natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• other species previously known to live at lower latitudes arespreading beyond the 50th parallel, including anchovies, sardines,bluefin tuna, grey triggerfish, stingrays, thresher sharks, and bluesharks.
• se răspândesc dincolo de paralela 50°, cum ar fi sardeaua, sardina,tonul roşu, porcul de mare, pisica de mare, rechinul-vulpe,rechinul albastru.
Rise in sea level– Climate change is causing ice sheets – both polar caps and mountain glaciers – to melt.
Creşterea nivelului mării– Încălzirea provoacă topirea gheţii,atât cea a banchizelor polare cât şi a gheţarilor din munţi.
All that waterstored in solid form is now pouring into the oceans, whose levelinevitably rises.
Toatăaceastă cantitate de apă, stocată sub formă solidă, ajunge acumîn oceane, al căror nivel creşte în mod inevitabil.
Sea level has risen by 19.5 cm since 1870, withserious impacts on coastal regions.
Din 1870,creşterea este de 19,5 cm ceea ce determină o serie deschimbări la nivelul benzii costiere.
•An increasing number of extreme weather events – Climate change is being seen in increasingly frequent periods of drought, heavy precipitation and storms.
•Creşterea manifestărilor meteorologice extreme–Schimbarea climei se traduce în prezent printr-o creştere aperioadelor de secetă, de averse şi de furtuni.
In the northwest Atlantic, events of extreme winds and high waves are on therise.
La nivelul Atlanticului de Nord-Est, episoadele de vânt puternic şi valuriînalte sunt din ce în ce mai dese.
Weakened resources in jeopardy
Un fenomen similar există, de asemenea, mai spre sud.
A similar phenomenon can be seen to the south.
Specii caretrăiesc în mod obişnuit de-a lungul coastelor africane urcă sprenord.
Species thathabitually live along the African coasts are moving northwards.Tropical species of black codling (Physiculus dalwigki),rockling(Gaidropsarus granti)and snake eel (Pisodonophis semicinctus)arenow being spotted in Galician waters.
Specii tropicale de cod (Physiculus dalwigki), de ţipar(Gaidropsarus granti)şi de şarpe de mare (Pisodonophissemicinctus) sunt în prezent repertoriate ca fiind răspândite pânăîn Galicia.
The CIESM3Atlas of exoticspecies is continually adding to its list of tropical fish that havemoved into the Mediterranean via the Suez Canal or the Straits of Gibraltar, including sharks and sole from Senegal, two specieswith considerable commercial potential.
De asemenea, Atlasul CIESM3al speciilor exotice îşicompletează neîncetat lista de peşti tropicali veniţi să se instalezepe termen lung în Mediterană prin Canalul Suez sau prin Strâmtoarea Gibraltar; printre acestea, rechinul mătăsos şi limbade mare, două specii cu un potenţial comercial interesant.
These impacts, which have already been widely established, have observable consequences on certain species.
Aceste efecte, constatate deja pe scară largă, au consecinţevizibile asupra anumitor specii.
Climatechange plays a role, for example, in the decline in North Sea and Baltic cod stocks.
Încălzirea poate, spre exemplu, să joace un rol în diminuarea stocurilor de cod din Marea Norduluişi din Marea Baltică.
And this occurs for different reasons, given theextreme complexity of the climate's interaction with ecosystems.
Iar aceasta din motive diferite, dată fiindcomplexitatea extremă a interacţiunii climatului cu ecosistemele.
These changes are not negative as such, since they sometimescreate new fishing activities.
Aceste schimbări nu sunt negative în sine, ducând uneori ladezvoltarea unor noi activităţi de pescuit.
However, their indirect effects on thefragile balance of marine ecosystems and on the species currentlymaking up part of such ecosystems are not yet well known.Permanent vigilance thus remains vital.
Totuşi, efectele lorindirecte asupra echilibrului fragil al ecosistemelor marine şiasupra speciilor prezente care trăiesc în aceste ecosisteme, nu sunt încă bine cunoscute. De aceea, se impune o vigilenţăpermanentă.
Multiple effects
Efectele multiple
In addition to species displacement, climate change puts othertypes of pressure on aquatic ecosystems.
În afară de deplasarea speciilor, schimbarea climei aduce cu sine şialte greutăţi care apasă asupra ecosistemelor acvatice. Câteva exemple.
In the North Sea, this decline seems to be caused by shifts in thegeographical ranges of plankton.
În Marea Nordului, această diminuare pare a fi cauzată dedeplasarea populaţiilor de planctoni.
The dominant species, Calanusfinmarchicus,on which cod larvae feed, have shifted from the North Sea to the Arctic Ocean in search of colder waters.
Calanus finmarchicus,speciadominantă din care se hrănesc larvele de cod, sa deplasat din Marea Nordului spre Oceanul Arctic, în căutarea unor ape mai reci.Începând cu anii ’60, biomasa sa din Marea Nordului a scăzut cu70%.
Itsbiomass in the North Sea has dropped by 70% since the 1960s.Species of plankton from the south, which are replacing it, are lessabundant and do not seem suited to the larval stage of cod.
Speciile de planctoni venite din sud, care le înlocuiesc, suntmai puţin abundente şi nu par să convină stadiului larvar alcodului.
So the decline in the favourite prey of cod larvae partially explainsthe problems of cod stocks in the North Sea.
Prin urmare, diminuarea prăzii preferate a larvelor de cod ar explica parţial problemele codului în Marea Nordului.
Feeding on agricultural pollution and untreated wastewater,aquatic vegetation develops excessively, depleting water of itsoxygen.
În Marea Baltică, iernile blânde, diminuarea fluxului apei mării în Skagerrak şi creşterea nivelului pluvial şi a debitelor fluviale au dusla o desalinizare progresivă.
This phenomenon, known as eutrophication, is a type ofpollution that has long been present in all European coastalwaters.
De aceea, apa sărată, mai grea decâtapa dulce, trebuie căutată mai în profunzime.
The phenomenon results in an increasingnumber of green, red and brown tides and excessive growth ofplankton on European coasts. These imperil marine life bydepleting the water of oxygen and occasionally by releasing toxicsubstances.
Ouăle de cod, carese scufundă înainte de a găsi o anumită densitate de sare care săle permită să rămână în suspensie, coboară mai mult către fund, la adâncimi unde lipsa de oxigen le face supravieţuirea maidificilă.
In addition to the problems they create foraquaculture, they lead to high mortality among young marineorganisms living in coastal waters.
Dacă adăugăm la acest fenomen şi poluarea, deplasareaplanctonilor şi pescuitul excesiv, ne putem imagina greutateaenormă care apasă asupra acestei populaţii aflate în dificultate.
In the Baltic, mild winters, a reduced inflow of water from the Skagerrak and higher rainfall and river flows have resulted ingradual desalination.
Hrănindu-se din poluarea agricolă şi din apele reziduale netratate,vegetaţia acvatică se dezvoltă în mod exagerat, provocând oscădere a oxigenului din apă.
Salt water, which is heavier than fresh water,is now found at deeper levels.
Este ceea ce se numeşte eutrofizare,o formă de poluare care afectează de mai multă vreme toateapele costale europene.
Cod eggs sink before reaching acertain salt density, which enables them to remain in suspension.Therefore they now sink further towards the sea bed, to depthswhere the lack of oxygen makes their survival much moredifficult.
De vreo treizeci de ani încoace însă,eutrofizarea sa amplificat din cauza creşterii temperaturii apei şi aaportului materiilor terestre erodate de creşterea nivelului mării.Acest fenomen se află la originea creşterii numărului de mareeverzi, roşii sau brune şi a producţiilor planctonice pe coasteleeuropene.
On top of that phenomenon come pollution, shifts inplankton ranges and overfishing, creating tremendous pressureon these stocks.
Aceste manifestări periclitează viaţa submarină,privând-o de oxigen şi, eliberând uneori substanţe toxice.
Species displacement o per u n E i e
Deplasarea speciilor ar o p u în Ea
For a number of decades, a process of coral bleaching has beenoccurring on a worldwide basis. This phenomenon is one of thefirst signs of acidification of sea water, which affects theseparticularly vulnerable organisms.
Aşa cum am văzut în cazul planctonilor, manifestarea curentă ceamai vizibilă a schimbării climei este deplasarea speciilor.
Fish, molluscsand crustaceans are moving further north in search of colderwaters, either because their organism requires a specifictemperature range no longer provided by their natural habitat,which has become too warm, or because they are followingvegetation, plankton and other marine organisms on which theyfeed, and which are migrating north.
Peşti,moluşte, crustacee urcă spre nord în căutarea unor ape mai reci,fie pentru că organismul lor are nevoie de valori de temperaturăspecifice, pe care habitatul lor obişnuit, devenit prea cald, nu lemai asigură, fie pentru că urmăresc plante, planctoni şi alteorganisme marine cu care se hrănesc şi care migrează spre nord.
As seen with species displacement, the sea is a complexecosystem whose full ramifications are not yet fully understood.
De asemenea, de mai multe decenii şi pretutindeni în lume,asistăm la un proces de albire a coralilor.
Inthe long and winding food chain, phenomena as local as greentides and coral mortality will inevitably have consequences on theecosystem as a whole.
Este vorba despre unadin primele manifestări ale creşterii acidităţii apei mării careafectează aceste organisme deosebit de fragile.
Red mullet, for example, which used to be rare north of the English Channel, has become a commercial species in the North Sea since the start of this century: catches have risen from 10 tonnes in 1985 to 700 tonnes in 2005.
Oamenii de ştiinţăsunt preocupaţi de efectele creşterii acidităţii asupra sistemuluirespirator al animalelor acvatice şi, de asemenea, asupradezvoltării acelor specii al căror schelet sau cochilie conţine calcar,cum ar fi majoritatea moluştelor.
The same trend isoccurring with seabass: in 20 years, catches have risen from 31 to558 tonnes in the North Sea and from 694 to 2 429 tonnes west ofthe British Isles.
O situaţie de care cultivatorii defructe de mare trebuie să ţină cont.
The decline of cod stocks is partly due to the impact of climate change on plankton in the North Sea and on the salinity ofthe waters of the Baltic.
Reducerea stocurilor de cod se datorează parţial şi efectelor schimbării climei asupra populaţiilor de planctoni din Marea Nordului şiasupra salinităţii apei din Marea Baltică.
In both cases, though, the main cause is overfishing.
Totuşi, în aceste două mări, cauza principală rămâne pescuitul excesiv.
Pressure on the environment from all sides
O serie de greutăţi care apasă asupra mediului
How should we react?
Cum să reacţionăm?
Of course, today's climate change is not the first the Earth hasseen.
Desigur, schimbarea climei pe care o trăim nu este prima pe carea cunoscut-o Pământul.
Successive periods of warming and glaciation have markedthe history of our planet and have even played a decisive role inthe evolution of the earth's flora and fauna.
Succesiunea de încălziri şi de îngheţuricare a jalonat istoria planetei noastre a jucat chiar un rolpreponderant în evoluţia faunei şi a florei terestre.
Fishing activity has a dual interaction with the climate: on the onehand, it contributes to climate change by burning fuel andproducing greenhouse gas emissions; on the other, it is affectedby climate change because it alters marine ecosystems, whichform the basis of fisheries resources.
Între pescuit şi climă există o relaţie reciprocă: pe de o parte,pescuitul contribuie la schimbarea climei prin combustia decarburanţi şi deci prin emisia de gaze cu efect de seră; pe de altăparte, pescuitul este afectat de schimbarea climei, care modificăecosistemele marine, baza sa de resurse.
The action to be taken has totake on board both aspects of the problem.
Prin urmare, măsurilestabilite trebuie să ţină seama de aceste două aspecte aleproblemei.
Regarding the first, the fisheries sector can help attenuate climatechange by reducing its use of fossil fuel, which would also meancontributing at its own level to the general action decided by the European Union to cut greenhouse gas emissions (see article,page 8).
În ceea ce priveşte primul aspect, pescuitul poate sprijiniatenuarea schimbărilor de climă prin reducerea consumului decarburanţi fosili, contribuind la rândul său la acţiunea generalăprevăzută de Uniunea Europeană pentru limitarea emisiilor degaze cu efect de seră (vezi articolul pagina 8).
The present evolution, however, is of a different in nature.
Totuşi, evoluţia actuală este de altă natură .
Presentday climate change is driven by human activity, with its artificialgreenhouse gas emissions.
Schimbarea actuală aclimei este produsă de om şi de emisiile artificiale de gaze cuefect de seră.
This trend is occurring at anunprecedented speed: since the mid-19th century, the earth'stemperature has risen by 0.76 °C, and the last 10 years have beenthe warmest ever since meteorological record-keeping began.During previous climate changes, nature has always had thepossibility to adapt to the new conditions, to strike a new balance(animals migrate or change feeding habits; vegetation developsto absorb CO2, etc.).
Această evoluţie prezintă o rapiditate nemaiîntâlnită:de la mijlocul secolului 19, temperatura globală a crescut cu 0,76°C şi ultimii zece ani au fost cei mai calzi ani de când seînregistrează temperaturile.
That is not the case today, though, becausehuman activity has weakened nature and prevented it fromevolving and adapting to a change that is occurring at a speednever before seen.
În cursul schimbărilor precedente declimă, natura a avut întotdeauna posibilitatea de a se adapta lanoile condiţii climatice şi de a regăsi un nou echilibru (animalelemigrează sau îşi schimbă regimul alimentar, vegetaţia se dezvoltăpentru a absorbi CO2, … ).
As for fisheries management, maintaining sustainable fisheriesmeans helping ecosystems cope with climate change.
Nu este cazul de data aceasta, căciomul sărăceşte natura şi o împiedică să evolueze şi să se adaptezela o nouă schimbare a cărei rapiditate rămâne fără egal… în Ea
Limitingpressure on weakened species and implementing ecosystembased fisheries management, based on the principle of"maximum sustainable yield" (MSY)4, are the most appropriateactions to enable marine ecosystems to adapt to climate change.
În ceea ce priveşte gestionarea pescuitului, pentru menţinereaunui pescuit durabil este esenţial să ajutăm ecosistemele să facăfaţă schimbărilor importante cu care trebuie să se confrunte.Despovărarea speciilor epuizate şi gestionarea pescuitului bazatpe ecosistem, în conformitate cu principiul„randamentului maxim cu lt u ra v durabil ”(RMD)4, constituie acţiunile cele mai potrivite pentru aajuta ecosistemele marine să se adapteze la evoluţia climei.
is h e ri es and a q u a cu lt u r F
es cu it u l şi ac P I
For marine environments, the different forms of water pollutionand overexploitation of certain fish stocks are creating a situationthat makes it difficult if not impossible for species to adapt to thenew conditions.
În ceea ce priveşte mediile marine, diferitele forme de poluare aapelor şi supraexploatarea anumitor stocuri de peşti creează osituaţie în care adaptarea speciilor la noile condiţii poate devenidificilă, ba chiar imposibilă.
The simultaneous observation within a singlehabitat of non-exploited and commercial species tends to showthat the former adapt better and more quickly than the latter tothe new conditions imposed by the climate.
Observarea paralelă, în acelaşi habitat,a speciilor neexploatate şi a speciilor comerciale tinde să arate căcele dintâi se adaptează mai bine şi mai rapid decât cele din urmăla noile condiţii impuse de climă.
(4)Maximum sustainable yield is an approach that determines the maximum amount of fish (referred to as maximum balanced catch) that can be taken from a stock over theyears without endangering its reproductive potential.
(4)Randamentul maxim durabil este un raport prin care se determină o cantitate maximă de indivizi (numită captură maximă echilibrată) care poate fi prelevată dintr-un stoc de-alungul anilor, fără a se pune în pericol capacitatea de regenerare a acestuia.
See: Fisheries and aquaculture in Europe No 32.
Vezi: Pescuit şi acvacultură în Europa nr. 32.
So many uncertainties
Multe incertitudini
The impact of climate change on marine ecosystems is already being felt and alreadycausing major changes.
Efectul schimbării climei asupra ecosistemelor marine este deja evident şi face loc unorschimbări importante.
The question is knowing what the future holds...
Se pune problema să ştim ce ne aşteaptă pe viitor…
"That is an extremely difficult question," notes Keith Brander, coordinator of the GLOBECinternational programme at the International Council for Exploration of the Sea (ICES)."The ICES expects to see a global temperature increase of 0.2° per decade.
„Este o întrebare extrem de dificilă, constată Keith Brander, coordonatorul programuluiinternaţional Globec în cadrul Consiliului internaţional pentru explorarea mării (CIEM).GIEC sebazează pe o creştere a temperaturii globale cu 0,2° pe deceniu.
So we can suppose that the temperature of the oceans will continue to rise and that we will see more speciesdisplacement... It is easier to migrate in the sea than on land!
Putem presupune aşadar cătemperatura oceanelor va creşte în continuare şi că vor exista şi mai multe şi fenomene de deplasarea speciilor… Se migrează mai uşor pe mare decât pe uscat!
But there are still a lot ofuncertainties, because along with global warming, other parameters intervene in the evolution of ecosystems and add to the complexity of the situation."
Totuşi, mai sunt încă multe semne deîntrebare deoarece, în afara încălzirii, există şi alţi parametri care intervin în evoluţia ecosistemelorcomplicând situaţia."
It is therefore difficult to imagine species displacement and replacement patterns."It is hard tosay whether cod will be replaced in the North Sea, for example, because as a species with verygeneral feeding habits, it occupies a very specific niche," continues Keith Brander."Red mullet andhake could take its place, but mullet is a much smaller fish and hake has a more specific diet."
Este deci dificilă stabilirea unor scheme de deplasare şi de înlocuire a speciilor. „Spre exemplu,este greu de spus dacă codul va fi înlocuit în Marea Nordului, căci, în calitate de generalist la niveltrofic, el ocupă un loc extrem de bine definit,continuă Keith Brander.Barbunul şi merluciul ar puteasă îi ia locul, dar barbunul este un peşte mult mai mic, iar merluciul are un regim alimentar maispecific… "
Keith Brander, researcher at the International Council for the Exploration of the Sea, explains thatit is hard to know what the futureholds: "In addition to global warming,other parameters come into play inthe evolution of ecosystems, makingthings very complex."
Pentru Keith Brander, cercetător la Consiliul internaţional pentruexplorarea mării, viitorul este greude estimat „deoarece, în afaraîncălzirii, există şi alţi parametri careintervin în evoluţia ecosistemelor,complicând situaţia.“
For the longer term, other effects of climate change could become more extensive."Acidification is a big problem," explains the scientist. "It is a major change, because theprojections announce a level of acidity in the oceans that has not been seen for thousands of years.The phenomenon has only been studied for two or three years and its consequences are still verypoorly known.
Pe termen mai lung, şi alte efecte ale schimbărilor de climă riscă să ia o şi mai mare amploare.„Creşterea acidităţii constituie o mare problemă, continuă omul de ştiinţă.Este o schimbare majoră,căci prognozele anunţă un nivel de aciditate a oceanelor care n-a mai fost atins de milioane de ani.Fenomenul nu este studiat decât de doi sau trei ani, iar consecinţele sale nu sunt suficient de binecunoscute.
Animals with a calcareous skeleton will suffer the consequences.
Ele vor fi suportate însă de animalele cu schelet calcaros.
We also know thatsquid are sensitive to high acidity and present a limited capacity to adapt. The consequencesshould not begin to be felt for a few decades." la g eu l
Se ştie de asemenea cât desensibili sunt calmarii la valorile ridicate de aciditate şi cât de slabă este capacitatea lor de adaptare.Consecinţele s-ar putea face simţite în câteva decenii." la g eu l
The most spectacular effect of climate change on fisheries is the shift in the geographical range of certainspecies.
Efectul cel mai dramatic al schimbării climei asupra pescuitului este deplasarea ariilor de repartiţie aanumitor specii.
Red mullet and seabass, for example, are now being fished commercially in the North Sea and westof the British Iles.
Barbunul şi lavracul au devenit astfel specii comerciale în Marea Nordului şi în vestulinsulelor britanice.
"For increases in global averagetemperature exceeding 1.5-2.5° C and in concomitantatmospheric carbon dioxideconcentrations, there areprojected to be major changesin ecosystem structure andfunction, species' ecologicalinteractions and species'geographic ranges, withpredominantly negativeconsequences for biodiversity ,and ecosystem goods andservices e.g., water and foodsupply." – Intergovernmental Panel on Climate Change,Climate Change 2007: Impacts,Adaptation and Vulnerability –Summary for Policymakers,Brussels, 6 April 2007.
„Cu o creştere a temperaturiimedii cu peste 1,5-2,5 °C şi o creştere echivalentă aconcentraţiei de CO2înatmosferă, previziunile aratăschimbări importante înstructura şi în funcţiaecosistemelor, în interacţiunileecologice dintre specii şi în aria de repartiţie a speciilor, cu consecinţe mai ales negativeasupra biodiversităţii şi asuprabunurilor şi serviciilor furnizatede ecosisteme, cum ar fi spreexemplu aprovizionarea cu apă şi hrană." – Grupulinterguvernamental de experţiprivind evoluţia climatului,Schimbarea climei 2007: efecte,adaptare şi vulnerabilitate –Rezumat în atenţia factorilor de decizie, Bruxelles, 6 aprilie 2007.
Europe's commitment: cutting greenhouse gas emissions by 20%
Europa se angajează: reducerea cu 20% a emisiilor de gaze cu efect de seră transporturilor, care au înregistrat o creştere de 22% pe teritoriul UE, începând cu 1990 (40% pentru camioane).
Strong commitments
Angajamentele solide
The fact remains that the Kyoto Protocol will not be enough to keepclimate change under control.The Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) has drawn up a number of scenarios detailing theclimate's evolution during the 21st century2.
Cadrul Protocolului de la Kyoto nu va fi suficient însă pentru a limitaschimbarea climei. Grupul interguvernamental de experţi privindevoluţia climatului (GIEC) a elaborat mai multe scenarii privind evoluţiaclimei în secolul 212.
It is now known thatglobal warming must be kept within the limit of 1.5-2.5 °C to preventirreversible or even catastrophic upheavals.
Se ştie că încălzirea planetară trebuie menţinutăpe viitor în limita a 1,5-2,5 °C pentru evitarea unor schimbări ireversibile,catastrofale chiar.
Doing so requires a 30% reduction in greenhouse gas emissions from 1990 levels.
Pentru aceasta, emisiile de gaze cu efect de serătrebuie reduse cu 30% faţă de valorile înregistrate în 1990.
The European Union is firmly committed to combating climatechange.
Uniunea Europeană este ferm angajată în lupta împotrivaschimbării climei.
Last February, the 27 Member States, acting on a Commission recommendation, set out an ambitiousprogramme: to reduce our greenhouse gas emissions by 20%by the year 2020 and to increase the share of renewable energyto 20%.
În februarie anul trecut, cele 27 de ţărimembre au stabilit, în urma recomandării Comisiei, un programambiţios, cu obiective clare pentru 2020: reducerea cu 20% aemisiilor de gaze cu efect de seră şi creşterea cu 20% a energieiregenerabile.
These targets go well beyond the Kyoto objective,exemplifying Europe's intention to create a strong dynamicwhich can mobilize the rest of the world.
Un efort care depăşeşte obiectivul de la Kyoto.Prin aceasta, Europa vrea să creeze o dinamică puternică şi sămobilizeze restul lumii.