natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(a)The Commission has neitherthelegal basis northenecessaryresourcestoundertake adetailedassessment.However,forthe period2007–13,theappraisalofmajor projects has been streamlined, and without fulfilling minimumrequirements,projects cannotbeco-financed(i.e.informationon sludge management strategy).
(a)Comisia nu dispune de cadruljuridic sau de resurselenecesarepentruarealizaoeva-luaremaidetaliată.Cutoateacestea,în perioada2007-2013procesuldeevaluare aproiectelormajoreafosteficientizat, proiectele neputândficofinanate dacă nu îndeplinesccerinele minime(ceeacepre-supune prezentareainformaiilor cu privire lastrategiadegestionareanămolurilor).
This is being addressed through the use of checklists and specifictraining.
Respectarea acestor condiii este garantată prinutilizarealistelordeverificareșiprin sesiunilespecifice deformare.
(c) The Commission is currently assessing the need for a revision of detergents legislation, based on the development of a comprehensive impact assessment of options and their costs and benefits.
(c)Înprezent,Comisiaevalueazănecesitatea revizuiriilegislaieiprivinddetergenii,pe bazauneievaluăriexhaustiveaimpactului exercitat de opiuniși de costurileși beneficiile aferente.
(b)In relation to the period 2007–13, under both the Cohesion Fund and the ERDF, only major urban waste watertreatmentprojects will be subject to individual Commission decisions. The Commission will not,in general, havethesamelevelofdetailinrelationto the implementation and finalisation of major projects asinthe past.
(b)În ceea ce privește perioada 2007-2013, atât în cadrul Fondului de coeziune, cât și al FEDR, doar proiectele majore privindtrata-rea apelor urbane reziduale vor face obiectul deciziilorindividuale ale Comisiei.În gene-ral,Comisianuvadispunedeaceeașican-titate deinformaiicu privirela punereaîn aplicareșilafinalizarea proiectelor majore caîn perioadele precedente.
(d)Thenewguidetocost–benefitanalysisof investment projects(June2008) highlights thecentralroleofthe‘polluterpays’prin-cipleas wellasthetotalcostrecoveryfor waste water projects. It is now supported by thelegalrequirements ofthe Water Framework Directive and will lead to a better water pricing based on costrecovery by 2010.
(d)Noul ghid pentru analiza costurilor și beneficiilor proiectelor deinvestiii(iunie 2008) subliniazărolulprincipiului„poluatorul plătește”,precumșirolulrecuperăriicos-turilortotalealeproiectelorprivindapele reziduale.Acesteaspectesuntsusinute în prezent de ce r in ele legale ale Directivei cadru privind apa, determinând, până în2010,tehnici maieficientedestabilire a preurilor pentru apă bazate pe recuperarea costurilor.
65. (b) During 2000–06, the Commission made efforts in promoting the ‘polluter pays’ principle, byissuing anindicative paper onthe applicationoftheprincipleandunderlin-ing its importance in the Guide to Cohesion Policy.Theguidetocost–benefitanalysis (2002) provided also Member States with relevant guidance to progress on cost recovery.
65.(b)În perioada 2000-2006, Comisia a depus eforturi pentru a promova principiul „poluatorul plătește”, publicând un document cu carac-terindicativcuprivirelaaplicareaacestui principiușisubliniindimportanaacestuia în Ghidul privind politica de coeziune. Ghidul pentruanalizacosturilorși beneficiilor (2002)le-aoferit,deasemenea,statelor membreorientărirelevantecuprivirela progreseleînregistratepentrurecuperarea costurilor.
However,sincethoseguidances werenot legallybinding,itcouldonlyask Member Statesto committhemselvesto astrength-ened application ofthe principle.
Cu toate acestea, având în vedere cănuerauobligatoriidinpunctdevedere juridic,acesteorientărinuputeausolicita statelormembredecâtangajamentulde a consolida aplicarea principiului.
66.(a)For the period 2007–13, the Commission has developedachecklistforinternalusedur-ing major waterand waste waterprojects appraisal, for assessing consistency with the environmental acquis and policy,including among othersthe quality ofthe waters dis-charged,andsludge management.Also,a numberofoutputindicatorsareincluded in the individual project Commission’s decisions (i.e. level of treatment, capacity of the plant).
66.(a)Pentru perioada 2007-2013, Comisia a elaborat o listă de verificare folosită la nivel intern în timpul procedurilor de evaluare a proiectelor majore privind apași apelereziduale, cu rolul de a evalua conformitatea cu acquis-ul șicupoliticade mediuincluzând,printre altele, calitatea apelor deversate și gestionarea nămolului. De asemenea, deciziileindi-viduale ale Comisiei cu privirela proiectele prezentatecuprind mai muliindicatoriai rezultatelor(precumnivelultratăriiapelor reziduale,randamentulstaiei).
Special Report No 3/2009The effectiveness of Structural Measures spending on waste water treatment for the 1994–99 and 2000–06 programme periods
Raportul special nr. 3/2009Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 şi 2000-2006
You can obtain their contact details on the Internet (http://ec.europa.eu) or by sending a faxto +352 2929-42758.
Putei obine datele de contact ale acestora vizitând http://ec.europa.eu/ sau trimiând un fax la +352 2929-42758.
AGGLOMERATIONS CAN AFFECT THE QUALITY OF EUROPE’S LAKES,
AGLOMERĂRILEURBANEPOTAFECTACALITATEALACURILOR,
THE EU HAS ADOPTED A SERIES OF DIRECTIVES AND HAS ALSO COst
ASOLURILOREUROPEI.CA URMARE, UEAADOPTAT OSERIE DE
FINANCED THE BUILDING OF URBAN WASTE WATER TREATMENT PLANTS.
DIRECTIVE, COFINANŢÂND, TOTODATĂ, CONSTRUIREA DE STAŢII DE
IN THIS REPORT THE COURT ANALYSES WHETHER EU COFINANCED
TRATARE A APELOR URBANE REZIDUALE. ÎN ACEST RAPORT, CURTEA
TREATMENT PLANTS ACHIEVE AN ADEQUATE LEVEL OF PERFORMANCE
ANALIZEAZĂ MĂSURAÎN CARE STAŢIILE DE TRATARE COFINANŢATE
IN THE TREATMENT OF WASTE WATER AND WHETHER THE SLUDGE
DEUEATINGUNNIVELCORESPUNZĂTORDEPERFORMANŢĂÎN
PRODUCED BY THE PLANTS IS BEING USED APPROPRIATELY.
DIN ACTIVITATEA STAŢIILOR DE TRATARE SUNT UTILIZATEÎN MOD
THE ROLE
RAPORTUL EXAMINEAZĂ, DE ASEMENEA, ROLUL
OF THE COMMISSION IS ALSO EXAMINED.
COMISIEI.
THE COMMISSION’S MANAGEMENTOF NONSTATE ACTORS’ INVOLVEMENT IN EC DEVELOPMENT COOPERATION
PRIVIND MODUL ÎN CARE COMISIA GESTIONEAZĂ IMPLICAREA ACTORILOR NESTATALI ÎN COOPERAREA CU COMUNITATEA EUROPEANĂ ÎN SCOPUL DEZVOLTĂRII
Special Report No 4
Raportul special nr. 4
THE COMMISSION’S MANAGEMENT OF NONSTATE ACTORS’ INVOLVEMENT IN EC DEVELOPMENT COOPERATION
PRIVIND MODUL ÎN CARE COMISIA GESTIONEAZĂ IMPLICAREA ACTORILOR NESTATALI ÎN COOPERAREA CU COMUNITATEA EUROPEANĂ ÎN SCOPUL DEZVOLTĂRII
Printed in Belgium Special Report No 4/2009 — The Commission’s management of nonstate actors’ involvement in EC Development Cooperation
4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunitatea Europeană în scopul dezvoltării
BUDGETARY SIGNIFICANCE
IMPORTANŢA BUGETARĂ
DOES THE COMMISSION ADEQUATELY ENSURE THAT NSAs ARE INVOLVED EFFECTIVELY IN THE DEVELOPMENT COOPERATION PROCESS? PREPARATION OF COUNTRY STRATEGY PAPERS THEMATIC PROGRAMME ON NONSTATE ACTORS AND LOCAL AUTHORITIES IN DEVELOPMENT
COMISIA SE ASIGURĂ ÎN SUFICIENTĂ MĂSURĂ DE IMPLICAREA EFICACE A ANSURILOR ÎN PROCESUL DE COOPERARE PENTRU DEZVOLTARE?ELABORAREA DOCUMENTELOR DE STRATEGIE DE ŢARĂPROGRAMUL TEMATIC PRIVIND ROLUL ACTORILOR NESTATALI ȘI AL AUTORITĂŢILOR LOCALE ÎN PROCESUL DE DEZVOLTARE
DO THE COMMISSION’S MANAGEMENT SYSTEMS EFFICIENTLY ENSURE THAT ACTIVITIES IMPLEMENTED BY NSAs ARE RELEVANT AND LIKELY TO PRODUCE THE INTENDED RESULTS? SELECTION PROCEDURESCONTROL AND SUPERVISION PROCEDURES MONITORING INCLUDING TOOLS AND ASSESSMENTS OF THE EFFECTIVENESS OF NSA ACTIVITIES PROSPECTS FOR SUSTAINABILITY
SISTEMELE DE GESTIONARE ALE COMISIEI POT GARANTA ÎN MOD EFICIENT CĂ ACTIVITĂŢILE IMPLEMENTATE DE ANSURI SUNT PERTINENTE ȘI ÎN MĂSURĂ SĂ GENEREZE REZULTATELE DORITE?PROCEDURILE DE SELECŢIEPROCEDURILE DE CONTROL ȘI DE SUPRAVEGHEREMONITORIZAREA, INCLUSIV INSTRUMENTELE DE MONITORIZARE ȘI EVALUĂRILE EFICACITĂŢII ACTIVITĂŢILOR ANSURILORPERSPECTIVELE DE SUSTENABILITATE
DOES THE COMMISSION ADEQUATELY ENSURE THE PROVISION OF CAPACITY DEVELOPMENT TO NSAs? STRATEGY FOR CAPACITY DEVELOPMENT OF NSAs PROGRAMMES ON CAPACITY DEVELOPMENT OF NSAs
COMISIA ASIGURĂ ÎN MOD SATISFĂCĂTOR FURNIZAREA CĂTRE ANSURI A SPRIJINULUI DE DEZVOLTARE A CAPACITĂŢILOR?STRATEGIA DE DEZVOLTARE A CAPACITĂŢILOR ANSURILORPROGRAMELE PRIVIND DEZVOLTAREA CAPACITĂŢILOR ANSURILOR
ANNEX I CONTRACTED AMOUNTS WITH NSAs
ANEXA I SUMELE CONTRACTATE CU ANSURILE
ANNEX II MAIN PROVISIONS OF THE COTONOU AGREEMENT RELATED TO NSAs
ANEXA II PRINCIPALELE DISPOZIŢII ALE ACORDULUI DE LA COTONOU REFERITOARE LA ANSURI
ANNEX III LIST OF THE PROGRAMMES, PROJECTS AND LOCAL CALLS FOR PROPOSALS EXAMINED
ANEXA III LISTA PROGRAMELOR, A PROIECTELOR ȘI A CERERILOR DE PROPUNERI LOCALE EXAMINATE
ANNEX IV DEVELOPMENT COOPERATION ACTORS VISITED ON THE SPOT
ANEXA IV ACTORII IMPLICAŢI ÎN COOPERAREA PENTRU DEZVOLTARE VIZITAŢI LA FAŢA LOCULUI
Special Report No 4/2009 — The Commission’s management of nonstate actors’ involvement in EC Development Cooperation
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunitatea Europeană în scopul dezvoltării
ACP: African, Caribbean and Pacific (Group of States)
ACP: Africa, Caraibe și Pacific (grupul de state din ~)
CRIS: Common RELEX information system (computer application)
ANS-uri din emisfera sudică: ANS-uri din ţările beneficiare (din emisfera sudică)
DCI: Development cooperation instrument
CRIS: Sistemul comun de informaţii RELEX (aplicaţie informatică)
EIDHR: European Initiative for Democracy and Human Rights
EuropeAid: Oficiul de Cooperare al Comisiei Europene
ENPI: European neighbourhood and partnership instrument
ICD: Instrumentul de finanţare a cooperării pentru dezvoltare
EuropeAid: European Commission’s Cooperation Office
IEVP: Instrumentul european de vecinătate și parteneriat
Logframe: Logical framework matrix
Logframe: Matricea cadrului logic
PADOR: Potential applicant data online registration (computer application)
PADOR: Serviciu de înregistrare online a datelor solicitanţilor potenţiali (aplicaţie informatică)
RELEX: Directorate-General for External Relations
RELEX: Direcţia Generală Relaţii Externe
The term ‘non-state actors’ (NSAs), as used in this report, covers all aspects of society that do not form part of the private sector or the state, including nongovernmental organisations(NGOs)1.
Termenul „actori nestatali”(ANS-uri), astfel cum este utilizat în cuprinsul prezentului raport, acoperă toate acele elemente ale societăţii care nufac parte din sectorul pri-vatsaucare nusunt destat, printrecareși organizaţiile neguvernamentale (ONG-uri)1.
The Cotonou Agreement with the ACP group of states, and EU legislation, provide for such nonstate actors to play multiple roles in development cooperation, notably participating in policy dialogueas wellasimplementing projects.
Acordul de la Cotonou încheiat cu grupul de state ACP, precum și legislaţia UE prevăd posibilitatea asumării de către acești actori nestatali a unor roluri multiple în cadrul cooperării pentru dezvoltare, în special par-ticipareala dialogul politicșilaimplemen-tarea de proiecte.
Supportforcapacity developmentis envis-agedto help NSAstofulfiltheseroles.The EU funds directly attributed to NSAs in 2007 wereapproximately915 millioneuro,10 % of the total aid to developing countries (general budget and EDF).
Fondurile comunitare atribuite în mod direct ANS-urilorîn 2007s-au ridicat la aproximativ 915 milioane de euro, reprezentând 10 % din totalul ajutorului vărsatţărilorîncurs de dezvoltare(atât de la bugetul general, cât și prin intermediul FED-urilor).
The Court’s audit considered the two mainrolesof NSAsandasked whetherthe Commission:
Audituldesfășuratde Curteaanalizatcele două roluri principale ale ANS-urilor și a examinat dacă Comisia:
— adequately ensures that NSAs are involved effectively in the development cooperation process;
– se asigură în suficientă măsură de implicarea eficace a ANS-urilor în procesul de cooperare pentru dezvoltare;
— has efficient management systems to ensurethat activities implementedby NSAs arerelevant andlikelyto produce theintendedresults;
– dispune desisteme de gestionare eficiente care să garanteze că acţiunile imple-
In the Cotonou Agreement the definition of non- state actors also includes the private sector.
În Acordul de la Cotonou, definiţia actorilor nestatali include, de asemenea, sectorul privat.
This report, however, takes the usage of the Development Cooperation Instrument (DCI — Regulation (EC) No 1905/2006 of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 establishing a financing instrument for development cooperation (OJ L 378, 27.12.2006, p.
Prezentul raport preia însă sensul care a fost dat acestui termen în Regulamentul privind Instrumentul de finanţare a cooperării pentru dezvoltare (ICD) [Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a unui instrument de finanţare a cooperării pentru dezvoltare (JO L 378, 27.12.2006, p.
41)), which excludes profit-making bodies.
41)], care exclude organizaţiile cu scop lucrativ.
Article 24(2) of the DCI gives a fuller list of types of organisation.
Articolul 24 alineatul (2) din respectivul regulament oferă o listă mai cuprinzătoare a tipurilor de organizaţii.
Although there is evident wide agreement on the typical characteristics of NGOs, there is no uniform definition (the United Nations and the World Bank both publish working definitions), and none was needed in order to carry out this audit since it is more useful to apply the broader concept of NSAs in development (equivalent to civil society as a whole).
Deși există un evident consens larg cu privire la care trebuie să fie caracteristicile tipice ale unui ONG, nu există o singură definiţie uniformă a ONG-urilor (Organizaţia Naţiunilor Unite și Banca Mondială și-au publicat amândouă propriile definiţii de lucru). O astfel de definiţie nu a fost însă necesară în scopul efectuării acestui audit, întrucât, în domeniul dezvoltării, este mai util să se aplice conceptul mai larg de ANS-uri (echivalent cu societatea civilă în ansamblu).
The report’s main recommendations are that the Commissionshould:
Principalele recomandări pe care Curtea le adresează Comisieiîn prezentul raport sunt următoarele:
The Court found that, despite the Commission’s attempts to involve NSAs in the development cooperation process, this involvement has been limited and falls short of the sustained and structured dialogue envisaged by the EU legislation and the Commission’s own guidelines (see paragraphs 18 to 35).
Curtea a constatat că, în ciuda eforturilor Comisiei de aimplica ANS-urileîn procesul de cooperare pentru dezvoltare, implicarea acestora sa dovedit a fi limitată și nu a reușit să conducă la dialogul susţinut și structurat avutîn vedere delegislaţia UEși de propriile linii directoare ale Comisiei (a se vedea punctele 18–35).
— enhance the targeting of monitoring and support by Delegations;
consolidarea procedurilor care vizează implicarea ANS-urilor în procesul de cooperare pentru dezvoltare și furnizarea mai multor orientări cu privirela aceste proceduri;
— ensure sufficient guidance for both Delegation and NSA staff on performance indicators;
– continuarea măsurilor aflate deja în curs destinatesăîmbunătăţească procedura cererii de propuneri;
— to improve sustainability, consider using a mix of instruments (and not only projects) when working with NSAs;
– îmbunătăţirea selecţionării elementelor vizatede monitorizareșideasistenţa furnizată de delegaţii;
The Commission’s management systems generally ensure that projects implemented by NSAs are relevant and are likely to produce the intended results.
În general,sistemele de gestionare puseîn aplicare de Comisie sunt de natură să garanteze că proiectele implementate de ANS-uri sunt pertinente și susceptibile să producă rezultatele scontate.
But the Call for proposals procedure does not always assure timely completion of project design, there is insufficient guidancefor NSAs onthe practical application of the financial rules, and there are inconsistencies in the inter p r e tation and application of procedures.
Cutoate acestea, procedura cererii de propuneri nu asigură întotdeauna finalizarea la termen a procesului de concepere a proiectelor, ANS-urilor nuli se pun la dispoziţie orientări suficiente privind punerea în practică a normelor financiare și există inconsecvenţe în ceea ce privește interpretarea și aplicarea procedurilor.
There is insufficient monitoring, and prospects for sustainability are poor partly because of the short project duration (see paragraphs 36 to 68).
Monitorizarea este deficitară, iar perspectivele de sustenabilitate sunt pesimiste, unul dintre motive fiind durata redusă a proiectelor (a se vedea punctele 36–68).
develop a strategy for capacitydevelopment of NSAs in ALA countries and reconsiderthe disparityinapproachas between ACP and ALA countries;
furnizareacătre personalul delegaţiilor și al ANS-urilor a unui număr suficient de orientări pe tema indicatorilor de performanţă;
— examineadditional waysofdelivering the capacitydevelopment policy aims suchas use of partnershipagreements, multi-donor funding, and cascading grants in order to better reach grassroots organisations.
– analizarea posibilităţii de a utiliza, în cadrulcolaborăriicu ANS-uri,și o combinaţie de instrumente (nu numai proiecte), cu scopul de a îmbunătăţi sustenabilitatea;
Capacitydevelopment programmes are developed and form part of a strategy in most ACPcountries, where,underthe Cotonou Agreement,they areimplementedin cooperation with the partner governments.
În majoritatea ţărilor ACP sau elaborat programe de dezvoltarea capacităţilor, care se înscriu în cadrul unei strategii și care, în temeiul Acordului de la Cotonou, sunt implementate în cooperare cu guvernele partenere.
However there is a significant disparity between this approach and that in Asian and Latin American beneficiary countries, for which strategies have not yet been developed (see paragraphs 69to 74).
Există însă un dezechilibru semnificativ între această abordare și cea care prevalează în ţările beneficiare din Asiașidin America Latină, pentru care nu sau elaborat încăstrategii(ase vedea punctele 69–74).
The first round of capacitydevelopment programmes werefoundtobehighlyrele-vant to the needs of NSAs in the beneficiary countries.
Programele de dezvoltare a capacităţilor din prima serie sau dovedit afi extrem de pertinente pentru nevoile ANS-urilor dinţările beneficiare.
However, they did not reach their fullpotential mainlybecause management proceduresled to delays that worsened the prospects for effectiveness and sustainability. The programmes are also faced with the inherent contradiction of supporting capac-itydevelopmentofthe NSAs mostinneed by means of a procedure (Calls for Proposals) which is designed to select the bestperforming NSAs(see paragraphs 75to 83).
Cu toate acestea, programele nuși-au atins potenţialul maxim,înspecial deoarece procedurile de gestionare au cau- analizarea unor modalităţi suplimentare de îndeplinire a obiectivelor politicii de dezvoltare a capacităţilor, cum ar fi utilizarea acordurilor de parteneriat, a finanţării cu donatori multipli și a subvenţiilor „în cascadă”, pentru a asigura o mai bună penetraţie pânăla organizaţiilelocale.
One main reason was that
Unul dintre principalele motive
European NGOs had better capacity to deal with the Commission requirements than NSAs from beneficiary countries, which were formerly rather sparse and weak.
Reflectând consensul internaţional aflat în permanentă evoluţie, abordarea Uniunii Europene cu privire la cooperarea pentru dezvoltare a suferit o serie de schimbări în ultimii zece ani, atât la nivel de politică, cât și în ceea ce privește finanţarea.
The EU’s approach to development cooperation, reflecting the evolv-inginternational consensus, has undergone a series of changes over thelast decade, bothatthe policy level and as regards funding.
În prezent, politica comunitarăimplică,în măsuri diferite, o serie de parteneri, ale căror caracteristici și roluri au evoluat progresiv.
EC policy now involves, to varying degrees, a range of partners whose characteristics and roles have progressively developed.
Comisia lucrează din ce în ce mai multîn parteneriat cu o gamălargă de organisme,inclusiv cu actori nestatalisau cu organizaţii carereprezintă actori nestatali.
The Commission works increasingly in partnership withalargerangeofbodies including, orrepresenting, nonstate actors.
era că ONG-urile europene dispuneau de capacităţi mai bune pentru a face faţă cerinţelor impuse de Comisie decât ANS-urile din ţările beneficiare, care în trecut erau puţine ca număr și dispuneau de capacităţi și de mijloace limitate.
the process by which people and organisations create and strengthen their ability to perform tasks and produce outputs, to define and solve problems, and to make informed choices over time.
Dezvoltarea capacităţilor este procesul prin care diversele persoane sau organizaţii își formează și își consolidează, în timp, capacitatea de a executa sarcini și de a produce rezultate, de a identifica și de a rezolva probleme și de a lua decizii în cunoștinţă de cauză.
The term ‘non-state actors’ (NSAs) covers all aspects of society that do not form part of the private sector or the state.
Termenul „actori nestatali” (ANS-uri) acoperă toate acele elemente ale societăţii care nu fac parte din sectorul privat sau care nu sunt de stat.
In the field of development cooperation, nonstate actors include nongovernmental organisations (NGOs) and also community-based organisations, farmers’ associations, business or professional associations, environmental groups, universities,trade unions,chambers ofcommerce,andfoundations as well as churches or faith groups.
În domeniul cooperării pentru dezvoltare, actorii nestatali potfi, de exemplu, organizaţii neguvernamentale (ONG-uri) și, de asemenea, organizaţiila nivel decomunitate,asociaţiiale producătoriloragri-coli, asociaţii patronale sau asociaţii profesionale, grupări ecologiste, universităţi, organizaţii sindicale, camere de comerţ șifundaţii, precum și biserici sau comunităţi religioase.
The term nonstate actors is often used as a synonym of civil society organisations, and it is in that sense that it will be used in this report (see also footnote 1 in the Executive Summary).Inthe past, NGOsandin particular European NGOs were the EU’s main NSA partners2.
Termenul „actori nestatali” este adesea înţeles ca un sinonim pentru organizaţiile societăţii civile (OSC) și cu acest sens va fi utilizat în cuprinsul prezentului raport (a se vedea, de asemenea, nota de subsol 1 din sinteză).
However, there is now a strong emphasis oninvolving NSAs from the partner or beneficiary countries (often called‘Southern NSAs’).
În prezent se pune însă un accent puternic peimplicarea ANS-urilor dinţările partenere sau beneficiare(numite adeseori„ANS-urile din emisferasudică”).
NSAs fulfil a variety of functionsin the EU development cooperation field as a whole, of whichthetwo mainroles are:
ANS-urile îndeplinesc o gamă largă de funcţii în domeniul cooperării UE pentru dezvoltare în ansamblu, principalele două roluri fiind următoarele:
(a)policy dialogue, encompassing all representational, advocacy and watchdogfunctions vis-à-vis governments and donors;
(a) dialogul politic, care cuprinde toate funcţiile de r e prezentare , deapărareaintereselorși desupraveghere pelângă guverneși donatori;
(b)implementation of development programmes and projects which directly provide benefitsforthe poor.
(b) implementarea programelor și a proiectelor de dezvoltare, care furnizeazăîn mod direct asistenţă populaţieisărace.