natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The measures that will make it possible to revitalise the towns and villages that depend on fishing include more rational and selective techniques, modernisation of the fleet and ports, assistance to aquaculture and promotion of quality products.
Folosirea unor tehnici de pescuit mai raţionale şi mai selective, modernizarea f l flotei şi a porturilor, sprijinul acordat acvaculturii şi promovarea produselor de calitate fac parte din măsurile care permit revitalizarea oraşelor şi a satelor care depind de pescuit.
Towns and cities offer the advantage of being centres of communication, commerce, innovation and culture.
Oraşele au avantajul de a fi centre de comunicare, comerciale, de inovare şi culturale.
On the other hand, they are great consumers of energy and discard considerable quantities of waste and pollution.
În schimb, acestea sunt mari consumatoare de energie şi elimină cantităţi foarte mari de deşeuri şi substanţe poluante.
They often have significant problems due to traffic congestion on their roads as well as disorderly development.
Ele suferă deseori de congestionarea traficului rutier, precum şi de o dezvoltare dezordonată.
Numerous disadvantaged and rundown neighbourhoods concentrate acute social problems that foster urban violence.
Multe cartiere defavorizate şi în declin devin centrul unor probleme sociale grave care alimentează violenţa urbană.
Surf the area
Vizită la faţa locului
To acquire an even better idea of the Structural Funds, you will find summaries of the 2000–06 regional development programmes, accessible by countries and region, by category of programme or by theme, as well as numerous examples of projects co-financed by the European Union, by consulting the Inforegio site (http://www.europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm).
Pentru a avea o idee mai concretă asupra acţiunii Fondurilor Structurale, puteţi consulta rezumatele programelor privind dezvoltarea regională pentru perioada 2000-2006, disponibile pe ţară şi pe regiune, pe categorie de program şi pe temă, precum şi multe exemple de proiecte co-finanţate de către Uniunea Europeană, vizitând site-ul Inforegio: http://www.europa.eu.int/comm/regional_policy/index_fr.htm
What results?
Care sunt rezultatele ?
Recent reports on economic and social cohesion within the Europe of the Fifteen and various studies (2) have observed an appreciable reduction of the disparities among regions and even more among Member States.
În recentele rapoarte publicate asupra coeziunii economice şi sociale în Europa celor 15, precum şi în alte studii diverse, se constată o scădere apreciabilă a disparităţilor între regiuni, şi cu atât mai mult între state membre.
They have also shown that this development has to a great extent been supported, on the one hand, by the process of European economic integration and, on the other, by the action of the Structural Funds and Cohesion Fund.
Aceste rapoarte arată de asemenea că această evoluţie a fost în mare măsură favorizată pe de o parte, de procesul de integrare economică europeană şi, pe de alta, de acţiunea Fondurilor Structurale şi de Coeziune.
In the least prosperous countries and regions
În ţările şi regiunile cele mai sărace
The Structural Funds and Cohesion Fund, which constitute only about 0.4 % of the GDP of the European Union, are concentrated on providing aid to the least prosperous groups in the Union.
Fondurile Structurale şi Fondul de Coeziune, care reprezintă doar aproximativ 0,4% din PIB-ul Uniunii Europene, se concentrează pe ajutorul acordat celor mai sărace regiuni ale Uniunii.
During the period 2000–06, the amounts transferred to the regions in Objective 1 come to 0.8 % of GDP in Spain and more than 2.5 % of GDP in Greece and Portugal.
Pe parcursul perioadei 2000-2006, sumele transferate regiunilor Obiectivului 1 reprezintă 0,9% din PIB-ul Spaniei şi mai mult de 2,5% din PIB-ul Greciei şi al Portugaliei.
More importantly, we believe that these transfers increase investment by about 3 % in Spain, 8 to 9 % in Greece and Portugal, 7 % in the Italian Mezzogiorno and 4 % in the new German Länder.
De o manieră mai notabilă, se estimează că aceste transferuri măresc cu aproape 3% investiţiile în Spania şi cu 8-9% în Grecia şi Portugalia, cu 7% în Mezzogiorno-ul italian şi cu 4% în noile Länder-uri germane.
training of 8.15 million people and creation of some 800 000 jobs. Investments in the area of education made it possible to improve the quality of teaching and training in Portugal in particular.
în domeniul educaţiei au permis îmbunătăţirea, în special în Portugalia, a calităţii învăţământului şi a formării profesionale.
As a result of the environmental infrastructure projects, notable effects have been observed in this area in Spain, Portugal and Greece.
Ca urmare a proiectelor privind infrastructurile de mediu, efecte notabile au fost observate în acest domeniu în Spania, Portugalia sau în Grecia.
Here too, the EUR 114 billion allocated by the Union to these programmes with a total cost of EUR 210 billion played a considerable role.
Şi aici, cele 114 miliarde de euro acordate de Uniune acestor programe - faţă de un cost total de 210 miliarde de euro - au jucat un rol considerabil.
During the 1994–99 programming period and in the regions of Objective 1, the Structural Funds have contributed to the construction or renovation of 4 100 km of highways and 32 000 km of roads, reorganisation of 3 800 ha of industrial areas, assistance to 214 000 firms, firms,
Pe parcursul perioadei de programare 1994-99 privind regiunile Obiectivului 1, Fondurile Structurale au contribuit la construirea sau renovarea a 4 100 km de autostradă şi a 32 000 km de drumuri, la amenajarea a 3 800 hectare de zone industriale, la ajutorarea a 214 000 de întreprinderi, la formarea profesională a 8,15 milioane de persoane şi la crearea a aproximativ 800 000 de locuri de muncă. Investiţiile
In the areas of Objective 2 undergoing restructuring
În zonele de reconversiune ale Obiectivului 2
The average unemployment rate in the areas of Objective 2 decreased by 4 % between 1995 and 2001 by comparison with a decline of 3 % in the Europe of the Fifteen.
Rata medie a şomajului în zonele Obiectivului 2 a scăzut cu 4% între 1995 şi 2001, în comparaţie cu o scădere de 3% în Europa celor 15.
An intensive policy of treating urban wastelands made it possible to reconvert 115 million square metres of ground to improve the environment and arrange new productive spaces.
O politică intensă îndreptată către zonele urbane lăsate în paragină a permis transformarea a 115 milioane de metri pătraţi de teren în vederea îmbunătăţirii calităţii mediului şi amenajarea de noi spaţii productive.
The Structural Funds assisted more than 300 000 SMEs and contributed to the creation of 300 000 jobs.
Fondurile Structurale au ajutat mai mult de 300 000 de IMM-uri şi au contribuit la crearea a 300 000 de locuri de muncă.
They also provided a significant impulse to research and development, innovation, and the promotion of the information society.
Printre altele, aceste fonduri au dat un nou şi notabil impuls cercetării şi dezvoltării tehnologice, inovării şi promovării societăţii informaţionale.
… and the human potential.
…şioameni. oameni.
A result of momentum
Rezultatele acestui impuls
The progress made by the disadvantaged regions is real but slow and will still take numerous years.
Progresele realizate de regiunile defavorizate sunt reale dar ritmul acestora este lent şi de lungă durată.
This is particularly true of the Europe of the Twenty-five.
Este în special cazul Europei celor 25.
But going beyond the numbers, the benefits from the regional policy are also reflected in the effect of the momentum often seen in workers due to the encouragement they receive from European cooperation, partnerships and networks, the exploration of innovative paths, development of local potential or essential efforts such as environmental protection and equal opportunity.
Dincolo de cifre însă, rezultatele politicii regionale se observă şi în efectul de suscitare a unui impuls în rândul celor ce lucrează la înfăptuirea acesteia, prin încurajarea cooperării europene, a parteneriatelor şi a reţelelor, a exploatării soluţiilor inovatoare, prin punerea în valoare a potenţialului local sau a obiectivelor esenţiale, cum ar fi protecţia mediului sau egalitatea şanselor.
It is at times the very existence of a European regional policy that makes local actors work together.
În unele cazuri, simpla existenţă a politicii regionale europene este cea care ia determinat pe actorii locali să lucreze împreună.
Some positive consequences in the other regions
Consecinţe pozitive pentru celelalte regiuni
The structural interventions also encouraged growth in commercial exchanges between the ‘cohesion countries’ and other parts of the Union — these have more than doubled in the course of the last decade — and closer integration.
Intervenţiile Structurale au încurajat de asemenea creşterea schimburilor comerciale între “ţările coeziunii” şi celelalte zone ale Uniunii – aceste schimburi sau dublat pe parcursul ultimului deceniu – precum şi o integrare mai strânsă a acestora.
Empirical data suggest that, on average, about one quarter of the structural expenditures return to the rest of the Union in the form of increased importation of machines and equipment in particular.
Datele empirice sugerează că, în medie, aproape un sfert din cheltuielile structurale se întorc către restul Uniunii sub forma unei creşteri în domeniul importurilor, în special de maşini şi echipamente.
This ‘take off’ is particularly great in the cases of Greece (42 % of expenditure) and Portugal (35 %).
Această “decolare în forţă” este destul de notabilă în Grecia (42% din cheltuieli) şi în Portugalia (35%).
Employment at the centre of attention
Locurile de muncă - în centrul preocupărilor
Despite these encouraging results, serious difficulties remain in diverse areas.
Cu toate că aceste rezultate sunt încurajatoare, diferite domenii se confruntă cu dificultăţi notabile.
In terms of research, for example, very great differences exist among Member States and regions with respect both to access to research institutions and to the number of patents filed.
În materie de cercetare, spre exemplu, se constată diferenţe majore existente între statele membre şi regiuni, fi e că este vorba de accesul la instituţiile de cercetare, fi e de numărul de brevete înregistrate.
But particular attention must be paid to social cohesion: while unemployment rates continue to cause concern in certain regions, a significant proportion of the population in the old and new Member States is at risk of falling below the poverty line, established at 60 % of the average national income.
O atenţie deosebită trebuie însă acordată coeziunii sociale: în timp ce rata şomajului rămâne îngrijorătoare într-o mare parte a regiunilor (a se vedea tabelul de la pagina 9), o parte importantă a populaţiei din vechile, precum şi din noile state membre riscă să coboare sub pragul sărăciei, stabilit la 60% din venitul naţional mediu.
This is already the case for 20 % of households in Greece, Portugal, Spain and the United Kingdom, and for 14 to 18 % in the new Member States, with the exception of Slovenia.
Este deja cazul a 20% din familiile care trăiesc în Grecia, Spania, Portugalia şi în Marea Britanie şi a 14-18% din familiile din noile state membre, cu excepţia Sloveniei.
This merely gives employment and its quality greater importance.
Prioritatea ce trebuie acordată ocupării forţei de muncă nu face decât să crească.
Tourism, a sector with high employment density.
Turismul, un sector cu densitate ridicată a forţei de muncă
And tomorrow?
Şi mâine ?
Strengthen the Union’s priorities
Întărirea priorităţilor Uniunii
In an effort to improve the performance of the EU economy, the Heads of State or Government of the Union meeting in Lisbon in March 2000 set out a strategy designed to make Europe the most successful and competitive knowledge-based economy in the world by 2010.
Din dorinţa de a îmbunătăţi rezultatele economice ale Uniunii, şefii de stat şi de guvern reuniţi la Lisabona în martie 2000 au expus o strategie concepută în scopul de a face din Europa, până în anul 2010, economia cea mai competitivă şi cea mai dinamică din lume, bazată pe cunoaştere.
The Nice Council in December 2000 translated the Lisbon objectives on poverty reduction into a coordinated EU strategy for social inclusion.
Consiliul de la Nisa din decembrie 2000 a transpus obiectivele de la Lisabona în materie de reducere a sărăciei într-o strategie de integrare socială coordonată la nivelul UE.
At the Gothenburg Council in June 2001, the Lisbon strategy was widened, adding a new emphasis on protecting the environment and achieving a more sustainable pattern of development.
Cu ocazia Consiliului de la Göteborg din iunie 2001, strategia de la Lisabona a fost lărgită, prin punerea unui nou accent asupra protecţiei mediului şi a realizării unui model de dezvoltare mai durabil.
Cohesion policy is also necessary in a situation where other Community policies have important benefits with limited costs, although in a localised way.
Politica de coeziune este necesară într-o situaţie în care celelalte politici comunitare aduc beneficii importante asociate cu cheltuieli limitate dar de o manieră localizată.
Cohesion policy helps to spread the benefits.
Politica de coeziune contribuie la împărţirea beneficiilor.
By anticipating change and facilitating adaptation, cohesion policy needs to incorporate the Lisbon and Gothenburg objectives and to become a key vehicle for their development via the national and regional development programmes.
Anticipând schimbarea şi facilitând adaptarea, politica de coeziune trebuie să integreze obiectivele de la Lisabona şi de la Göteborg şi să devină un vector esenţial al realizării acestora cu ajutorul unor programe de dezvoltare naţionale şi regionale.
Improve quality to promote sustainable and more balanced development
Îmbunătăţirea calităţii în scopul promovării unei dezvoltări durabile şi mai echilibrate
Strengthening regional competitiveness through welltargeted investment throughout the Union and providing economic opportunities which help people fulfil their capabilities will thus underpin the growth potential of the EU economy as a whole to the common benefit of all. By
În perioada de programare 2007-2013, politica regională şi de coeziune a Uniunii Europene va trebui să facă faţă unui număr de patru obiective precise:
Increase cohesion in an enlarged Union
Asigurând o difuzare mai echilibrată a activităţii economice
The enlargement of the Union to 25 Member States and subsequently to 27 or more will present an unprecedented challenge for the competitiveness and internal cohesion of the Union.
Extinderea Uniunii la 25 de state membre iar mai târziu la 27 sau mai mult reprezintă o situaţie fără precedent în ce priveşte competitivitatea şi coeziunea internă a Uniunii.
As illustrated in this report, enlargement will lead to the widening of the economic development gap, a geographical shift in the problem of disparities towards the east and a more difficult employment situation: socioeconomic disparities will double and the average GDP of the Union will decrease by 12.5 %.
Extinderea va adânci inegalităţile în materie de dezvoltare economică, va produce un decalaj geografic către Est al disparităţilor şi va îngreuna şi mai mult situaţia pe piaţa muncii: inegalităţile socio-economice se vor dubla iar media PIB-ului Uniunii se va micşora cu 12,5 %.
At the same time, the whole of the Union faces challenges arising from a likely acceleration in economic restructuring as a result of globalisation, trade opening, the technological revolution, the development of the knowledge economy and society, an ageing population and a growth in immigration.
În acelaşi timp, ansamblul Uniunii se confruntă cu situaţii cărora trebuie să le facă faţă rezultând din probabila accelerare a restructurării economice ca urmare a mondializării, a deschiderii schimburilor comerciale, a efectelor revoluţiei tehnologice, a dezvoltării economiei bazate pe cunoaştere, a îmbătrânirii populaţiei şi a intensificării imigraţiei.
The Union should fully exploit the opportunities provided by the current trend towards recovery as a springboard to the future.
Uniunea va trebui să exploateze la maxim posibilităţile oferite de tendinţa actuală spre revitalizare, în scopul folosirii acestora drept trambulină către viitor.
Create a new partnership for cohesion
Un nou parteneriat pentru coeziune
The reform of cohesion policy should also provide an opportunity to bring greater efficiency, transparency and political accountability.
Reforma politicii de coeziune va trebui de asemenea să ofere ocazia măririi eficienţei, transparenţei şi responsabilităţii politice.
This requires, first and foremost, the definition of a strategic approach for the policy, spelling out its priorities, ensuring coordination with the system of economic and social governance and allowing for a regular, open review of progress made.
În acest sens, trebuie definită înainte de toate o abordare strategică a acestei politici, enunţând priorităţile acesteia, asigurându-i coordonarea cu un sistem de guvernare economică şi socială şi prevăzând un examen periodic şi transparent al progreselor realizate.
The corollary to the above is the need to reinforce institutional capacities at all levels of government throughout the Union, building on one of the key strengths of cohesion policy.
Corolarul acestei abordări este necesitatea de a întări capacitatea instituţională la toate nivelele administrative ale Uniunii, în scopul de a beneficia de unul dintre atuurile majore ale politicii de coeziune.
securing a more balanced spread of economic activity across the Union, regional policy helps to reduce the pressures of over-concentration, congestion and bottlenecks
pe tot teritoriul Uniunii, politica regională contribuie la reducerea presiunilor concentrării excesive, a congestiei şi a punctelor de „gâtuire”.
... and Gothenburg strategies
...şi cea de la Göteborg
The Lisbon strategy, which was adopted by the European Council in March 2000, sets out a ‘new strategic goal for the Union in order to strengthen employment, economic reform and social cohesion as part of a knowledge-based economy’.
Dezvoltarea durabilă poate fi definită ca fiind o dezvoltare menită să răspundă necesităţilor actuale fără a compromite capacitatea generaţiilor viitoare de a răspunde, la rândul lor, la satisfacerea propriilor necesităţi.
The strategy’s frequently quoted key objective, that the EU should ‘become the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion’, was completed a year later by the Gothenburg European Council on sustainable development.
Ca urmare a adoptării Tratatului de la Amsterdam în 1997, ambiţia de a promova “odezvoltare armonioasă, echilibrată şi durabilă a activităţilor economice” a fost adăugată la lista obiectivelor Uniunii şi a constituit tema unei Comunicări privind o strategie de dezvoltare durabilă, publicată de Comisia Europeană în mai 2001.
The strategy is based on three pillars: economic and social renewal and the environmental dimension.
În iunie 2001, Consiliul European de la Göteborg a decis să confere procesului de la Lisabona o dimensiune legată de mediul înconjurător.
Sustainable development can be defined as development that meets the needs of the present without compromising the ability of future generations to meet their own needs.
Adoptată în martie 2000 de Consiliul European, Strategia de la Lisabona stabileşte pentru Uniune “unnou obiectiv strategic în vederea întăririi ocupării forţei de muncă, a reformei economice şi a coeziunii sociale în cadrul unei economii bazate pecunoaştere”.
Integration of environmental protection into other Community policies became a requirement in 1993 and, following the adoption of the Amsterdam Treaty in 1997, the promotion of a ‘harmonious, balanced and sustainable development of economic activities’ was added to the list of Union objectives and in May 2001 became the subject of a communication on a sustainable development strategy published by the European Commission.
Acest obiectiv-cheie deseori citat, în virtutea căruia Uniunea trebuie “să devină economia cea mai competitivă şi cea mai dinamică din lume, bazată pe cunoaştere şi capabilă să aibă o creştere economică durabilă însoţită de o îmbunătăţire cantitativă şi calitativă a ocupării forţei de muncă şi de o coeziune socială mai sporită”, a fost completat un an mai târziu cu ocazia Consiliului European de la Göteborg consacrat dezvoltării durabile.
In June 2001, the European Council in Gothenburg agreed to add the environmental dimension to the Lisbon process.
Strategia de la Lisabona se bazează astfel pe trei piloni: cei doi piloni care favorizează o reînnoire economică şi socială sunt susţinuţi de un pilon al mediului.
Furthermore, Member States whose gross domestic product is less than 90 % of the Community average will be eligible for the Cohesion Fund, which will continue to finance programmes in the areas of transportation and the environment.
Mai mult, statele membre al căror produs intern brut se află sub 90% din media comunitară vor fi eligibile pentru Fondul de Coeziune, care va continua să finanţeze programele privind transporturile şi mediul.
p Regional competitiveness and employment: anticipate and encourage the change
p Competitivitate regională şi ocuparea forţei de muncă: anticiparea şi încurajarea schimbărilor
The cohesion policy outside the most disadvantaged Member States and regions will have two fundamental objectives. First, the cohesion policy will use the regional programmes to assist regions and regional authorities to anticipate and promote economic change in industrial, urban and rural areas and to strengthen their competitiveness and attractiveness, taking existing economic, social and territorial disparities into account.
În afara statelor membre şi a regiunilor mai puţin favorizate, politica de coeziune va avea două scopuri fundamentale: în primul rând, cu ajutorul programelor regionale, politica de coeziune va ajuta regiunile şi autorităţile regionale să anticipe şi să promoveze schimbarea economică în zonele industriale, urbane şi rurale, întărind astfel competitivitatea şi atractivitatea acestora, ţinând cont de disparităţile economice, sociale şi teritoriale existente.
Secondly, the cohesion policy will use national programmes to assist people in preparing and adapting to economic development in keeping with the priorities established in the European strategy for employment by supporting policies targeting full employment, the quality and productivity of work and social integration.
În al doilea rând, cu ajutorul programelor naţionale, politica de coeziune va ajuta persoanele să se pregătească şi să se adapteze la evoluţia economică, conform priorităţilor stabilite de strategia europeană privind ocuparea forţei de muncă, sprijinind politicile care urmăresc o ocupare deplină a forţei de muncă, calitatea şi productivitatea muncii, precum şi integrarea socială.
Priorities for the future: convergence, competitiveness, cooperation
Priorităţile viitorului: convergenţă, competitivitate, cooperare
On 18 February 2004, the European Commission adopted ‘A new partnership for cohesion in the enlarged Union: convergence, competitiveness cooperation’, the third report on economic and social cohesion, in which it describes its vision of the cohesion policy for the period 2007–13.
La 18 februarie 2004, Comisia Europeană a adoptat al Treilea raport privind coeziunea economică şi socială: “Unnou parteneriat privind coeziunea în Uniunea lărgită: convergenţă, competitivitate,cooperare”, în care descrie propria viziune asupra politicii de coeziune pentru perioada 2007-2013.