie şi privaţiuni.
When they pledged to make ‘a decisive impact on the eradication of poverty’, the European heads of state and government also agreed on a novel political cooperation framework called the Open Method of Coordination (OMC).
Aceşti copii au mai puţine şanse de a urma o şcoală, de a fi sănătoşi şi de a-şi găsi mai târziu un loc de muncă.
In effect, they laid down objectives that they have set out to achieve through, notably, mutual learning.
Ei riscă să fie prinşi într-un cerc vicios care, în fond, transmite această problemă din generaţie în generaţie.
Their action is assessed annually by the European Commission.
Este motivul pentru care UE şi statele membre au făcut din lupta împotriva sărăciei în rândul copiilor o prioritate cheie.
19% of children in the European Union live in poverty and deprivation.
Strategia a prins contur în martie 2000.
These children are less likely to succeed at school, to be healthy and to find a job later on.They risk being caught up in a vicious circle, which ultimately carries the problem over from one generation to the next.
Atunci când sau angajat să întreprindă demersurile necesare în vederea obţinerii „unui impact decisiv asupra eradicării sărăciei”, şefii de stat şi de guvern au convenit şi asupra unui nou cadru de cooperare politică denumit„metoda deschisă de coordonare”(MDC).
That’s why the EU and its Member States have made the fight against child poverty a key priority.
În mod concret, aceştia au stabilit obiectivele pe care şi-au propus să le realizeze, în special, prin învăţarea reciprocă. Acţiunea lor este evaluată anual de Comisia Europeană.
Recent studies of migrants’ social situation show that policies aimed at improving their integration into society must go beyond mere reception policies.
Studii recente asupra situaţiei sociale a migranţilor indică faptul că politicile menite să le îmbunătăţească integrarea în societate trebuie să meargă dincolo de politicile limitate la primirea acestora.
A broad definition of integration should make it possible to tackle inequality on all fronts – housing, social protection, education, training and discrimination.
O definiţie extinsă a integrării trebuie să facă posibilă abordarea inegalităţii pe toate fronturile – locuinţă, protecţie socială, educaţie, instruire şi discriminare.
As people in situations of poverty and exclusion generally face a whole series of difficulties (including joblessness, a lack of qualifications, health problems and housing issues), the European Union has, since 2006, focussed on the pursuit of an overall strategy called‘social inclusion’.
Deoarece persoanele aflate în situaţii de sărăcie şi excluziune sunt confruntate cu o întreagă serie de dificultăţi (inclusiv absenţa unui loc de muncă, lipsa de calificare, probleme de sănătate şi de asigurare a unei locuinţe), Uniunea Europeană şi-a concentrat eforturile, începând din 2006, asupra realizării unei strategii globale de „incluziune activă”.
This is all about strengthening the links between income support, labour insertion and access to social services of general interest.
Aceasta se referă la consolidarea corelaţiilor dintre ajutorul acordat pe planul veniturilor, integrarea pe piaţa muncii şi accesul la servicii sociale de interes general.
Although most of the Member States have many support mechanisms, these do not always manage to reach those in need and bring them out of poverty.
Deşi majoritatea statelor membre deţin numeroase mecanisme de sprijin, acestea nu reuşesc întotdeauna să ajungă la cei aflaţi în dificultate şi să îi salveze de sărăcie.
Since 2006, Member States have made the integration of migrants one of the priorities of their national strategies to combat poverty and exclusion.
Din 2006, statele membre au făcut din integrarea migranţilor una dintre priorităţile strategiilor naţionale de luptă împotriva sărăciei şi excluziunii.
They are making more effort to coordinate their integration policies with anti-discrimination measures.
Acestea depun mai multe eforturi în vederea coordonării politicilor de integrare cu măsurile împotriva discriminării.
The European Social Fund has also earmarked a specific budget of more than a billion euro to increase migrants’participation in the labour market.
De asemenea, Fondul Social European a alocat un buget special de peste un miliard de euro sporirii participării migranţilor pe piaţa muncii.
Recent European-level studies have produced in-depth analysis of the problem, and this should help to prevent and combat it more successfully.
Studii recente la nivel european au permis o analiză aprofundată a problemei şi acest lucru va ajuta la prevenirea şi combaterea cu mai mult succes a fenomenului.
What emerges quite clearly is that the most effective policies for tackling child poverty are those that combine back-to-work measures for the parents with minimum income mechanisms for families and better access to key services (such as childcare, education, housing and healthcare).
Ceea ce rezultă destul de clar este faptul că cele mai eficiente politici pentru combaterea sărăciei în rândul copiilor sunt cele care combină măsurile de reintegrare în câmpul muncii a părinţilor cu mecanisme de asigurare a unor venituri minime pentru familii şi a unui acces mai bun la serviciile fundamentale (cum ar fi îngrijirea copiilor, educaţie, locuinţă şi serviciile medicale).
Also, the countries that achieve the best results are those which combine universal benefits for all families with targeted measures for the most vulnerable.
De asemenea, ţările care obţin cele mai bune rezultate sunt cele care combină beneficiile universale pentru toate familiile cu măsuri direcţionate în favoarea celor mai vulnerabile.
Today, 22 EU States have set themselves precise objectives and most of the governments have provided for strengthened action to tackle the various facets of child poverty.
În prezent, 22 de state ale UE şi-au stabilit obiective precise şi majoritatea guvernelor a luat măsuri de intensificare a acţiunilor pentru rezolvarea diferitelor aspecte ale sărăciei în rândul copiilor.
Pictures: Michel Loriaux© European Communities, 2009Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
Printed in Belgium TIPĂRIT PE HÂRTIE ÎNĂLBITĂ FĂRĂ CLOR
National social inclusion strategies Every year, the Member States report back on their social inclusion strategies.
Strategiile naţionale de incluziune socială Anual, statele membre întocmesc rapoarte privind strategiile lor de incluziune socială.
The Commission and the Council jointly assess the progress made, set key priorities and identify good practice and innovative approaches that could serve as examples for other States.
Comisia și Consiliul evaluează în comun progresul înregistrat, stabilesc priorităţile cheie și identifică practicile bune și abordările inovatoare care ar putea servi drept exemple pentru alte state.
To give fresh impetus to this strategy, in October 2008 the Commission proposed that the Member States adopt common objectives aimed at strengthening the coordination of their policies for those furthest from the labour market.
Pentru a da un nou impuls acestei strategii, în octombrie 2008, Comisia a propus statelor membre adoptarea unor obiective comune vizând consolidarea coordonării politicilor pentru persoanele cele mai îndepărtate de piaţa muncii.
Concretely, this means that States must define policies to get the maximum possible number of people back into employment, while ensuring that those who do not manage to get a job have sufficient resources for a decent life.
În mod concret, acest lucru înseamnă că statele trebuie să îşi definească politici în vederea reintegrării pe piaţa muncii a unui număr cât mai mare de persoane, asigurându-se totodată că şi cei care nu reuşesc să îşi găsească un loc de muncă au resurse suficiente pentru o viaţă decentă.
It’s all a matter of finding the right incentives and the right mix.
Este vorba de fapt de găsirea unor stimulente corecte şi a unei combinaţii corecte de măsuri.
Page 2
Pentru
n u l l
Pentru
Page 3
Pentru
The EU investing in people through the European Social Fund
Pentru o o o o o o o o viaţămai viaţămai viaţămai viaţămai bună
12 Bruno De Almeida Aveiro, 18, beneted from a three-year education and training project to secure work as a municipal gardener in Luxembourg.
Comisia Europeană și orice persoană care acţionează în numele Comisiei nu sunt răspunzătoare pentru utilizarea care poate fi dată informaţiilor conţinute în prezenta publicaţie.
Channelling youth and energy
© Fotografii: Comunităţile Europene
20 Yann Lelievre, 27, got support to design a business plan before opening his sports shop in Clermont-Ferrand, France.
Pentru orice utilizare sau reproducerea fotografiilor asupra cărora Comunităţile Europene nu deţin drepturi de autor, trebuie solicitată permisiunea direct de la deţinătorul (deţinătorii) drepturilor de autor.
18 Radmila Petroušková, 26, opened a health-food café in České Budějovice in the Czech Republic, after joining a young entrepreneurs’project. project.
Europe Direct este un serviciu care vă ajută să găsiţi răspunsuri la întrebările pe care le aveţi despre Uniunea Europeană.
Equality between women and men
Un număr unic gratuit (*):
26 Stephan Wittich, 39, is able to continue his research work while his daughter is in a crèche at the University of Vienna, Austria.
(*) Anumiţi operatori de telefonie mobilă nu permit accesul la numerele 00 800 sau pot factura aceste apeluri.
24 While Koulla Aggelou, 38, does her job as a cleaner in Augorou, Cyprus, a daycare programme entertains her elderly mother.
Numeroase alte informaţii despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa (http://europa.eu).
30 Journalist Beata Szozda, 26, started her own online motoring publication in Poznań, Poland, after a business course.
O fișă bibliografică, precum și un rezumat apar la sfârșitul prezentei publicaţii.
28 Riikka-Leena Lappalainen, 50, made a success of her family hotel in the Pohjois Savo region of Finland, following an international project for women entrepreneurs.
Luxemburg: Oficiul pentru Publicaţii al Uniunii Europene, 2009
The future in her own hands
© Comunităţile Europene, 2009
32 Gerard Jansen, 53, does teleworking for his employer, the local water board in Drachten, the Netherlands.
Reproducerea textului este autorizată cu condiţia menţionării sursei.
42 Éva Gyulai, 33, works at the Titbit familyfriendly restaurant in Szekszárd, Hungary, after one year of cookery training.
S 7 K v D v > S K W D K @ / v L 7 o D @ S K 7 Z 7 S . : @ L 7 ș 7 < 7 So S vo u vo 6 O 7 / r O S 74 o S K o 7 W < - @ D K @ Z @ / o K v T } Ar r d ș z â D 1 ș d f . r ș q T r și L D . f Ci F L n P d fIi f n r r D D F LE Bi J W i AL ș . N di L v i .
Social solidarity gives new hope
Persoanele dezavantajate c K v Y v S . u v L W / / v L
62 A skills refresher course enabled George Mifsud, 60, to make a new start as a landscape maintenance worker in Malta.
S @ K 7 < @ K B W / W K 7 o Z 7 v Y 77 < o Y o K . @ q â i f L D w ș d f D n in și r D L â ș n P L Di r șI i © DA i . f n r r ș L ni di d J D n ș O d P J f H i . r ș q T r și L D .
60 An IT course prompted businesswoman Aldona Mikalauskiene, 71, to modernise her accountancy firm in Vilnius, Lithuania.
@ @ AL r d ș G â P w d ș L p ș p. r ș q q r și L D . i r d Jin P x P d J i C d ș W d P x ș f D P L iI j ` I iI P prI r ș J r L p j a . p i d și p P L r r fIi iL Ai G i d și fi F L f ș p n P d rI iA d D p P I F L d ș AD r L și : d ș H J r d G ș r D L dI P w ș L Di [
‘Bee’is for business
Lucrătorii în vârstă
70 Normunds Zeps, 31, took a training course on how to run a small business and now raises honey bees in Kalupe, in rural Latvia.
A di v D ș r L r D p r d f r ș r ș { w P In i d și p P J W ș n ș L v șI P d W d P x ș f D P L iI ș [
74 José Salmerón Guindos, 47, transformed his building company in La Huertezuela, Spain, thanks to a programme for SMEs.
F L w l d f n j r ș ? ? r și L D . f j P 1 v D L j r L I P p r ș J r L p j Ii P P dA iL D { i v D ș p i d D ni C 1 DI j p i d ș f ș P p r W j p r f n d l LA ș d și r ș x P L r r d D [
80 Marie Therese Vella, 48, got a fresh start thanks to a training scheme for people over 40, and now works full time for a development foundation in Malta.
E @ > L S K W 7 K vo W > W 7 Z 77 S @ K K W K o < c 9 > S K v D K 7 > u v K v u v / @ > L S K W / Y 77 o K v > v Z @ 7 v u v / W > u o Y 77 L @ < 7 u v j k NI P d D L R f n din ș . r ș pOr și L D . F Di G r n j W ș x ș d J D ș d D D r D L D j d 1 rI ș v r . © P J l L Di . f j C h D p P L f n d r Di f p j d ș f r d f ș r ș n di D w Di 1 DI ș W ș L n d r ș D h D W ș L n d r x i J DI D DI șI P d [ j @ a P f 7 di I J ș d Q LOr D L r P f . r ș @ j r și L D . h D Ci n di L f x P d Jin p P J W iL Di r ș p P L f n d r p v D D r D L â i P r ș d n ș { r șI i . d W iL Di . r in P d D n j r L r D W d P A di J W ș L C n d r R * * C r d D [ t } t q Competențe noi co u @ W o O o > L . t @ > @ W . / o K 7 v K .
86 Daniel Dellisse, 50, took a technical retraining course through his company in Flanders, Belgium, so that he could switch to day shifts.
W P f D 1 DI D ni C n și r și P 1 v D L ș W P f n rI r ș h P x ș d r și r n P r r 1 j . p i d ș D f ș W P n d D w ș h n ș pri r ș w j din [ t @ t k
84 Zsolt Korcz, 34, took a one-year training course and qualied as a skilled mason after years of working as a building labourer in Zalaegerszeg, Hungary.
* i d D ș 8 B ș d ș f ș fi șI Ii . r ș @ t r și L D . ii w r n h iL fi r L r D L P r F L p ș W r n r in P d D n j r L r D W d P A di J r ș x P d C J i d ș W d P x ș f D P L iI j W ș L n d r W ș d f P iL ș F L w l d f n j r ș W ș f n ș @ } r și L D .
90 Peter Meller, 48, refreshed his mechanical engineering skills in Magdeburg, Germany, and secured work in the car industry.
I Z @ < W Y 7 v D K @ / v L 7 @ > o < . d vo / S 7 Z o K vo / W > @ O S 7 > Y v < @ K t t O } : ș n ș d * șI I ș d . r ș @ t r și L D . h D Ci d ș F L L P D n p P J W ș C n ș L v șI ș r ș D LA D L ș d D ș J ș p iL D p j F L * iAr ș 1 r dA .
88 Intensive training sessions helped 33-year-old Biliana Filipova, from Dupnitsa in Bulgaria, to handle her growing management responsibilities.
O ș d J iL Di . h D h D Ci i f DAr din r L I P p r ș J r L p j F L D L r r f n d Di p P L f n d r p n P i d ș r ș J i h D L D [ d ș f D r L DI ș r ș x P d J i d ș D L n ș L f D w j i ri G r n in C P W ș D DI Di LiN DI D W P w i .
Supporting creativity
O k â r D P i d d D P i iL W m m . r ș p p r și L D . D Ci d W I j p și f j I ș n di L f J D n j h Di In P di p P J W ș n ș L v șI ș J i f f C J ș r Di p i d șI Ci ri G r n in f j F h D F L 0 D L v ș { ș W d P W d Di p P J W i C L D ș r ș W d P r r p v D ș p D L ș Jin P A di 0 p j F L P șI f D L H D . N D L I iL ri [
98 Forestry training helps Maria Balbina Soares Melo Rocha, 59, to manage her family estate near Porto in Portugal.
N P d J i d și W d P x ș f D P L iI j F L r P J ș L D rI f DI w D prIn r d D DiT } } I in P d D n j r L ș D 1 r d f ș r ș p ș d p ș ni d ș . d D J P L ș © P f f D . i G r n in C P W ș * i d Di Di I 1 D L i d P i d ș f * șI P © P p Bi . r ș F L w l d f n j r ș p p r și L D . r D L f J 1 d Di . R ni I Di . f Ci ?
100 Thanks to a research grant, 30-year-old Simone Rossi, from Umbria in Italy, took the lead in developing a new solar energy system and secured a permanent job.
Or și L D . f j i r J D L D f n d ș { ș W d P W d D ș n in și x i J DI D ș D d ș J i d p in r ș { w P In l L r r L L P r f D f n ș J r ș ș L ș dA D ș r șI l LA j : P d n P. : P d n r A iI Di [ f P Ii d j h D h D Ci i f DAr din r L W P f n W ș d J iL ș L n [
102 College lecturer Nedas Jurgaitis, 28, from Siauliai in Lithuania, received special tuition from some of Europe’s finest academics and gained the condence he needed to move his career forward.
T } q â ș p n P d rI r L D w ș d f D ni d b ș ri f ar dA i D n D f . r ș q t r și L D . r D L d Di rI Di D . â D n r iL Di . i 1 ș L ș 0 p Din r ș D L f n d r D d ș r D L W i d n și r L P di r D L n d ș p ș D J i D f n d j I r p D v Di p i r ș J D p D C ș L D r D L K r d P W i h Di r P 1 l L r D n F L p d ș r ș d și r ș p i d și i w r n L ș w P D ș W ș L n d r ii w iL fi F L p i d D ș d j [
Getting on the right track
Incluziunea socială
Getting into the workforce
Combaterea discriminării
124 A traineeship in supply chain logistics lead to a permanent job for 38-year-old Serge Mbami, from Limerick, Ireland.
T q q * ș f f r d J ș : D f fi d ș w i . r ș p j r și L D . iI r in W i d n șI i r L W d P D ș p n W ș L n d r D L n ș A di d și L ș d ș f P d n D fi L v DI P d F L f P p D ș n in și ș f n P L Di L j . F L I P p iI D n in și a V B w D h Di p r J p P L r r p ș P i x i p ș d ș F L r P J ș L D rI D J P 1 DI Di d [
130 Thanks to a training scheme for unemployed women, Khadija Majdoubi, 38, has realised her dream of opening a beauty salon in Amsterdam in the Netherlands.
T p q E P d L șI Di d p BrI n B ș D f f . r ș @ @ r și L D . i x P f n f W d D G D L D n j f j I iL f ș { ș r L 1 D d P r r ș p P L f r In iL v j p i d ș W d P J P C w și { j F L v șI ș Aș d și D L n ș d prIn r di I j F L d l L r rI P i J ș C L DI P d r și x i p ș d D F L D ș dI D L . O ș d J iL Di [
Personal stories from the European Social Fund pressure on families and communities.
: v > S K W @ Z 7 o T . = o 7 ș W > . � 0 L iL v și { j F Di G r n j W ș P i J ș L D f j F h DA j f și f p j h D F LA d D G D d și p P W D DI P d .
Support is not a one-way process but a mutual gain. And they illustrate that it is never too late in life to learn, and that people of all ages and abilities can acquire condence from the new skills that education and training oer.
W P in ș . ș x ș p n D w . fiI w i w Di v i r L P d W ș d f P iL ș W d D L p D W iI rI D L f n d r J ș L n W d D L p i d ș f K F Di G r n j p i d și In x șI i d 0 W r n r n W D ș d r ș h iL fi r L r D n di D W ș P i J ș L D f j f și ri W n ș { șI i d ș f n d r p n r d j d D r ș p ș L n [ K f n ș ș y W r f J P r rI F L p i d ș P i J ș L D D h D w D { și { j W d P w P p j d DI ș W ș p i d și p ș h n Di I ș 1 ș L ș 0 p Di { j r ș x i W n rI p j f și G r n j d ș p D W d P p ) p ș D
The European Social Fund is one answer to the question.
P iL ș r D L n d și p ș h n Di . F L 0 ș p i d și L .
The ESF was set up in 1957 and today accounts for about 10% of the EU budget. This money is spent on a wide range of individual projects across the EU, formulated nationally and locally to meet the specic needs of people in diering situations.
D L r D w D r r iI ș [ © ș { r In in șI și din j p j i p ș f ni ș f n ș p șI J i Di r ș p w in h D J i D r ș f r p C K I ș J ș L n rI p P J r L i In r n r d P d d șI in j d DI P d ș f n ș p ș f J P r r și f p B D J 1 i w D ș v DI ș P i J ș L DI P d [ n din in ș h Di p P d r r d D p P J ș d p Di I ș [ N d K ș f n ș P x i W n rI p j i p ș f n și f r L n W P w ș h n DI ș r L P d P i C