natgillin/translations-raw huggingface dataset:
But they were also associated with potential health-risks for children.
Dar aceştia au mai fost asociaţi şi cu alte riscuri potenţiale de sănătate la copii.
Phthalates are now banned.
Utilizarea ftalaţilor este acum interzisă.
Naturally, these types of decisions are based on careful scientific assessment.
Fireşte, aceste tipuri de decizii au la bază o atentă evaluare ştiinţifică.
After all, when it comes to consumer safety: it’s better to be safe than sorry.
La urma urmelor, atunci când vine vorba de siguranţa consumatorilor, e mai bine să fii în siguranţă decât să regreţi.
Keeping hazardous substances out of REACH
REACH – controlul substanţelor periculoase
Thanks to the European Union, new controls have been put in place that will help protect humans and the environment from dangerous chemical substances while maintaining Europe’s competitive edge in the chemicals industry.
Graţie Uniunii Europene, noile controale implementate vor ajuta la protejarea oamenilor şi a mediului înconjurător de substanţele chimice periculoase, în acelaşi timp menţinând avantajul competitiv al Europei în industria produselor chimice.
Up to now, there have been too many confusing safety laws on the use and handling of chemicals.
Până acum, utilizarea şi manipularea produselor chimice a făcut obiectul unei multitudini de legi privind siguranţa, de unde a rezultat şi o anumită stare de confuzie. Cu noua sa politică „REACH” (Registration, Evaluation and Authorisation of CHemicals – Înregistrarea, Evaluarea şi Autorizarea produselor chimice), Uniunea Europeană simplifică lucrurile.
Under REACH, European companies must assess and manage any risks arising from the chemicals they manufacture, import or use.
Conform REACH, companiile europene trebuie să evalueze şi să gestioneze orice risc ce rezultă din produsele chimice pe care le fabrică, le importă sau le utilizează.
The challenge has been to achieve the right balance between a number of potentially competing goals.These were set out in an important European document, the‘White Paper on Strategy for a Future Chemicals Policy’.They included protecting humans and the environment against dangerous chemicals, keeping the European chemical industry competitive, and promoting non-animal testing.
Acestea au fost stabilite într-un document european important,„Cartea albă privind Strategia pentru o politică viitoare privind chimicalele”. Ele au inclus protejarea fiinţelor umane şi a mediului de substanţele chimice periculoase, menţinând în acelaşi timp industria chimică europeană competitivă şi descurajând testarea pe animale.
With this new REACH policy, the Union has worked on finding the right formula.
Cu această nouă politică REACH, Uniunea a lucrat la găsirea formulei corecte.
More information: :
Comisia Europeană – REACH
Links: : n European Commission – REACH
Monitorizarea substanţelor chimice periculoase http://europa.eu/scadplus/glossary/ chemicals_regulatory_framework_fr.htm
In line with this new strategy, REACH is meant to protect people against potentially hazardous chemicals.
În conformitate cu această nouă strategie, REACH are scopul de a proteja oamenii împotriva substanţelor chimice potenţial periculoase.
At the same time, European governments recognise that they need to allow businesses to be innovative and successful in the global chemical industry.
În acelaşi timp, guvernele europene recunosc că trebuie să sprijine inovaţia şi competitivitatea industriei produselor chimice pe piaţa globală.
With REACH, the Union is working hard to make sure all manufacturers, importers and users of chemicals are prepared and fully aware of what is expected of them.
Cu REACH, Uniunea lucrează din greu să se asigure că toţi producătorii, importatorii şi utilizatorii de substanţe chimice sunt pregătiţi şi deplin conştienţi de ceea ce se aşteaptă de la ei.
Recognisable qualifications cations
Recunoaşterea calificărilor
Europe is working hard to make it easier for employers and educational bodies to recognise ‘foreign’ qualifications.
Europa lucrează din greu pentru a facilita recunoaşterea calificărilor „străine” pentru angajatori şi instituţiile educaţionale.
This is particularly useful for recent graduates who want to do some further study and perhaps work in another part of Europe, but may be worried that their qualifications won’t be valid outside of their home country.
Acest fapt este folositor în special pentru proaspeţii absolvenţi care doresc să îşi continue studiile şi probabil să lucreze în altă parte a Europei, dar care cred că în afara ţării lor de origine, calificările lor nu vor fi recunoscute.
European countries got together in 1999 to create what is known as the‘Bologna Process’.
Ţările europene sau reunit în 1999 pentru a crea ceea ce este cunoscut sub numele de„Procesul de la Bologna”.
The aim is to create something impressive, a ‘European Higher Education Area’to make it easier for people to move around Europe for study.
Scopul este de a crea ceva impresionant, un„spaţiu european al învăţământului superior” pentru a facilita deplasarea mai uşoară în Europa pentru studii.
In the longterm, this will help workers to move in Europe, too, and help make the European economy more competitive.The Bologna Process now covers 46 countries and is building on the experience of 1 million Erasmus students.
Pe termen lung, aceasta va ajuta şi la îmbunătăţirea mişcării lucrătorilor în Europa şi la transformarea economiei într-una mai competitivă. Procesul de la Bologna acoperă acum 46 de ţări şi se construieşte pe experienţa unui milion de studenţi Erasmus.
Mutual recognition
Recunoaşterea reciprocă
If this Bologna Process is going to work, it is vital that European countries find a way to recognise each other’s educational and vocational qualifications – not easy considering how many different training and education systems there are!
Dacă Procesul de la Bologna va funcţiona, este vital ca ţările europene să găsească un mod de a-şi recunoaşte reciproc calificările educaţionale şi profesionale – acest demers nefiind unul facil, având în vedere multitudinea de sisteme educaţionale şi de pregătire existente!
But, progress is being made.
Dar, se înregistrează progrese.
For example, a European Qualifications Framework (EQF) is being established for EU and Bologna countries, which is great news.
De exemplu, un Cadru European al Calificărilor (EQF) pentru ţările UE şi Bologna este în curs de elaborare, ceea ce este o veste grozavă.
It will link up the different countries’ qualifications systems – in all the different sectors – so that they can understand each other, making them more easily recognisable and transferable.
Acesta va lega sistemele calificărilor din diferite ţări – în toate sectoarele diferite – astfel încât să se înţeleagă reciproc, facilitându-le recunoaşterea şi transferul.
Have degree, will travel http ://ec.europa.eu/education/policies/rec_qual/rec_qual_en.html n The Bologna Process : Towards the European
Procesul de la Bologna – către un spaţiu european al învăţământului superior http://ec.europa.eu/education/policies/educ/bologna/bologna_en.html
In 1984, a network of centres was established in Europe to provide advice and information on the academic recognition of diplomas obtained abroad (ENIC-NARIC).
În 1984, în Europa sa înfiinţat o reţea de centre de consiliere şi informare privind recunoaşterea academică a diplomelor obţinute în străinătate (ENIC-NARIC).
And, in 1989, the European Commission introduced the European Credit Transfer and Accumulation System (ECTS), now widely used to facilitate recognition of study abroad.
Iar, în 1989, Comisia Europeană a introdus Sistemul European de Acumulare şi Transfer al Creditelor (ECTS), folosit acum la scară largă pentru a facilita recunoaşterea studiilor peste hotare.
The Diploma Supplement also helps foreign employers and universities to quickly understand different degrees.
De asemenea, suplimentul la diplomă ajută angajatorii străini şi universităţile să înţeleagă rapid diferite diplome.
Policing Europe together
Poliţia europeană
Thanks to Europol, the European Union law enforcement agency, different police forces across Europe are better able to work together and the EU is a much safer place for it.
Datorită Europolului, agenţia europeană responsabilă de aplicarea legilor, diverse forţe de ordine din întreaga Europă pot să colaboreze mai eficient, şi să facă din Europa un loc mai sigur.
Europol, which started in 1999, is nothing less than a full-scale European police force, supporting the different police forces in all the EU Member States.
Europol a luat fiinţă în 1999 şi este o forţă de ordine europeană de proporţii impresionante, ce sprijină diversele forţe de ordine din toate statele membre.
It assists police officers Europe-wide in their fight against drug trafficking, illicit immigration, terrorism, human trafficking, forgery and money laundering, to name but a few.
Europolul sprijină ofiţeri de poliţie din toată Europa în lupta împotriva traficului de droguri, a imigrării ilegale, a terorismului, a traficului de persoane, a falsificării şi a spălării de bani, pentru a numi doar câteva direcţii.
Threats, intelligence and language n u l l
Ameninţări, spionaj şi limbă
Support means just that – direct help where the police forces in one country have identifi ed an organised criminal structure and two or more other EU countries are affected.
Sprijin înseamnă exact ajutor direct acolo unde forţele de ordine dintr-un stat au identificat o structură de crimă organizată şi care afectează două sau mai multe ţări UE.
Europol helps them share information, generate‘strategic reports’(things like threat assessments) and other types of intelligence.
Europolul îi ajută să împărtăşească informaţii, să creeze„rapoarte strategice” (cum ar fi evaluarea ameninţărilor) şi alte tipuri de informaţii.
It can even help with technical expertise and back-up.
Europol poate furniza chiar şi expertiză tehnică şi personal auxiliar.
Europol officers work closely with member countries to maximise the potential for co-operation.
Ofiţerii Europol acţionează în strânsă legătură cu statele membre pentru a spori şi mai mult potenţialul de cooperare.
Sometimes support can even mean just helping two police forces to get over language barriers and talk to each other.
Sprijin poate însemna uneori doar a ajuta două forţe de ordine să depăşească problemele de limbă şi să comunice între ele.
Drugs and fake banknotes – all in a day’s work
Droguri şi bancnote false – la ordinea zilei n
There are plenty of examples where EU police forces have managed to break up some big criminal operations with Europol’s assistance.
Există o mulţime de exemple în care forţele de poliţie europene au reuşit să pună capăt câtorva operaţiuni criminale de amploare cu ajutorul Europolului.
In 2005 and 2006, it worked with the Dutch and German police in an operation that eventually broke up a massive criminal drug-making operation.
În 2005 şi 2006, Europolul a colaborat cu poliţia olandeză şi cea germană pentru a opri o masivă operaţiune criminală de fabricare a narcoticelor.
In 2006, Europol helped Spanish and Columbian police, working with the US Secret Service, in an operation that ended with the seizure of more than 5 million euro and 4.3 million US dollars worth of counterfeit banknotes.
În 2006, Europolul a ajutat poliţia spaniolă şi cea columbiană, în colaborare cu Serviciile Secrete Americane, într-o operaţiune ce sa încheiat cu confiscarea de bancnote false în valoare de peste 5 milioane de euro şi 4,3 milioane de dolari.
Requests for help from Europol are growing every year – a clear sign that this young organisation is doing the right thing and helping law-abiding Europeans go about their daily lives unhindered by criminal activity.
În fiecare an, cererile de ajutor către Europol se înmulţesc – o dovadă evidentă că această tânără organizaţie îşi face datoria şi ajută cetăţenii europeni care respectă legea să-şi trăiască viaţa cotidiană feriţi de activităţi criminale.
New motorway linking Porto toValença do Minho on the Galician border, Portugal
Noua autostradă ce leagă Porto deValença do Minho (la graniţa galiţiană), Portugalia
Oscars and Palmes d’Or are also European
Premiile Oscar şi Palme d’Or europene
Without MEDIA funds, some of Europe’s best-known films would still be just ideas.
Fără fondurile MEDIA, unele dintre cele mai cunoscute filme europene ar fi rămas doar idei.
Its support for the film and audiovisual industry has been boosting European cultural identity for nearly 20 years.
Sprijinul acordat filmului şi industriei audiovizualului promovează identitatea culturală europeană de aproape 20 de ani.
Have you seen Lars vonTrier’s Dogville, the European Film Award-winning Le Fabuleux Destin d’Amelie Poulin by Jean-Pierre Jeunet, Michael Haneke’s Palme d’Or Caché (Hidden) or the recent Oscar-winning film Das Leben der Anderen by Florian Henckel von Donnersmarck?
Aţi văzut filmul Dogville, realizat de Lars von Trier, sau câştigătorul Premiului pentru Filmul European Le Fabuleux Destin d’Amélie Poulain de Jean-Pierre Jeunet, sau câştigătorul premiului Palme d’Or Caché de Michael Haneke sau recentul film premiat cu un Oscar Das Leben der Anderen de Florian Henckel von Donnersmarck?
These are just some examples of many successful European films seen by audiences across Europe and beyond, thanks to the MEDIA programme.
Acestea sunt doar câteva exemple din seria de filme europene de succes, vizionate de publicul din Europa şi nu numai, datorită programului MEDIA.
Over the last 18 years, MEDIA has been able to stimulate the creative aspects of film development and training, while never losing sight of the business side of the audiovisual sector, including production and distribution.
În ultimii 18 ani, MEDIA a stimulat aspectele creative ale dezvoltării de film şi ale formării, fără a ignora latura economică a sectorului audiovizual, inclusiv producţia şi distribuţia.
A rare sight if a MEDIA film is showing...
Un spectacol rar când rulează un film MEDIA...
The European Commission, which provides the funding, describes the film industry as “a vector for the expression of European citizenship, culture identity”, especially for young people.
Comisia Europeană, care furnizează fondurile, descrie industria filmului ca pe un vector pentru exprimarea cetăţeniei, a culturii şi a identităţii europene, mai ales pentru tineret.
When some countries in Europe are too small to have their own flourishing film industry, MEDIA gives artists the opportunity to work together and inspire each other across European borders, so that everyone can benefit. t.
Dacă unele ţări europene sunt prea mici pentru a avea propria industrie prosperă a filmului, MEDIA oferă artiştilor oportunitatea de a lucra împreună şi de a se inspira din spaţiul cuprins între frontierele europene, în beneficiul tuturor.
Links: : n Media Programme http://ec.europa.eu/avpolicy/media ://ec.europa.eu/avpolicy/media n Information Society
Societatea informaţională http://ec.europa.eu/dgs/information_society/ index_fr.htm
In 2005 alone, MEDIA provided 9.5 million euro to promote films, events and festivals.
Numai în 2005, MEDIA a furnizat 9,5 milioane de euro pentru promovarea filmelor, a evenimentelor şi a festivalurilor.
Nearly 300 projects have received some 17.6 million euro to develop scripts.
Aproape 300 de proiecte de dezvoltare de scenarii au primit în total o finanţare de 17,6 milioane de euro.
More than 60 million euro have been spent on the distribution of 1 554 film and TV projects which, thanks to this money, could also be seen in other countries than the one where they had been produced.
Peste 60 milioane de euro au fost cheltuiţi pe distribuţia a 1 554 de filme şi de proiecte de televiziune, care, mulţumită acestor fonduri, au putut fi vizionate şi în alte ţări decât cele în care au fost produse.
This generates cross-cultural understanding and is good for shaping European identity, don’t you think? ?
Acest fapt generează înţelegerea transculturală şi este benefic pentru formarea identităţii europene.
MEDIA has also given money for training and pilot projects and supports the Europa Cinemas’network of 670 independent theatres with more than 1 500 screens in some 340 cities and 50 countries worldwide.With all this, keep in mind that each euro from the EU budget generates about 6 euro from private investment in the industry.
MEDIA a finanţat şi formări profesionale şi proiecte pilot şi sprijină reţeaua Cinematografe europene formată din 670 cinematografe independente cu peste 1 500 de săli în 340 de oraşe din 50 de ţări din lume. Cu toate acestea, reţineţi că fiecare euro din bugetul UE generează aproximativ 6 euro în investiţii private în această industrie.
The coming years look bright, too.
Anii viitori se anunţă promiţători.
The MEDIA 2007 programme has a budget of 755 million euro lasting until 2013.
Programul MEDIA 2007 are un buget de 755 milioane de euro până în 2013.
A clear priority remains the distribution and promotion of European films outside their originating country, across Europe and worldwide (almost 65% of the total budget).
O prioritate clară rămâne distribuţia şi promovarea filmelor europene în afara ţării lor de origine, în Europa şi la nivel mondial (aproape 65 % din bugetul total).
And it will also take special care that our film industry keeps pace with the new digital technologies.
O atenţie deosebită se va acorda industriei filmului care trebuie să ţină pasul cu noile tehnologii digitale.
So, next time you are watching a fi lm, look out for the MEDIA name – in the credits or on the film poster !
Aşa că, data viitoare când vizionaţi un film, căutaţi numele MEDIA – pe generic sau pe afişul filmului!
ITER: complex science with big ideas
ITER: o ştiinţă complexă cu idei măreţe
Waste away! !
Fără deşeuri!
The EU strategy on waste and recycling might be a strange success story for some, but it certainly makes a vital contribution to the quality of life of EU citizens, both today and for tomorrow.
Strategia EU privind deşeurile şi reciclarea ar putea părea un succes straniu pentru unii, dar cu siguranţă aceasta aduce o contribuţie esenţială la calitatea vieţii cetăţenilor UE de azi şi de mâine.
Economic growth and the wealth it brings is one of the main objectives of the European Union.
Creşterea economică şi bunăstarea pe care strategia le aduce reprezintă unul dintre obiectivele principale ale Uniunii Europene.
But economic growth often has a nasty side effect – it produces more waste.
Dar creşterea economică are de multe ori şi un efect advers – producerea de cantităţi mai mari de deşeuri.
As factories produce more, and people consume more, so more waste is produced that must be disposed of somewhere.
Pe măsură ce fabricile produc mai mult, populaţia consumă mai mult, se generează mai multe deşeuri care trebuie eliminate într-un anumit fel.
However, European Union waste prevention measures, such as taxes on nonrecyclable packaging, are already helping decouple waste production from economic growth.
Totuşi, măsurile de prevenire a producerii deşeurilor în Uniunea Europeană, precum taxele pe ambalaje nereciclabile, sprijină deja desprinderea producerii de deşeuri de creşterea economică.
Similarly, recycling is growing; in 2002, 58% of glass and 57% of metal waste was recovered and recycled, on average.
În mod similar, reciclarea deşeurilor a înregistrat creşteri: în 2002, aproximativ 58 % din deşeurile de sticlă şi 57 % din deşeurile metalice au fost recuperate şi reciclate.
These can make a vital contribution to the quality of your life
Acestea pot aduce o contribuţie esenţială la calitatea vieţii tale
Inefficient consumers
Consumatori ineficienţi
In the EU we produce 2 billion tonnes of waste every year – that’s around 3.5 tonnes of solid waste for each citizen.
În Uniunea Europeană, se produc două miliarde de tone de deşeuri în fiecare an – adică aproximativ 3,5 tone de deşeuri solide pe cap de locuitor.
This waste is dumped in landfill sites or burned in incinerators, which creates environmental damage.
Aceste deşeuri sunt aruncate în gropi de gunoi amenajate sau sunt incinerate, ceea ce afectează mediul.
Landfill causes air, water and soil pollution, discharging carbon dioxide and methane into the atmosphere and chemicals and pesticides into the earth and groundwater.This, in turn, is harmful to human health, as well as to plants and animals.
Gropile de gunoi cauzează poluarea aerului, a apei şi a solului, eliminând dioxid de carbon şi metan în atmosferă şi substanţe chimice şi pesticide în pământ şi în pânza freatică. Acest fapt, la rândul său dăunează sănătăţii oamenilor, dar şi plantelor şi animalelor.
Breaking the wealth-waste link n European Commission – Environment – Overview of waste policieshttp ://ec.europa.eu/environment/waste/index.htm
Comisia Europeană – Mediu – Prezentarea măsurilor privind deşeurile http://ec.europa.eu/environment/waste/index.htm
As a top priority of the EU’s Sixth Environment Action Programme, the primary objective is to decouple waste generation from economic activity, so that EU growth will no longer lead to more and more rubbish.This is being done in three ways, through waste prevention, more recycling and improved disposal.
Fiind o prioritate majoră a celui de al şaselea program de acţiune pentru mediu al UE, obiectivul principal este de a separa producerea de deşeuri de activitatea economică, astfel încât creşterea UE să nu genereze din ce în ce mai multe deşeuri. Acest lucru se poate realiza prin trei modalităţi: prevenirea producerii deşeurilor, mai multă reciclare şi o eliminare mai eficientă a deşeurilor.
Of course, Europe is working closely with national and regional authorities in each EU country which must implement these strategies ‘on the ground’.
Bineînţeles, Europa lucrează îndeaproape cu autorităţile naţionale şi regionale din fiecare ţară UE care trebuie să implementeze aceste strategii„în teritoriu”.
When you see your local bottle banks and multicoloured waste bins again – remember how much has been achieved.
Atunci când întâlniţi recipientele de colectare a sticlelor şi coşurile de gunoi multicolore – amintiţi-vă ce mult sa realizat.
Keeping Europe in touch
Europa conectată
Going places?
Mergeţi undeva?
Then the Trans-European Network, or TENs for short, can help.
Atunci reţeaua transeuropeană de transport, sau prescurtat TEN, vă poate ajuta.
TENs moves goods and people right across Europe, as well as electricity, gas and communications.
TEN transportă în Europa mărfuri şi persoane, dar şi curent electric, gaz şi comunicaţii.
It also help Europeans to keep in touch and deliver the goods. – which is what Europe is all about.
Reţeaua îi ajută pe europeni să ţină legătura şi să-şi livreze mărfurile. Aceasta înseamnă de fapt Europa.
Rail, road, air, waterways – Trans-European Transport Networks (TEN-T) have been improving them all.
Căi ferate, şosele, căi aeriene, căi navigabile – reţelele transeuropene de transport (TEN-T) au îmbunătăţit toate aceste infrastructuri.
And then they link up all the different types of transport, making the best use of each.
Şi apoi reţelele au interconectat toate tipurile diferite de transport, pentru a optimiza utilizarea fiecăruia.
All of that takes quite some intelligence and, without wishing to boast, the TENs are pretty smart.
Această acţiune necesită inteligenţă şi, fără laudă, TEN sunt chiar inteligente.
Europe is at the forefront of intelligent transport management.
Europa se află în fruntea managementului transportului inteligent.
It even has its own satellite radio navigation system, Galileo.
Şi chiar posedă un sistem propriu de radionavigaţie prin satelit, Galileo.
TENs also helps Europe’s seafarers.
De asemenea, TEN îi ajută pe navigatori.
There are vessel-positioning systems, reporting systems for ships transporting dangerous goods, and communication systems for safety at sea.
Sistemele de poziţionare a ambarcaţiunilor, cele de raportare pentru navele care transportă mărfuri periculoase şi cele de comunicaţie au fost introduse pentru siguranţa transportului pe mare.
And they make sure that air travel is safe and effi cient, through airspace planning and air traffic control.
Iar prin planificarea spaţiului aerian şi a controlului traficului aerian, transportul aerian este mai sigur şi mai eficient.