For instance, parents who immigrated from traditional nonschooled cultures often combine collectivistic child rearing beliefs with a strong individualistic commitment to a successful school career for their children (Espin & Warner, 1982). Nonetheless, a consistent finding in several countries is that highly educated urban parents with a higher socioeconomic status mostly subscribe to modern, individualistic beliefs, whereas lower educated nationals and immigrant parents with a lower socioeconomic status mostly subscribe to traditional beliefs. Typically, higher educated immigrant parents often have a more individualistic orientation. Generally, traditional collectivistic beliefs correlate with cognitive delays, lower IQ, psychosocial problems, lower school achievement and less successful social integration (Palacios et al., 1992; Okagaki & Sternberg, 1993; Stoolmiller et al., 2000). Interestingly, in a recent study of preschools similar negative effects were found of traditional beliefs of teachers on children’s cognitive and socialemotional development (Burchinal & Cryer, 2003). However, patterns of relations between beliefs and development actually may be more complex. For instance, Okagaki and French (1998) found that in Asian-American (and to a lesser extent Latino-American, but not in African-American) communities in the US traditional beliefs and authoritarian parenting were associated with better school achievement. A possible explanation is that in both these communities traditional beliefs functioned in the context of cohesive, extended families, who had a strong sense of cultural identity and were economically rather successful. Perhaps, then, it is the combination with other risk factors, such as low socioeconomic status and low family cohesion, that causes the negative outcomes associated with traditional beliefs. Bilingualism andlanguage development
De exemplu, părinţii care au imigrat din culturile tradiţionale, în care nu sa pus un accent deosebit pe educaţie, adesea combină convingerile colectiviste de creştere a copilului cu un puternic angajament individualist în ceea ce priveşte o carieră şcolară de succes pentru copiii lor (Espin & Warner, 1982). Cu toate acestea, sa constatat că, în mai multe ţări, părinţii foarte educaţi din mediul urban, cu un statut socioeconomic ridicat, aplică de cele mai multe ori metode moderne, individualiste, de creştere a copilului, în timp ce părinţii mai puţin educaţi şi părinţii imigranţi, cu un statut socioeconomic mai scăzut, vor aborda într-o măsură mai mare convingerile tradiţionale. De obicei, părinţii imigranţi care au beneficiat de o educaţie de calitate au o orientare mai individualistă în privinţa educării copiilor lor. În general, convingerile tradiţional colectiviste se corelează cu întârzieri cognitive, IQ mai mic, probleme psiho-sociale, realizări şcolare mai mici şi mai puţine şi o integrare socială deficitară (Palacios et al., 1992; Okagaki & Sternberg, 1993; Stoolmiller et al., 2000). Este interesant de menţionat că, într-un studiu recent asupra mediului preşcolar, sau regăsite efecte negative similare ale convingerilor tradiţionale ale profesorilor asupra dezvoltării cognitive şi socio-emoţionale a copiilor (Burchinal & Cryer, 2003). Totuşi, modelele de relaţii între convingeri şi dezvoltarea copilului pot fi, de fapt, mai complexe. De exemplu, Okagaki şi French (1998) au constatat că în comunităţile tradiţionale asiatico-americane (şi, într-o măsură mai mică, în cele latino-americane, dar nu şi în cele afro-americane) din SUA, convingerile şi modul autoritar de creştere a copiilor au fost asociate cu rezultate şcolare mai bune. O posibilă explicaţie este că, în ambele comunităţi tradiţionale menţionate, convingerile au funcţionat într-un context de coeziune familială şi al unor familii extinse, marcate de un puternic simţ al identităţii culturale şi care au avut un parcurs destul de reuşit din punct de vedere economic. Putem crede, prin urmare, că este vorba despre o combinaţie a unor alţi factori de risc, cum ar fi statutul socioeconomic scăzut şi o coeziune slabă a familiei, care provoacă rezultate negative asociate cu convingerile tradiţionale. Bilingvism şi dezvoltarelingvistică