natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is advisable that those euro area countries that have already reached their MTO avoid procyclical fiscal policies, which would fuel inflation and macroeconomic imbalances, in good times.
Unele ţări care şiau îndeplinit obiectivele bugetare pe termen mediu în anul 2007 planifică să se îndepărteze de această poziţie bugetară structurală în cursul anului 2008.
The free operation of automatic stabilisers would help to smoothen out macroeconomic budgetary consequences of ageing will put fiscal sustainability at risk and increase the burden on future generations.
Ţările din zona euro trebuie să depună eforturi mai concludente pentru realizarea şi menţinerea unor poziţii bugetare solide, nu numai din punctul de vedere al stabilizării macroeconomice pe termen scurt, prin permiterea liberei funcţionări a stabilizatorilor automaţi, dar şi datorită necesităţii de a spori sustenabilitatea fi scală pe termen lung.
MTO in 2007 are planning to depart from this structural budgetary position in 2008.
Incapacitatea de a acţiona de o manieră oportună în vederea soluţionării consecinţelor bugetare cauzate de îmbătrânirea populaţiei va genera riscuri la adresa sustenabilităţii fiscale şi va spori povara fi scală a generaţiilor viitoare.
More determined efforts in euro area countries to achieve and maintain sound public finances are not only warranted from the viewpoint of shortterm macroeconomic stabilisation, by allowing a free play of automatic stabilisers, but also because of the need to enhance longterm fiscal sustainability.
Faptul că, în unele ţări, o parte din veniturile substanţiale încasate a fost utilizată pentru alimentarea cheltuielilor publice suplimentare indică riscul unor politici fiscale expansioniste şi al repetării erorilor fiscale din perioada 20002001, atunci când marjele de siguranţă au fost erodate, ceea ce a determinat intrarea unor ţări în procedura de deficit excesiv pe măsură ce condiţiile economice sau deteriorat (Caseta 8).
A lower government debt burden would partially compensate for the expenditure pressure resulting from an ageing population in the decades ahead.
În acest sens, un cadru fiscal pe termen mediu (obligatoriu la nivel naţional), elaborat în mod adecvat şi implementat cu rigurozitate, poate contribui la contracararea presiunilor interne de utilizare a veniturilor excepţionale în vederea acoperirii cheltuielilor suplimentare sau reducerilor de impozite, precum şi la crearea unui tampon bugetar semnificativ inferior nivelului de referinţă de 3% din PIB.
Other measures needed to enhance fiscal sustainability relate to reforms in the areas of health care and pension systems as well as to increasing effective labour supply. Failure to act in a timely manner to address the
Prin urmare, asemenea reglementări trebuie elaborate ex ante, acestea putând include norme de alocare a surplusului considerabil din venituri pentru reducerea deficitului şi a datoriei.
Indications that part of the buoyant revenue growth has been used to fuel additional government spending in some countries point to the risk of expansionary fiscal policies and a repetition of the policy mistakes of 2000-01 when safety margins were eroded, causing several countries to enter the excessive deficit procedure once economic conditions deteriorated (see Box 8).
Majorarea cheltuielilor în domeniile prioritare sau reducerea impozitelor şi a contribuţiilor pentru asigurări sociale cu scopul de a spori calitatea finanţelor publice trebuie finanţate cu precădere prin reducerea cheltuielilor pentru a se evita creşterea fiscalităţii şi/sau a deficitelor fiscale.
In this regard, a binding national mediumterm fiscal framework, if properly designed and rigorously implemented, can help to counter domestic pressure to use revenue windfalls for additional spending or tax cuts, and contribute to the creation of a sufficiently large budgetary buffer below the 3% of GDP reference value.
O modalitate eficientă de distribuire a resurselor bugetare pentru scopuri mai productive constă în sporirea eficienţei furnizării de servicii publice în general şi la nivelul administraţiilor publice în special, precum şi în cadrul structurilor de venituri bugetare.
LEARNING FROM THE FISCAL POLICY EXPERIENCE OF 2000-01
EXPERIENŢA ÎN DOMENIUL POLITICII FISCALE ÎN PERIOADA 2000-2001
In 2007 the euro area general government deficit is expected to have declined to 0.8% of GDP.
În anul 2007, cele mai recente estimări indicau reducerea deficitului bugetului consolidat până la nivelul de 0,8% din PIB.
Excluding the impact of proceeds from the sales of UMTS licences, this is a lower level than that reached in 2000, at the peak of the previous economic cycle (see Chart A).
Dacă excludem impactul veniturilor provenite din vânzarea licenţelor de telefonie mobilă (UMTS), acesta este un nivel mai redus decât cel înregistrat în anul 2000, în perioada de vârf a ciclului economic anterior (Graficul A).
Looking ahead, a key issue for fiscal policy is to avoid a repetition of the experience in the early part of this decade when fiscal positions deteriorated rapidly and a number of euro area countries incurred excessive deficits.
În perspectivă, o problemă importantă pentru politica fi scală o reprezintă evitarea repetării experienţei de la începutul acestui deceniu când poziţiile fiscale sau deteriorat rapid, iar în mai multe ţări din zona euro sau înregistrat deficite majore.
In this regard, past experience points to a tendency to overestimate the strength of the underlying budgetary position in good times, which calls for a particularly prudent fiscal policy when economic conditions are favourable.
În acest sens, experienţa trecută ilustrează tendinţa de a supraevalua consolidarea poziţiei bugetare în perioadele favorabile, ceea ce impune implementarea unei politici fiscale prudente atunci când condiţiile economice sunt prielnice.
In 1999-2000, at the peak of the last economic cycle, a number of countries adopted expansionary fiscal policy measures (primarily tax cuts).
În anii 1999-2000, în perioada de vârf a ultimului ciclu economic, o serie de ţări au adoptat măsuri expansioniste de politică fi scală (în principal reducerea impozitelor).
These measures were deemed to be “affordable” in view of the favourable economic projections and estimates of underlying (cyclically adjusted) budgetary positions available at the time.
Aceste măsuri au fost considerate “potrivite” având în vedere proiecţiile economice favorabile şi estimările privind
Chart A Fiscal developments, 1998-2007
Graficul A Evoluţii fiscale în perioada 1998-2007
Chart B Budget balance and cyclical component
Graficul B Soldul bugetar şi componenta ciclică
(as a percentage of GDP)
(pondere în PIB)
(as a percentage of GDP) budget balancecyclically adjusted budget balance
(pondere în PIB) sold bugetarsold bugetar ajustat ciclic prognoza Comisiei Europene pentru toamna anului 2000rezultat final
Sources: European Commission (AMECO database) and ECB calculations.Note: Budget balance figures exclude proceeds from the sale of UMTS licences.
Sursa: Comisia Europeană (baza de date AMECO) şi calcule BCE.Notă: Soldul bugetar exclude încasările din vânzarea licenţelor de telefonie mobilă UMTS (Universal Mobile Telecommunication System).:
Sources: European Commission (AMECO database) and ECB calculations.Note: Budget balance figures exclude proceeds from the sale of UMTS licences.
Sursa: Comisia Europeană (baza de date AMECO) şi calcule BCE.Notă: Soldul bugetar exclude încasările din vânzarea licenţelor de telefonie mobilă UMTS (Universal Mobile Telecommunication System).
was close to zero and that in the near future economic conditions would continue to exert a positive influence on the budget balance.
poziţiile bugetare (ajustate ciclic) disponibile în acel moment. Totuşi, privind retrospectiv, consolidarea poziţiei fiscale a ţărilor a fost supraevaluată.
In fact, as of 2001, the euro area economy entered a downturn.
De altfel, începând cu anul 2001, economia zonei euro a intrat într-o perioadă de regres.
This gave rise to considerable ex post revisions of estimates of both the output gap and the cyclical component of the budget balance (see Chart B, right-hand panel).
Aceasta a generat revizuiri ex post considerabile ale estimărilor deviaţiei PIB şi ale componentei ciclice a soldului bugetar (Graficul B – partea dreaptă).
Hence the final outcome for 2000 in fact reflected a strong positive cyclical impact of approximately 1% of GDP.
Astfel, rezultatul final pentru anul 2000 a ilustrat, de fapt, puternicul impact ciclic pozitiv de aproximativ 1% din PIB.
By contrast, the cyclical contribution was estimated to be zero in that year.
În schimb, valoarea estimată a contribuţiei ciclice a fost zero în anul respectiv.
Another reason relates to uncertainty regarding the behaviour of tax revenues over the economic cycle.
A doua problemă se referă la incertitudinea privind evoluţia veniturilor bugetare pe durata ciclului economic.
Current forecasting and cyclical adjustment methodologies generally assume a fairly stable relationship between the growth rate of tax revenues and the growth rate of GDP or, in disaggregated methodologies, the growth rate of other macroeconomic bases, which are also national accounts aggregates.
Prognozele curente şi metodologiile de ajustare ciclică presupun în general o relaţie foarte stabilă între ritmul de creştere a veniturilor bugetare şi ritmul de creştere a PIB sau, în cazul metodologiilor dezagregate, ritmul de creştere a altor baze macroeconomice, care sunt de asemenea agregate de conturi naţionale.
During boom periods, however, taxes on profits and capital gains in particular have been shown to grow at a much faster rate than the assumed macroeconomic bases and then decline sharply during the subsequent downturn.
Cu toate acestea, în timpul perioadelor de expansiune economică, impozitul pe profit şi, în mod deosebit, impozitul pe veniturile din capital au consemnat ritmuri de creştere mult mai rapide decât bazele macroeconomice luate în calcul, pentru ca apoi să scadă puternic în perioadele ulterioare de regres economic.
The occurrence and magnitude of such effects can hardly be predicted given that they depend on factors such as the timing of the realisation of capital gains and complex tax rules, which usually allow profits in one year to be offset against losses in previous years.
Apariţia şi magnitudinea unor astfel de efecte pot fi estimate cu dificultate deoarece ele depind de factori precum calendarul realizării veniturilor din capital şi reguli complexe de impozitare care, de obicei, permit ca profiturile obţinute întrun an să compenseze pierderile înregistrate în anii anteriori.
A breakdown of changes in the ratio of government revenue to GDP since 2000 suggests that revenue losses in 2000 and 2001 were mainly attributable to tax cuts, but these were then exacerbated by other factors which depressed tax revenues, especially in 2002.
cu anul 2000 ilustrează faptul că diminuarea acestor venituri în perioada 2000-2001 sa datorat în principal reducerii impozitelor, dar aceasta a fost amplificată de alţi factori care au influenţat negativ veniturile fiscale, îndeosebi în anul 2002.
By contrast, in 2005 and 2006 the revenue-to-GDP ratio increased significantly, despite a relative lack of tax-increasing measures.
Pe de altă parte, în anii 2005 şi 2006, ponderea veniturilor bugetare în PIB a crescut semnificativ, în pofida absenţei relative a măsurilor menite să crească veniturile bugetare.
The potential for such revenues to disappear in the near future represents a downside risk to the current fiscal outlook.
Posibilitatea ca acest tip de venituri să dispară în viitorul apropiat reprezintă un risc în sensul scăderii la adresa perspectivelor fiscale curente.
Given these experiences, an important lesson from the fiscal policy misjudgements of 2000-01 is that one should beware of interpreting budgetary improvements in good times as being structural, even if changes in cyclically adjusted budget balances point in this direction.
Având în vedere aceste experienţe, o lecţie importantă privind interpretarea eronată a politicii fiscale în perioada 2000-2001 atenţionează asupra faptului că evoluţiile bugetare favorabile consemnate în perioadele de expansiune economică nu trebuie privite ca fiind de natură structurală, chiar dacă modificările la nivelul soldurilor bugetare ajustate ciclic indică acest lucru.
Rather, and as agreed by the Eurogroup in April 2007, unexpectedly high tax revenues in good times should be allocated to deficit and debt reduction rather than be used to increase spending or cut taxes in a potentially unsustainable manner.
ÎN 2007 EURO A CONTINUAT SĂ SE APRECIEZE ÎN TERMENI EFECTIVI După ce în cursul anului 2005 a înregistrat un oarecare declin faţă de nivelul maxim atins la sfârşitul anului 2004, în 2006 cursul de schimb efectiv nominal al euro a recuperat semnificativ terenul pierdut. Iniţial, euro a continuat să se aprecieze în 2007 pe baza consolidării consemnate în anul precedent.
To that end, such rules need to be drawn up ex ante, and could include rules allocating exceptional surplus revenues to deficit and debt reduction.
data de 27 noiembrie 2007, moneda unică sa depreciat uşor, ajungând la 1,47 USD pe data de 31 decembrie 2007, fiind cu 11,8% mai puternică decât la începutul anului.
Higher spending in priority areas or cuts in taxes and social security contributions to increase the quality of public finances should be financed primarily via expenditure reductions to avoid increases in the tax burden and/or fiscal deficits.
semnificativă în cazul tranzacţiilor de tipul „carry trade“.
Increasing efficiency in the provision of government services in general, and in public administration in particular, as well as in government revenue structures, is an effective way to release budget resources for more productive purposes.
Cu toate acestea, în perioada cuprinsă între jumătatea lunii august şi jumătatea lunii octombrie, euro sa întărit din nou faţă de yenul japonez, iar în tot restul anului fluctuaţiile cursului de schimb euro/yen au consemnat o volatilitate semnificativă, fără să se contureze niciun trend clar.
2.6 EXCHANGE RATES AND BALANCE OF PAYMENTS DEVELOPMENTS interest rate differentials.
În anul 2007, euro sa apreciat semnificativ şi faţă de lira sterlină (cu 9,2%), cea mai mare parte a aprecierii fiind concentrată în perioada cuprinsă între luna septembrie şi luna decembrie.
In addition, the persistently large US current account deficit is likely to have contributed to some extent to the weakness of the US currency.
La sfârşitul lunii decembrie 2007, euro a fost tranzacţionat la un curs de 0,73 GBP, cel mai ridicat nivel de la crearea monedei unice în anul 1999.
In the early months of the year, relatively robust data releases for the euro area contrasted with a more mixed data environment for the United States, which led to a narrowing of interest rate differentials between the two areas.
Deprecierea lirei sterline a fost, potrivit informaţiilor, asociată cu anticipaţiile pieţei cu privire la o nouă reducere a ratelor dobânzii de politică monetară de către Banca Angliei, ca reacţie la perspectivele financiare şi economice mai puţin favorabile.
From May to mid-August the euro/US dollar exchange rate underwent some fluctuations as market participants revised their assessment of the relative cyclical strength of the two economies.
În 2007, euro sa întărit şi faţă de yenul japonez pe fondul unui grad semnificativ de volatilitate pe termen scurt.
After a short initial period of depreciation as a result of the financial turbulence triggered by concerns about liquidity conditions in global money and credit markets, the euro appreciated strongly against the US currency from late August to late November.
Nivelul redus al ratelor dobânzii de pe piaţa japoneză şi recordul minim absolut al volatilităţii implicite, alături de o atitudine favorabilă a investitorilor internaţionali faţă de riscuri, se pare că au contribuit la o creştere semnificativă a volumului tranzacţiilor curente de tipul „carry trade“. Pe data de 13 iulie, euro a înregistrat un nivel maxim de 168,68 JPY.
The weakening of the US dollar appears to have been related to a downgrading of expectations for the growth outlook of the US economy by market participants, reflecting, in particular, weaker than expected data releases for the US housing
Ulterior, acest trend de apreciere sa întrerupt în contextul turbulenţelor de pe pieţele financiare internaţionale, ceea ce condus la o reevaluare a riscurilor de către investitorii internaţionali şi a contribuit, potrivit informaţiilor, la o inversare
Chart 33 Euro nominal and real effective exchange rates 1)
Graficul 33 Cursul de schimb efectiv nominal şi cel real al euro 1)
(monthly/quarterly data; index: Q1 1999 = 100) nominalreal, CPIreal, PPIreal, ULCM
(date lunare/trimestriale; indice: T1 1999 = 100) în termeni nominalireal (prin IPC)real (prin IPP)real (prin CUMP)
Source: ECB.1) Effective exchange rate indices vis-à-vis the currencies of 24 of the euro area’s important trading partners (EER-24).
Sursa: BCE.1) Indici privind cursul de schimb efectiv faţă de valutele a 24 dintre principalii parteneri comerciali ai zonei euro (CSE-24).
An upward movement of the EER-24 indices represents an appreciation of the euro.
Creşterea indicilor CSE-24 reflectă aprecierea monedei euro.
The latest observations for monthly data are for December 2007.
Cele mai recente date lunare sunt cele pentru luna decembrie 2007.
In the case of the ULCM-based real EER-24, the latest observation is for the third quarter of 2007 and is partly based on estimates.
În cazul cursului de schimb efectiv real (CSE-24) calculat pe baza CUMP, cele mai recente date se referă la T3 2007 şi se bazează parţial pe estimări.
The real effective exchange rates of the euro – based on different cost and price measures – also appreciated during 2007 (see Chart 33).
Cursurile de schimb efective reale ale euro – pe baza unor măsuri diferite ale costurilor şi preţurilor – sau apreciat, de asemenea, în 2007 (Graficul 33).
In the last quarter of the year the real effective exchange rate of the euro, based on consumer prices, was about 5.5% above the level observed one year earlier.
În ultimul trimestru al anului, cursul de schimb efectiv real al euro, stabilit pe baza preţurilor de consum, sa situat la un nivel
The euro also appreciated noticeably against the pound sterling in 2007 (by 9.2%), with most of the appreciation being concentrated in the period between September and December.
În schimb, importurile şi exporturile de servicii au consemnat o creştere mai puternică în 2007 faţă de 2006, contrabalansând parţial expansiunea mai redusă a comerţului cu bunuri.
CURRENT ACCOUNT SHIFTED INTO SURPLUS IN 2007In 2007 the current account of the euro area recorded a surplus of €15.0 billion (or 0.2% of euro area GDP), compared with a deficit of €13.6 billion in 2006.
ÎN 2007 DEFICITUL CONTULUI CURENT S-A TRANSFORMAT ÎN SURPLUSÎn anul 2007, contul curent al zonei euro a înregistrat un surplus de 15,0 miliarde EUR (sau 0,2% din PIB al zonei euro), faţă de un deficit de 13,6 miliarde EUR în anul 2006.
The shift largely resulted from an increase in the goods surplus of €37.3 billion and, to a lesser extent, from an increase in the surplus for services of €7.2 billion.
Această transformare sa datorat în mare parte unei creşteri cu 37,3 miliarde EUR a surplusului de bunuri şi, în mai mică măsură, unei majorări cu 7,2 miliarde EUR a surplusului consemnat de servicii.
These surpluses were only partly counterbalanced by a shift in the income account to a deficit and an increase in the current transfers deficit (see Chart 34).
Aceste surplusuri au fost doar parţial contrabalansate de deficitul veniturilor şi de majorarea deficitului înregistrat de transferurile curente (Graficul 34).
After witnessing exceptionally strong growth rates in 2006, the value of extra-euro area trade in goods grew at a slower pace in 2007.
După înregistrarea unor ritmuri de creştere deosebit de puternice în anul 2006, în 2007 valoarea comerţului cu bunuri din afara zonei euro a consemnat o creştere mai lentă.
The value of goods exports increased by 8.1% in 2007, compared with growth of 14.3% in 2006.
Valoarea exporturilor de bunuri a crescut cu 8,1% în anul 2007, faţă de 14,3% în 2006.
growth rate of export values mainly reflected developments in export volumes.
Potrivit datelor privind structura comerţului cu bunuri pe volum şi preţuri, disponibile până în luna noiembrie 2007, decelerarea înregistrată de dinamica valorii exporturilor a ilustrat în principal evoluţia volumului exporturilor.
Somewhat weaker growth in foreign demand and the appreciation of the euro contributed to the slowdown in extra-euro area exports in the first half of the year.
Creşterea relativ mai redusă a cererii externe şi aprecierea euro au contribuit la încetinirea ritmului de creştere a exporturilor destinate pieţelor din afara zonei euro în prima jumătate a anului.
Nevertheless, these developments may also be seen, to some extent, as a normalisation after a period of exceptionally strong growth at the end of 2006.
Totuşi, aceste evoluţii pot fi , de asemenea, considerate, într-o oarecare măsură, ca fiind un fenomen de normalizare după o perioadă de creştere deosebit de puternică înregistrată la sfârşitul anului 2006.
Subsequently, growth in export volumes picked up in the third quarter of 2007, largely reflecting a rebound in foreign demand.
Ulterior, creşterea volumului exporturilor sa intensificat în trimestrul III 2007, reflectând în mare parte o redresare a cererii externe.
The geographical breakdown of euro area goods trade shows that exports towards Asia, especially China, and the central and eastern European countries continued to be particularly dynamic in 2007, amid strong economic activity in these regions.
Potrivit structurii geografice a comerţului cu bunuri al zonei euro, exporturile către Asia, în special către China, şi către ţările din Europa Centrală şi de Est au continuat să înregistreze un ritm de creştere deosebit de dinamic în anul 2007, pe fondul activităţii economice intense din aceste regiuni.
Export volumes to the United States declined in absolute terms (see Chart 35).
Volumul exporturilor către Statele Unite a scăzut în termeni absoluţi (Graficul 35).
Meanwhile, export prices grew only moderately, indicating that euro area firms might have adjusted their profit margins to offset the decline in price and cost competitiveness resulting from the euro appreciation.
Graficul 35 Volumul exporturilor zonei euro către principalii parteneri comerciali
Chart 35 Euro area export volumes to selected trading partners
(indice: T1 2004 = 100; date ajustate sezonier; medie mobilă pe 3 luni)
(indices: Q1 2004 = 100; seasonally adjusted; three-month moving average) extra-euro area United States United Kingdom OPEC Asia
2004 2005 2006 2007 în afara zonei euro Statele Unite ale Americii Marea Britanie OPEC Asia
Source: ECB.Note: Last observation refers to December 2007 except for extra-euro area (November) and the United Kingdom (October).
Sursa: BCE.Notă: Cele mai recente date se referă la luna decembrie 2007, cu excepţia celor pentru ţările din afara zonei euro (noiembrie) şi a celor pentru Marea Britanie (octombrie)
Chart 36 Euro area direct and portfolio investment
Graficul 36 Investiţiile directe şi de portofoliu din zona euro
Source: ECB.Note: Data refer to the yearend except for 2007 (third quarter).
Sursa: BCENotă: Datele se referă la sfârşitul anului, cu excepţia anului 2007 (T3).
All in all, recent data seem to suggest that the financial account of the euro area was affected by the credit market turbulence that began in August 2007.
În ceea ce priveşte investiţiile directe, reducerea numărului de ieşiri nete în anul 2007 a ilustrat în primul rând creşterea intrărilor din investiţiile străine directe în zona euro.
Despite some rebound in October 2007, euro area and foreign investors appear to have reduced their foreign investments in both debt and equity instruments in the wake of the turmoil, possibly reflecting more cautious foreign investment strategies.
În acelaşi timp, investiţiile directe realizate în străinătate de firmele din zona euro sau menţinut la un nivel relativ ridicat.