natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Surveys are expensive to conduct and few European countries collect information each year, although many collect it at intervals of two to four years.
OEDT, în strânsă colaborare cu experţii naţionali, a¡elaborat un set de elemente de bază utilizat în anchetele desfășurate în rândul adulţilor [European Model Questionnaire (Chestionarul-tip european), EMQ].
In this report, data is presented based on the most recent survey available in each country, which in most cases is between 2005 and 2008.
Acest protocol a fost pus în aplicare în prezent în majoritatea statelor membre ale UE.
Prevalence data for the United Kingdom refer to England and Wales, unless otherwise stated, although separate data for Scotland and Northern Ireland are also available.
Cu toate acestea, încă există diferenţe între ţări în privinţa metodologiei utilizate și a¡anului de colectare a datelor, aceasta însemnând că diferenţele mici, în special între ţări, ar trebui interpretate cu precauţie.
In reports on treatment demand, ‘new clients’ refers to those who have entered treatment for the first time in their lives and ‘all clients’ refers to all those entering treatment.
În rapoartele referitoare la cererea de tratament, termenul „pacienţi noi” se referă la persoanele care încep pentru prima dată tratamentul, iar termenul „toţi pacienţii” se referă la toţi cei care încep tratamentul.
Information on the availability and provision of various interventions in Europe is generally based on the informed judgement of national experts, collected through structured questionnaires.
Deoarece anchetele sunt costisitoare, puţine ţări europene colectează informaţii anual, deși multe le colectează la intervale cuprinse între doi și patru ani.
However, for some indicators, quantitative monitoring data are also available.
Totuși, pentru anumiţi indicatori, sunt disponibile și date de monitorizare cantitative.
Drug law offences
Infracţiunile la regimul drogurilor
Of the three standard time frames used for reporting survey data, lifetime prevalence (use of a drug at any point in one’s life) is the broadest.
Dintre cele trei intervale de timp standard utilizate pentru raportarea datelor anchetelor, prevalenţa pe parcursul vieţii (consumul unui drog în orice moment al vieţii) este cea mai largă.
This measure does not reflect the current drug use situation among adults, but can be helpful to understand patterns of use and incidence.
Această măsură nu reflectă situaţia actuală a consumului de droguri în rândul adulţilor, însă poate fi utilă pentru înţelegerea tiparelor de consum și a incidenţei.
For adults, the EMCDDA’s standard age ranges are 15–64 years (all adults) and 15–34 years (young adults).
Pentru adulţi, vârsta standard stabilită de OEDT este 15-64¡de ani (toţi adulţii) și 15-34 de ani (adulţii tineri).
Countries using different upper or lower age limits include: Denmark (16), Germany (18), Hungary (18), Malta (18), Sweden (16) and the United Kingdom (16–59).
Printre ţările care au limite de vârstă diferite se numără: Danemarca¡(16), Germania¡(18), Ungaria¡(18),
Commentary Old realities, new threats and economic austerity: the current landscape for European drug policy
Comentariu Realităţi vechi, ameninţări noi și austeritate economică: contextul actual al politicii europene în domeniul drogurilor
The need to avoid paying a high price for cost-cutting measures reduction, and there is a growing understanding of what is likely to constitute effective action. The challenge is to build the consensus necessary to codify this knowledge into a set of guidelines and frameworks that are sufficiently prescriptive to support service improvement, while still being sensitive to the different contexts found across the European Union.
Necesitatea de a evita plata unui preţ prea mare pentru măsurile de reducere a cheltuielilor există încă multe domenii în care investiţiile sunt direcţionate către abordări pentru care nu există dovezi solide privind eficacitatea sau care au fost evaluate inadecvat, în timp ce abordările a căror valoare a fost demonstrată nu sunt întotdeauna puse în aplicare.
Expenditure on supply reduction is often difficult to identify in national budgets, but studies suggest that it is considerable and generally exceeds expenditure on public health responses.
Aceasta este o problemă permanentă în domeniul prevenirii, însă nu se limitează doar la acesta.
Recent Council deliberations concluded that evaluation of supply reduction activities is handicapped by the lack of standard indicators and measures.
În multe domenii în care cererea a fost redusă există modele de programe eficiente și o înţelegere din ce în ce mai bună a ceea ce este posibil să constituie o acţiune eficace.
Establishing key indicators for supply reduction is an objective in the current EU drugs action plan. In¢2009, the European Commission and the EMCDDA launched a joint initiative to address this problem, and the identification of key supply indicators and a mechanism for their implementation can be expected in 2011.
Provocarea este să se ajungă la consensul necesar pentru consolidarea acestor cunoștinţe într-un set de orientări și cadre care să fie suficient de prescriptive pentru a sprijini îmbunătăţirea serviciilor, fiind în același timp sensibile la diversele contexte existente pe teritoriul Uniunii Europene.
As Europe enters a period of economic austerity, with rising levels of youth unemployment, there are fears that this may be accompanied by an increase in problematic forms of drug use.
Pe măsură ce Europa intră într-o perioadă de austeritate economică, în care nivelul șomajului în rândul tinerilor este în creștere, există temeri că acesta ar putea fi însoţit de o¡creștere a formelor problematice ale consumului de droguri.
Depressed and marginalised communities have always been at elevated risk of experiencing drug problems and the collateral damage of crime and unsafe communities.
Comunităţile sărăcite și marginalizate au prezentat întotdeauna un risc ridicat de apariţie a¡problemelor legate de droguri și a celor colaterale reprezentate de criminalitate și comunităţi nesigure.
Europe now faces the double jeopardy that at a time when the need for effective responses may be growing, austerity measures could lead to cuts in provision.
Europa se confruntă în prezent cu dublul pericol ca într-o perioadă în care necesitatea unor răspunsuri eficace ar putea fi în creștere, măsurile de austeritate ar putea determina reduceri în ceea ce privește furnizarea acestora.
Over the last decade, important, if uneven, gains have been made in addressing drug problems.
În ultimul deceniu, sau înregistrat progrese importante, deși neuniforme în legătură cu abordarea problemei drogurilor.
Treatment numbers have grown dramatically and considerable progress has been made in addressing some of the most harmful health consequences of drug use, such as HIV infection.
Numărul de tratamente a crescut foarte mult și sau înregistrat progrese în ceea ce privește abordarea unora dintre cele mai grave consecinţe ale consumului de droguri asupra sănătăţii, precum infectarea cu HIV.
Moreover, studies have demonstrated that interventions can be cost-effective, reducing expenditure on related health, social and crime problems.
De asemenea, o serie de studii au demonstrat că intervenţiile pot avea un raport adecvat cost-eficienţă, reducând cheltuielile legate de problemele sociale, infracţionale și de sănătate.
The risk exists that today’s economic situation may provoke policy decisions that result in Europe accruing longterm costs that far outweigh any short-term savings.
Există riscul ca situaţia economică actuală să conducă la luarea unor decizii în materie de politici care să aibă ca rezultat pentru Europa acumularea unor costuri pe termen lung care să depășească în mod considerabil orice economii realizate pe termen scurt.
In the spotlight: guidelines, frameworks and improving the evidence base for assessing supply reduction
În centrul atenţiei: orientări, cadre și îmbunătăţirea dovezilor pentru evaluarea reducerii ofertei
Policy perspectives: challenges for the European drug policy model
În domeniul sănătăţii publice, există de multă vreme obligaţia de a justifica impactul intervenţiilor realizate.
The Lisbon Treaty, which came into force on 1 December 2009, gives new emphasis to the European Union’s role in establishing guidelines, indicators and supporting the exchange of best practice in the drugs field.
Nevoia extinderii acestei abordări la activităţile referitoare la reducerea ofertei a devenit o temă din ce în ce mai frecventă în cadrul dezbaterilor politice în UE.
In times of economic austerity, it is particularly important to ensure that expenditure is directed towards interventions of proven effectiveness.
Cheltuielile consacrate reducerii ofertei sunt de multe ori dificil de identificat în cadrul bugetelor naţionale, însă studiile arată că acestea sunt considerabile și că în general depășesc cheltuielile alocate răspunsurilor legate de sănătatea publică.
The European approach to drugs can be characterised as one in which evidence takes priority over ideology.
Deliberările recente ale Consiliului au concluzionat că evaluarea activităţilor de reducere a¡ofertei sunt afectate de lipsa unor indicatori și a unor măsuri standard.
However, there are still many areas where investments are directed towards approaches that lack robust evidence for effectiveness or have been poorly evaluated, while approaches of proven value are not always implemented.
Stabilirea de indicatori-cheie pentru reducerea cererii este un obiectiv al actualului plan de acţiune în domeniul drogurilor în UE.
This is an ongoing problem in the prevention field, but not limited to this area.
În 2009, Comisia Europeană și OEDT au lansat o iniţiativă comună pentru soluţionarea acestei probleme, iar identificarea indicatorilor-cheie pentru ofertă și mecanismul de punere în aplicare a acestora sunt preconizate pentru 2011.
Good programme models exist in many areas of demand
Perspective politice: provocări pentru modelul politicii europene în materie de droguri
Virtually all EU Member States have adopted a common approach based on a national drug strategy, usually supported by an action plan, which has concrete targets and is time based.
Tratatul de la Lisabona, care a intrat în vigoare la 1¡decembrie 2009, subliniază încă o dată rolul Uniunii Europene în elaborarea de orientări și indicatori și în sprijinirea schimbului de bune practici în domeniul drogurilor.
This policy model is a rational one as it allows a regular audit of progress and the opportunity to redirect policy where it is found to be lacking.
În perioadele de austeritate economică, este deosebit de important să se asigure direcţionarea cheltuielilor către intervenţiile a căror eficacitate este dovedită.
It is also a demanding approach, as new drug strategies have to be developed, agreed and adopted, often while the old strategy is being evaluated.
Abordarea europeană în ceea ce privește drogurile poate fi caracterizată drept o abordare în care dovezile au prioritate în faţa ideologiei. Cu toate acestea,
Annual report 2010: the state of the drugs problem in Europe
Raportul anual 2010: situaţia drogurilor în Europa
Drug treatment: more available than ever, but inequalities evident
Tratamentul dependenţei de droguri: o disponibilitate fără precedent, dar inegalităţi evidente
States to develop policy evaluation tools to allow an ongoing review of drug policy developments.
Actualele modele de politici se confruntă, de asemenea, cu provocarea reprezentată de dezvoltarea pieţei „drogurilor legale”, precum și cu abuzul de produse farmaceutice, astfel cum se arată mai jos.
There are no simple solutions to the problem of evaluating drug policies, but it would be a shame if failings in processes and planning undermined an important achievement of the European response to drug problems.
Provocarea este dublă: analizarea măsurii în care această viziune globală este justificată și a modului în care această perspectivă ar putea fi transpusă într-un cadru adecvat de reglementare și control.
Effectively treating those who have problems with their substance use is a central pillar of Europe’s response to drugs.
Tratamentul eficient al celor care au probleme legate de consumul de substanţe reprezintă un pilon central al răspunsului Europei în ceea ce privește drogurile.
It is an area in which both the quality and quantity of care available continues to grow.
Acesta este un domeniu în care atât calitatea, cât și cantitatea îngrijirii disponibile continuă să crească.
The EMCDDA estimates that more than a million people annually receive some form of treatment for drug problems in the European Union.
OEDT estimează că peste un milion de oameni beneficiază anual de o¡anumită formă de tratament pentru probleme legate de droguri în Uniunea Europeană.
Treatment expansion has been led by a growth in specialist outpatient care, supported by lowthreshold services and outreach.
Extinderea tratamentului a¡condus la o creștere în privinţa îngrijirii specializate în ambulatoriu, susţinută de servicii cu acces necondiţionat și de proximitate.
Importantly, in some countries, drug services combine specialist care with the involvement of primary healthcare services and general practitioners.
Este important de subliniat că în unele ţări serviciile în ceea ce privește drogurile combină îngrijirea specializată cu implicarea serviciilor primare de îngrijire a¡sănătăţii și a medicilor de familie.
Some types of drug problems, in particular the more intractable cases, are likely to be best handled by specialist teams.
Este posibil ca anumite tipuri de probleme legate de droguri, în special cazurile mai dificil de controlat, să poată fi cel mai bine gestionate de echipe de specialiști.
However, an appropriate mix of specialist and generic care can be an important element in increasing the overall availability of care, especially when referral and support channels are well established.
Totuși, o combinaţie de îngrijire specializată și generică poate fi un element important în creșterea disponibilităţii generale a îngrijirii, în special atunci când canalele de trimitere și de asistenţă sunt bine stabilite.
As noted in last year’s report, the link between alcohol and drug problems is a strong one.
Deși oferta de tratamente a crescut, inegalităţile sunt evidente în ceea ce privește accesul la tratament pe teritoriul Europei.
Despite this, no common approach is observable in terms of uniting drug and alcohol policies across the EU Member States.
În majoritatea ţărilor din estul Europei și în unele dintre cele din sudul Europei, disponibilitatea tratamentului este relativ limitată, aspect reflectat de listele
Some countries maintain separate drug and alcohol policies, others link them, and some have not yet developed an alcohol strategy.
Comentariu: contextul actual al politicii europene în domeniul drogurilor lungi de așteptare.
Strong arguments exist for the need to seek synergies between drug and alcohol policies, not least of which is the fact that they will often be targeting the same populations and settings.
O evaluare semnificativă a nivelului disponibilităţii tratamentului poate fi efectuată doar în raport cu acoperirea relativă a populaţiei care necesită îngrijire.
Current policy models are also challenged by the growth of the ‘legal highs’ market, as well as the misuse of pharmaceutical products, as discussed below.
În ansamblu, OEDT estimează că aproximativ 670¡000 de europeni beneficiază în prezent de tratament de substituţie pentru opiacee, reprezentând aproximativ jumătate din numărul estimat de consumatori problematici de opiacee.
From a public health perspective, this highlights the need for a more comprehensive approach, encompassing both illicit and licit substances, and possibly other behavioural addictions.
Această cifră variază foarte mult între ţări, estimările la nivel naţional variind de la mai puţin de 10¡% la peste 50¡% din consumatorii problematici de opiacee care beneficiază de tratament.
The challenge is two-fold: to consider to what extent this overarching vision is justified, and how this perspective might be translated into an appropriate regulatory and control framework.
Diferenţele în ceea ce privește disponibilitatea îngrijirii sunt în continuare ilustrate de observaţia potrivit căreia doar aproximativ 2¡% din tratamentele de substituţie au loc în cele 12 state membre care au aderat la Uniunea Europeană în 2004.
New developments in national drug laws reveal commonalities and differences
cu o legătură mai solidă cu resursele de îngrijire generică de sănătate și socială.
Although treatment provision has increased, inequalities are evident in treatment access across Europe.
În ceea ce privește tratamentul de substituţie, aceasta se poate observa în cazul unui grup de persoane care necesită îngrijire caracterizat de o¡îmbătrânire și probleme mai cronice, subiect vizat de un extras care însoţește prezentul raport.
In most eastern European and some southern European countries, treatment availability is relatively limited, as reflected in long waiting lists.
Nevoia de tratament și de alte răspunsuri la problemele legate de consumul de alte substanţe decât opiaceele este, de asemenea, în creștere, în contextul sporirii numărului consumatorilor de canabis și substanţe stimulatoare care intră în contact cu serviciile.
Levels of treatment availability can only be meaningfully assessed in relation to the relative coverage of the population in need of care.
Tiparele complexe de policonsum de droguri, care includ în mod frecvent problemele legate de consumul de alcool, reprezintă o altă provocare.
It is still difficult to comment with certainty on the extent to which available care meets needs, although some progress has been made in respect to opioid substitution therapy.
Modelele de îngrijire se îmbunătăţesc în aceste domenii, deși mai este încă nevoie de îmbunătăţiri pentru dezvoltarea și schimbul de bune practici.
Overall, the EMCDDA estimates that about 670¢000¢Europeans now receive opioid substitution treatment, representing about half of the estimated number of problem opioid users.
În timp ce opţiunile legate de tratamentul exclusiv farmacologic pentru utilizatorii de substanţe stimulatoare încă par puţin probabile, creșterea interesului de cercetare în acest domeniu a generat constatări încurajatoare, inclusiv o mai bună înţelegere a contribuţiei abordărilor psihosociale.
This figure varies greatly between countries, with national estimates ranging from less than 10¢% to more than 50¢% of problem opioid users receiving care.
Canabisul rămâne cel mai popular drog ilegal în Europa, însă pot fi observate diferenţe mari între ţări în ceea ce privește prevalenţa consumului, acestea fiind ilustrate de faptul că cele mai mari estimări raportate sunt de peste 30¡de ori mai mari decât cele mai mici.
Differences in the availability of care are further illustrated by the observation that only around 2¢%¢of¢substitution treatments occur in the 12 Member States who joined the European Union since 2004.
Trebuie remarcate în mod deosebit anumite ţări din estul Europei în care nivelurile de consum încă par să fie în creștere și, în unele cazuri, concurează sau depășesc în prezent nivelurile de prevalenţă observate în Europa de Vest.
Substitution treatment is also considered a harm-reduction measure.
Tratamentul de substituţie este, de asemenea, considerat o¡măsură de reducere a riscurilor.
Together with needle and syringe exchange, it has been widely promoted as an important component in a comprehensive HIV prevention strategy for injecting drug users.
Împreună cu schimbul de ace și seringi, acesta a fost promovat pe scară largă drept componentă importantă a unei strategii cuprinzătoare de prevenire a HIV pentru consumatorii de droguri prin injectare.
With overall stable or declining trends in injecting levels and drugrelated HIV infection, the European Union’s situation in respect to drugrelated HIV transmission looks positive in comparison with many parts of the world.
În contextul unor tendinţe generale stabile sau descendente ale nivelurilor de injectare și ale infectării cu HIV legate de droguri, situaţia Uniunii Europene în ceea ce privește transmiterea HIV în legătură cu drogurile este pozitivă comparativ cu multe părţi ale lumii.
The EMCDDA published a scientific monograph on harm reduction in 2010, which charted the mainstreaming of the concept of harm reduction, with both substitution treatment and syringe exchange
OEDT a publicat în 2010 o monografie știinţifică privind reducerea riscurilor, care a prezentat integrarea conceptului de reducere a¡riscurilor, atât tratamentul de substituţie, cât și schimbul de seringi fiind în prezent componente acceptate ale politicilor europene în materie de droguri.
An example of the differences that exist between EU Member States in policy implementation, even where a general consensus prevails, can be found in the area of penalties for drug offences.
Monografia a subliniat, de asemenea, nevoia de îmbunătăţire a bazei de dovezi pentru alte intervenţii de reducere a riscurilor și deficitul de modele bine dezvoltate de reducere a riscurilor pentru problemele legate de consumul de substanţe stimulatoare și de policonsum, aceste tipare de consum devenind din ce în ce mai importante în Europa.
In most EU countries, the legal systems take into account the type and ‘harmfulness’ of the drug in question and whether the offence relates to involvement in the drug market or to personal use or possession for personal use.
Se arată, de asemenea, că în Europa răspunsurile încă nu reușesc să aibă un impact semnificativ asupra infectării consumatorilor cu virusul hepatitei¡C prin injectare și asupra deceselor cauzate de supradozele de droguri și că abordările pentru reducerea riscurilor ar putea avea un rol important în acest sens.
These distinctions vary greatly between countries.
Există o înţelegere din ce în ce mai mare a efectelor canabisului asupra sănătăţii publice care vizează în principal acei consumatori care raportează tipare zilnice și cronice de consum.
They may also be codified in law or result from processes operating within the criminal justice system.
Analizele recente care examinează consecinţele negative ale drogului asupra sănătăţii identifică o serie de efecte, inclusiv anxietatea, atacurile de panică și simptomele psihotice.
It is unclear what benefits the different approaches bring or what constitutes good practice, suggesting the value of a comparative analysis in this area.
Aceste efecte acute reprezintă cauza unui număr substanţial de urgenţe medicale legate de droguri în cele câteva ţări care le monitorizează.
Currently, comparisons between countries should be made with caution, as differences between offences may be as much determined by the legal practice of the country in question as the nature of the offence itself.
Dezvoltarea modelelor de îngrijire și răspunsurile la fenomenul drogurilor în evoluţie în Europa
A second question is the extent to which the policy distinction made between those profiting from the sale and transport of drugs and those who are using them is translated into practice.
Tiparele actuale ale consumului de droguri reprezintă o¡provocare în sensul dezvoltării de către servicii a unor răspunsuri mai complexe și diferenţiate bazate pe nevoi,
The most recent data show a slightly downward trend in supply-related offences, while the number of use-related offences continues to rise.
Potrivit celor mai recente date, numărul general al noilor pacienţi care urmează un tratament care raportează canabisul ca drog principal este în scădere în majoritatea ţărilor.
Commentary: the current landscape for European drug policy including anxiety, panic reaction and psychotic symptoms.
Raportul anual 2010: situaţia drogurilor în Europa