natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the French and German-speaking Community of Belgium, the situation varies depending on the type of staff and the type of school.
În comunităţile franceză şi germană din Belgia, situaţia variază în funcţie de tipul de personal şi de tipul de şcoală.
Nevertheless, in eleven countries schools have no autonomy in the management of nonteaching staff, namely Germany, Ireland (ISCED 1), Spain, France (except at ISCED level 2 in the case of certain contracts for teaching or education assistants), Cyprus, Luxembourg, Malta, and Liechtenstein.
În unsprezece ţări şcolile nu au autonomie în managerierea personalului nedidactic şi anume în Germania, Irlanda (ISCED 1), Spania, Franţa (cu excepţia nivelului 2 ISCED în cazul anumitor contracte pentru asistenţi de predare sau educaţionali), Cipru, Luxembourg, Malta şi Liechtenstein.
Greece does not give schools autonomy for managing administrative staff but does so for auxiliary staff such as cleaners and security staff.
Grecia nu dă şcolilor autonomie pentru managerierea personalului administrativ dar dă pentru personalul auxiliar cum ar fi personalul care face curăţenie sau personalul de pază.
Denmark and Austria also grant little autonomy in this area, decisions taken at school level relate only to the duties and responsibilities of such staff.
Danemarca şi Austria dau puţină autonomie în acest domeniu, decizia luată la nivelul şcolii se leagă doar de fişa postului acestui personal.
Figure 2.5: Autonomy of schools with respect to nonteaching staff, ISCED 1 and 2, 2006/07
Figura 2.5: Autonomia şcolilor în privinţa personalului nedidactic, ISCED 1 şi 2, 2006/07
Selection
Selecţia
Belgium (BE fr, BE de): (a) refers to schools for which the Community is directly responsible and a minister is the responsible authority; and (b) refers to schools of the public and private grantaided sector.
Belgia (BE fr, BE de): (a) se referă la şcoli pentru care Comunitatea este direct responsabilă şi ministerul este autoritatea responsabilă; (b) se referă la şcoli din sectorul subvenţionat public şi privat.
In the grantaided sector, the responsible authority is deemed to be the school-based management body.
În sectorul subvenţionat, autoritatea responsabilă este considerată a fi corpul de management axat pe şcoli.
Although in schools in sector (a), certain disciplinary measures are proposed by school heads, decisions are always taken either by the administration or the minister of education in the Community concerned.
Deşi în şcolile din sectorul (a) anumite măsuri disciplinare sunt propuse de directorul şcolii, deciziile sunt luate întotdeauna fie de administraţie fie de ministrul educaţiei.
Only in the case of contractually employed maintenance staff can these same schools take their own decisions regarding selection and dismissal.
Doar în cazul personalului de administraţie angajat contractual pot şcolile să ia decizii în privinţa selecţiei şi concedierii. Irlanda: Fără autonomie la ISCED 1.
Greece: Decisions concerning auxiliary and cleaning personnel are the responsibility of the schools; decisions concerning administrative personnel are not a school responsibility.
Grecia: Deciziile privind personalul auxiliar şi de curăţenie sunt responsabilitatea şcolii; deciziile privind personalul administrativ nu sunt în responsabilitatea şcolii.
France: No autonomy at ISCED 1.
Franţa: Fără autonomie la ISCED 1.
In conclusion, this detailed analysis of the autonomy granted to schools for the management of financial and human resources reveals that some countries allow more autonomy than others and, similarly, autonomy is likely to be given to schools in some specific areas of activity rather than in others.
În concluzie, această analiză detaliată a autonomiei acordate şcolilor pentru managementul resurselor finaciare şi al resurselor umane arată că unele ţări acordă mai multă autonomie decât altele şi, în mod asemănător, autonomia este mai probabil să fie acordată şcolilor în unele domenii specifice de activitate decât în altele.
Approximately 10 countries grant a large degree of autonomy in the two areas concerned.
Aproximativ 10 ţări acordă un grad mare de autonomie în cele două domenii despre care este vorba.
This is the case in the Baltic countries, in Belgium (grant-aided schools in the French and German-speaking Communities), Ireland (ISCED 2), Slovenia, Sweden and the United Kingdom (England, Wales and Northern Ireland).
Este cazul în Ţările Baltice, Belgia (şcolile subvenţionate din comunităţile franceză şi germană), Irlanda (ISCED 2), Slovenia, Suedia şi Regatul Unit (Anglia, Ţara Galilor şi Irlanda de Nord).
The situation is similar in Hungary and Poland but, in these countries, many decisions are subject to the approval of the higher authority or are taken within established guidelines.
Situaţia este asemănătoare în Ungaria şi Polonia dar, în aceste ţări, multe decizii sunt supuse aprobării autorităţii superioare sau sunt luate în limita unor linii directoare stabilite.
In the Netherlands and Finland the situation is more variable as it is subject to the will and actual practice of the competent authorities.
În Olanda şi Finlanda situaţia este mai varibilă deoarece este supusă dorinţei şi practicii actuale ale autorităţilor competente.
In effect, they can choose whether or not to delegate their powers to schools in formally all (the Netherlands) or many areas (Finland) of management.
Ca efect, ele pot alege dacă să-şi delege sau nu puterile către şcoli în toate domeniile (Olanda) sau în multe domenii (Finlanda) de management.
In contrast, in a minority of countries, little autonomy is granted.
Prin contrast, numai în câteva ţări se acordă puţină autonomie.
This occurs mainly in Germany, Greece, Luxembourg, Malta, Austria, Portugal and Liechtenstein.
Este cazul mai ales în Germania, Grecia, Luxembourg, Malta, Austria, Portugalia şi Liechtenstein.
In Cyprus, no autonomy is granted in these areas.
În Cipru nu se acordă autonomie în aceste domenii.
With respect to financial resources, autonomy is more widespread in the use of public funds for operating expenses, the raising of private funds via donations and sponsorship, the letting of premises and the use of private funds to purchase movable goods.
În privinţa resurselor finaciare autonomia este mai răspândită în utilizarea fondurilor publice pentru cheltuieli operaţionale, în sporirea fondurilor private din donaţii şi sponsorizări, în închirierea de spaţii şi în utilizarea fondurilor private pentru achiziţionarea bunurilor mobile.
In contrast decisions are usually the prerogative of the higher authority with respect to capital expenditure (using public funds or private sources where possible), finance from loans and the use of private funds to employ staff (where possible).
Prin contrast, deciziile sunt, de obicei, prerogativa autorităţii superioare în privinţa cheltuielilor de capital (utilizând fonduri publice sau surse private unde este posibil), a finanţării din împrumuturi şi a utilizării fondurilor private pentru angajarea de personal (unde este posibil).
The area of staff management also reveals contrasting features.
Domeniul managementului personalului are şi el trăsături contrastante.
The function of the school head is very often under the control of the higher authority whilst at school level more decisions are taken about the management of teaching staff (selection of staff to replace absent teachers, defining duties and responsibilities, and disciplinary measures) and nonteaching staff.
Funcţia directorului şcolii este foarte adesea sub controlul autorităţii superioare, în timp ce la nivelul şcolii sunt luate mai multe decizii în legătură cu managementul personalului didactic (selecţia suplinitorilor pentru înlocuirea profesorilor absenţi, fişa postului şi măsuri disciplinare) şi nedidactic.
Decision-makers in schools
Decidenţii în şcoli
This section will look at who takes decisions within schools.
Această secţiune se referă la cei care iau deciziile în şcoli.
School heads, teachers and school management bodies (this refers to management bodies situated at school level) were identified as the three main decisionmaking instances within schools, with any combination of these being possible as well.
Directorii, profesorii şi corpurile de management (se referă la corpurile de management situate la nivelul şcolii) au fost identificate ca principalele trei instanţe de decizie în şcoli, orice combinaţie între acestea fiind posibilă.
The overview points to the type of decisionmaking responsibility but not how these decisions are taken in practice nor who contributes to decisions within school management bodies (section 2.3 has more information on school management bodies).
O privire generală arată tipul de responsabilităţi în luarea deciziei dar nu şi cum aceste decizii sunt luate în practică şi nici cine contribuie la decizii în cadrul corpurilor de management din şcoală (secţiunea 2.3 are mai multe informaţii despre corpurile de management din şcoală).
Decisions regarding funding (public and private) are described first, followed by decisions with respect to human resources management (selecting, disciplining and dismissing school heads, teachers and nonteaching staff and decisions regarding additional salary payments).
Deciziile privind fondurile (publice şi private) sunt descrise primele, urmate de deciziile în privinţa managementului resurselor umane (selecţia, conduita şi concedierea directorilor, a profesorilor şi a pesonalului nedidactic şi deciziile privind plăţile salariale suplimentare).
The analysis of school-based funding decisions shows general patterns in terms of how decisions are taken in schools, although some variation is apparent.
Analiza deciziilor de finanţare din fondurile şcolii arată modelele generale ale luării deciziei în şcoli, deşi apar şi unele variaţii.
Some school systems devolve a lot of decisions about funding to their schools (see section 2.1 for more information).
Unele sisteme şcolare lasă la latitudinea şcolilor multe decizii legate de finanţarea lor (vezi secţiunea 2.1 pentru mai multe informaţii).
If both public and private funding are considered together, the most usual decisionmaking model is for school heads and school management bodies to both be involved in decision-making.
Dacă considerăm împreună finanţarea publică şi privată, cel mai obişnuit model de luare a deciziei este ca atât directorii cât şi corpurile de management din şcoală să fie implicate în luarea deciziei.
The procedures involved in these cases will of course vary according to specific situations: for example, proposals submitted by the school head may require to be approved by the school management body or alternatively, the school head must approve decisions taken by the school management body.
Procedurile implicate în aceste cazuri vor varia în funcţie de situaţiile specifice: de exemplu, propunerile înaintate de director pot necesita aprobarea corpului de management al şcolii sau invers, directorul trebuie să aprobe deciziile luate de corpul de management al şcolii.
In Belgium (Flemish Community), Slovenia and the United Kingdom (England and Wales) both school heads and school management bodies usually play a role in school decisionmaking for all funding matters.
În Belgia (comunitatea flamandă), Slovenia şi Regatul Unit (Anglia şi Ţara Galilor) atât directorii cât şi corpurile de management din şcoală joacă, de obicei, un rol în luarea deciziei în şcoală pentru toate problemele legate de finanţare.
In the United Kingdom (England, Wales and Northern Ireland), for example, the school governing body sets the overall strategic framework for the school's financial management and determines the extent to which it wishes to delegate its financial powers to the school head.
În Regatul Unit (Anglia, Ţara Galilor şi Irlanda de Nord) de exemplu, corpurile de management al şcolii stabilesc întregul cadru strategic pentru managementul financiar al şcolii şi hotărăsc câtă putere de decizie financiară deleagă către director.
The governing body also has the specific responsibility of approving the annual budget plan drawn up by the school head.
Corpurile de management al şcolii mai au şi responsabilitatea de a aproba planul de buget anual schiţat de director.
The head has responsibility for the leadership, direction and management of the school and takes financial decisions within the strategic framework set by the governing body.
Directorul are responsabilitatea pentru conducerea şi managementul şcolii şi ia decizii financiare în cadrul strategic stabilit de corpul de management.
In Spain, where schools take decisions on both public and private funding, the school board, made up of the school head, the deputy head and school secretary, always has full responsibility.
În Spania, unde şcolile iau decizii atât în privinţa finanţării publice cât şi private conducerea şcolii, alcătuită din director, director adjunct şi secretar, întotdeauna are responsabilitate deplină.
Teachers only play a formal role in these types of decisions in Germany, Malta, Austria and the United Kingdom (Scotland) and they always do so jointly with school heads, never alone.
Responsibilitatea pentru luarea deciziei în şcoli diferă adesea în funcţie de modul de utilizare a bugetului: dacă este pentru cheltuieli de capital şi achiziţii, pentru cheltuieli operaţionale sau pentru achiziţionarea de echipamente pentru computere.
The school head has full responsibility for all or almost all funding areas in very few countries.
Şcolile sunt mai adesea responsabile pentru luarea deciziilor legate de cheltuielile operaţionale şi de achiziţionarea echipamentelor pentru computere decât pentru deciziile de cheltuieli de capital şi achiziţii.
This is the case in a few new member states, such as Estonia, Hungary and Slovakia.
În cadrul şcolilor, directorii îşi asumă aproape întotdeauna responsabilitatea deciziilor.
Within schools, school heads almost always take at least some responsibility for decisions. They act together with teachers in Bulgaria, Germany, Malta, Austria and the United Kingdom (Scotland) and in their own right in Belgium (schools for which the French and German-speaking Communities are directly responsible), the Baltic countries, Hungary, Slovakia and Finland.
Capitolul 2: Nivelurile autonomiei şcolare şi tipuri de luare a deciziei în şcoli cu profesorii în Bulgaria, Germania, Malta, Austria şi Regatul Unit (Scoţia) şi de unii singuri în Belgia (şcolile pentru care comunităţile franceză şi germană sunt direct responsabile), în Ţările Baltice, Ungaria, Slovacia şi Finlanda.
School management bodies play a role in decisionmaking processes for at least some of these areas in about half of the countries and take full responsibility for all areas of public funding shown here in Spain.
Corpurile de management din şcoală joacă un rol în procesul de luare a deciziei pentru unele din aceste domenii în aproape jumătate dintre ţări şi au responsabilitate deplină în Spania pentru toate domeniile de finanţare publică arătate aici.
Figure 2.6: Decision makers at school level for the use of public funds, ISCED 1 and 2, 2006/07
Figura 2.6: Decidenţii la nivelul şcolii pentru utilizarea fondurilor publice, ISCED 1 şi 2, 2006/07
Use of budget for: capital expenditureor acquisitions operating expenditure acquisition of computerequipment
Utilizarea bugetului pentru: cheltuieli de capital sauachiziţii cheltuieli operaţionale achiziţionarea echipamentelorpentru computere
School management body
Delegare discreţionară
Discretionary delegation
Nu este responsabilitatea şcolii / Nu se aplică
9 Not a school responsibility/ Not applicable
Corpul de management al şcolii
Belgium (BE de): In schools for which the Community is responsible, the school head’s decisionmaking responsibility for capital expenditure is limited to a set amount.
Belgia (BE de): În şcolile pentru care răspunde Comunitatea, responsabilitatea directorului de a lua deciziile pentru cheltuielile de capital sunt limitate la câteva.
Bulgaria: Schools have autonomy for some operating expenditure.
Bulgaria: Şcolile au autonomie pentru unele cheltuieli operaţionale.
Denmark: Municipalities may delegate their authority to schools with respect to all decisionmaking areas.
Danemarca: Municipalităţile îşi pot delega autoritatea către şcoli în toate domeniile de decizie.
Ireland and France: At ISCED 1, all decision areas are not a school responsibility.
Irlanda şi Franţa: La ISCED 1 niciun domeniu de decizie nu este în responsabilitatea şcolii.
Austria: The figure shows the situation Hauptschule and at ISCED 1.
Austria: Figura arată situaţia Hauptschule şi la ISCED 1.
In Allgemein bildende höhere Schule, teachers and the school head take the decision jointly and submit their proposal to the education authority for approval.
În Allgemein bildende höhere Schule, profesorii şi directorul iau deciziile împreună şi îşi supun propunerea aprobării autorităţii educaţionale.
Slovakia: Information not verified at national level.
Slovacia: Informaţiile nu sunt verificate la nivel naţional.
The school head and the school founder have joint responsibility for capital expenditure or acquisitions and for operating expenditure.
Directorul şi finanţatorul răspund împreună pentru cheltuielile de capital sau achiziţii şi pentru cheltuielile operaţionale.
Finland: Responsibility for acquiring computer equipment is related to the cost of the acquisition. Finland and Iceland: Municipalities may delegate their authority to schools with respect to operating expenditure and acquisition of computer equipment.
Finlanda: responsabilitatea pentru achiziţionarea echipamentelor pentru computere este în funcţie de costul achiziţiei Finlanda şi Islanda: Municipalităţile îşi pot delega autoritatea către şcoli în privinţa cheltuielilor operaţionale şi achiziţiilor de echipamente pentru computere.
Liechtenstein: At ISCED 1, the use of the budget is not a school responsibility.
Liechtenstein: La ISCED 1, utilizarea bugetului nu este responsabilitatea şcolii.
At ISCED 2, the school head’s decisionmaking responsibility for capital expenditure is limited to a set amount.
La ISCED 2, responsabilitatea directorului pentru cheltuielile de capital este limitată.
In a number of countries, private funding is not applicable in the context of public school systems.
Intr-un număr de ţări, fondurile private nu au aplicabilitate în contextul sistemului public şcolar.
This is especially the case with respect to loans.
Este în mod special cazul împumuturilor.
It is thus very unusual for schools in Europe to have decisionmaking powers with respect to taking out loans.
De aceea este foarte neobişnuit pentru şcolile din Europa să aibă putere de decizie in cazul împrumuturilor.
The exceptions are Belgium (the grantaided sector in the French and German-speaking Communities) and Italy, where the school management body may take decisions with regard to loans and Belgium (the Flemish Community) and Slovenia where these decisions involve both the school head and the school management body.
Excepţii sunt în Belgia (sectorul subvenţionat din comunităţile de limbă franceză şi germană), în Italia, unde corpul de management al şcolii poate lua decizii de împrumut, în Belgia (comunitatea flamandă) şi în Slovenia unde deciziile implică atât pe director cât şi corpul de management al şcolii.
Loans taken out by schools are often subject to conditions, such as in Italy, for example, where school management bodies may borrow money so long as repayment terms meet certain specifications.
Împrumuturile luate de şcoli sunt adesea condiţionate, cum ar fi în Italia, de exemplu, unde corpurile de management ale şcolilor pot împrumuta bani atâta timp cât termenii de plată au anumite specificaţii.
In Slovenia, the school head and management body, acting together, must seek the consent of their founder and the Ministry of Finance.
În Slovenia, directorul şi corpul de management, acţionând împreună, trebuie să aibă consimţământul finanţatorului şi al Ministerului de Finanţe.
However, in almost every country, schools may themselves seek donations and sponsorship.
Totuşi, în aproape fiecare ţară, şcolile pot să-şi găsească singure donaţii şi sponsorizări.
The school head is almost always involved in these types of decisions either acting alone or with the management body, although sometimes the school management body is solely responsible for these decisions (Bulgaria, Ireland (ISCED 2), Spain, France, Malta and Romania).
Directorul este aproape întotdeauna implicat în acest tip de decizii fie acţionând singur, fie cu corpul de management, deşi uneori corpul de management al şcolii este singurul responsabil pentru aceste decizii (Bulgaria, Irlanda (ISCED 2), Spania, Franţa, Malta şi România).
More unusually, in Austria and the United Kingdom (Scotland), teachers are formally involved in these decisions together with the school head, as well as parents in the United Kingdom (Scotland).
Mai neobişnuit, în Austria şi în Regatul Unit (Scoţia), profesorii sunt formal implicaţi în aceste decizii împreună cu directorul şi cu părinţii în Regatul Unit (Scoţia).
Letting school premises is also often a matter for schools, usually for the school head or the school management body.
Inchirierea spaţiilor şcolii este adesea o problemă pentru şcoli, de obicei pentru director sau pentru corpul de management.
Again, these types of letting agreements are sometimes subject to conditions.
Din nou, aceste tipuri de înţelegeri pentru închiriere sunt uneori condiţionate.
In Belgium (Flemish Community) and Slovenia, for example, school premises cannot be let out for political purposes.
În Belgia (comunitatea flamandă) şi în Slovenia, de exemplu, spaţiile şcolilor nu pot fi închiriate pentru scopuri politice.
In Italy, school premises may only be used for activities that are compatible with the school’s educating purpose and the school management body draws up appropriate criteria.
În Italia, spaţiile şcolare pot fi folosite doar pentru activităţi compatibile cu scopul educaţional al şcolii, iar corpul de management schiţează criteriile adecvate.
The school owner (often the local authority) must approve the lease in some countries (Lithuania, Hungary and Romania), and it is sometimes the school owner directly that is responsible for letting school property for out-of-hours activities (in the United Kingdom (Scotland)).
Proprietarul şcolii (adesea autoritatea locală) trebuie să aprobe închirierea în unele ţări (Lituania, Ungaria şi România) şi uneori proprietarul şcolii are responsabilitatea directă pentru închirierea proprietăţii şcolii pentru activităţi în afara orelor de curs (Regatul Unit (Scoţia)).
How private funds are used is a decision for schools in about half of the countries.
Modul în care fondurile private sunt utilizate este decizia şcolii în aproape jumătate dintre ţări.
Generally, the school management body is responsible for taking decisions about acquiring immoveable property, sometimes acting in decisionmaking procedures with the school head.
În general, corpul de management al şcolii este responsabil pentru luarea deciziilor legate de dobândirea proprietăţilor imobiliare, uneori acţionând în proceduri decizionale împreună cu directorul şcolii.
Acquiring moveable property is a decision for the school head alone in more countries or sometimes the school head with teachers.
Dobândirea proprietăţilor mobiliare este decizia directorului în mai multe ţări şi uneori a directorului împreună cu profesorii.
The use of private funds by schools to employ teaching and nonteaching staff is much more restricted.
Utizarea fondurilor private de către şcoli pentru a angaja personal didactic şi nedidactic este mult mai restricţionată.
This is only authorised in about half of the school systems that allow privately funded acquisitions: Belgium (the Flemish Community and the grantaided sector in the French and German-speaking Communities), Ireland (ISCED 2), Italy and the United Kingdom (England, Wales and Northern Ireland).
Acest lucru este autorizat în aproape jumătate dintre sistemele şcolare care permit achiziţii din fonduri private: Belgia (comunitatea flamandă şi sectorul subvenţionat din comunităţile franceză şi germană), Irlanda (ISCED 2), Italia şi Regatul Unit (Aglia, Ţara Galilor şi Irlanda de Nord).