natgillin/translations-raw huggingface dataset:
18 means that a fl means that a flight flight flight between Paris and Berlin between Paris and Berlin is regarded as a domestic is regarded as a domestic f l flight (not subject to
Aceasta înseamnă că un zbor între Paris şi Berlin zbor între Paris şi Berlin
Iceland, Norway, Switzerland and Liechtenstein are the four EU non-member countries to have signed a Schengen association agreement.
Islanda, Norvegia, Elveţia şi Liechtenstein sunt cele patru ţări care nu sunt membre ale UE şi au semnat un acord de asociere la spaţiul Schengen.
Agreements concerning the first three countries are in force.
Acordurile privind primele trei ţări sunt deja în vigoare.
Negotiations on instruments to develop the Schengen rules take place at ministerial level within the joint committee (Council and associated partners), not within the Council alone; however, the latter remains the competent institution – together with the European Parliament – for the adoption of these instruments.
Negocierile asupra instrumentelor de dezvoltare a normelor Schengen au loc la nivel de minister în cadrul comitetului comun (Consiliul şi partenerii asociaţi), nefiind limitate la Consiliu; totuşi, acesta din urmă rămâne instituţia competentă – împreună cu Parlamentul European – pentru adoptarea acestor instrumente.
This principle denotes that a person may not be prosecuted and punished twice for the same acts.
Conform acestui principiu, o persoană nu poate fi judecată şi pedepsită de două ori pentru aceleaşi fapte.
Although this seems selfevident at national level, Article 54 of the CISA clearly affirms the same principle for relations between countries that are party to the Schengen Agreements.
Deşi acest lucru pare să se înţeleagă de la sine la nivel naţional, articolul 54 din CIAS afirmă în mod clar acelaşi principiu pentru relaţiile dintre ţările semnatare ale Acordurilor Schengen.
Since the rules in force within the Schengen area became incorporated within the Treaty on European Union (through the Treaty of Amsterdam – entry into force in 1999) the EU Court of Justice has been petitioned to rule on numerous preliminary issues involving the interpretation of this notion.
Pentru că normele în vigoare în spaţiul Schengen au fost încorporate în Tratatul privind Uniunea Europeană (prin Tratatul de la Amsterdam, intrat în vigoare la 1999), Curtea de Justiţie a UE a fost chemată să îşi dea verdictul în numeroase cazuri preliminare care implicau interpretarea acestei noţiuni.
identity checks) whereas a flight between Paris and London is subject to identity checks.
este privit ca zbor intern (fără verificarea identităţii), în timp ce un zbor între Paris şi Londra este supus verificării identităţii.
Nevertheless the United Kingdom has moved a step closer to Schengen by taking part in police cooperation.
Totuşi, Regatul Unit a făcut un pas spre Schengen, participând la cooperarea poliţienească.
The SIS is a shared computerised system whose automated inquiry procedure allows verification of a person or object’s identifying data.
SIS este un sistem computerizat comun, cu o procedură de interogare automatizată care permite verificarea datelor de identificare ale unei persoane sau ale unui obiect.
Each country feeds into the central data system the details of persons identified with a view to arrest or extradition, aliens identified for the purposes of non-admis-sion, missing persons, lost or stolen vehicles, stolen firearms, stolen identity documents (blank or delivered) and stolen banknotes.
Fiecare ţară introduce în sistemul central de date detaliile persoanelor identificate în vederea arestării sau extrădării, ale străinilor identificaţi în scopul refuzării accesului, ale persoanelor dispărute, ale vehiculelor pierdute sau furate, ale armelor de foc furate, ale actelor de identitate furate (completate sau nu) şi ale bancnotelor furate.
This police cooperation instrument has proved extremely effective.
Acest instrument de cooperare poliţienească sa dovedit a fi extrem de eficace.
Work is under way at present on an even more effective instrument (SIS II).
Se lucrează în prezent la un instrument şi mai eficace (SIS II).
FRONTIER ZONE – External borders
ZONA DE FRON-TIERĂ – Graniţele externe
Stayed in Luxembourg as a guest of the Collart family, owners of Schengen Castle, in September 1871; two of the poet’s sketches depict the castle’s tower.
A stat în Luxemburg în septembrie 1871, ca oaspete al familiei Collart, proprietarii castelului Schengen; două dintre schiţele poetului înfăţişează turnul castelului.
The Member States are expected to deploy mobile units to carry out external border surveillance along stretches of border between the Schengen area’s external border crossing points (Article 12 of the Schengen Borders Code).
Se aşteaptă din partea statelor membre să aibă în teren unităţi mobile care să desfăşoare supravegherea frontierelor externe dea lungul graniţelor dintre punctele externe de trecere a frontierei Schengen (articolul 12 din Codul frontierelor Schengen).
Nationals from certain third countries are required to obtain a visa if they wish to enter the Schengen area. The Visa Code provides for a uniform Schengen visa, valid for the territory of the entire Schengen area.
Ca secretar de stat pentru afaceri externe în cadrul guvernului de la Luxemburg (1989-1994), acesta a semnat Convenţia de Implementare la 19 iunie 1990, în numele Luxemburgului.
Given how difficult the European institutions had found it to produce substantive results, some countries opted to create this area without borders on a purely governmental basis outside of the EU institutional framework: this was the story of Schengen from 1985 onwards.
Având în vedere cât de greu le-a fost instituţiilor europene să producă rezultate substanţiale, unele ţări au optat pentru crearea acestei zone fără frontiere pe bază pur guvernamentală, în afara cadrului instituţional al UE: aceasta a fost povestea spaţiului Schengen începând din 1985.
Under the Treaty of Amsterdam (1997-1999), Schengen cooperation became incorporated within the European Union, despite the two areas not being identical geographically: some Union members do not take part at all, or only partially, in the operation of Schengen, while some EU non-member countries also form part of the Schengen area.
Prin Tratatul de la Amsterdam (1997-1999), cooperarea Schengen a fost încorporată în Uniunea Europeană, deşi cele două spaţii nu erau identice geografic: unele state membre ale Uniunii nu participă deloc sau participă doar parţial la demersurile Schengen, în timp ce alte state care nu sunt membre ale UE fac totuşi parte din spaţiul Schengen.
(Schengen Protocol annexed to the Treaty of Amsterdam).The 1985 and 1990 Schengen Agreements were concluded between some of the member countries of the European Union outside the Union’s institutional framework.
(Protocolul Schengen anexat la Tratatul de la Amsterdam)Acordurile Schengen din 1985 şi 1990 au fost încheiate între câteva state membre ale Uniunii Europene în afara cadrului instituţional al Uniunii.
By the time of the Treaty of Amsterdam’s negotiation, all of the then EU Member States, with the exception of Ireland and the United Kingdom, had signed these Agreements.
În momentul negocierii Tratatului de la Amsterdam, toate statele membre ale UE de la momentul respectiv, cu excepţia Irlandei şi a Regatului Unit, semnaseră aceste acorduri.
Therefore, it was decided to incorporate the rules governing cooperation in the Schengen area (the Schengen acquis) within the new Treaty of Amsterdam (signed in 1997 – entered into force on 1 May 1999).
Prin urmare, sa decis încorporarea normelor ce guvernau cooperarea din spaţiul Schengen (acquis-ul Schengen) în noul Tratat de la Amsterdam (semnat în 1997 şi intrat în vigoare la 1 mai 1999).
Special rules were established for Ireland and the United Kingdom (opt-in option).
Au fost stabilite norme speciale pentru Irlanda şi Regatul Unit (opţiunea de aderare).
responsible for issuing the visa is the one located in the primary destination within the Schengen area or, failing that, the authority in the initial country of entry.
Această viză permite tranzitarea sau şederea pe teritoriul ţărilor din spaţiul Schengen pentru o durată maximă de 3 luni într-un interval de şase luni.
The uniform visa model is determined by EU law and, as a result, applied by all the member countries; at the same time, the conditions and charges for issuing visas have been harmonised.
Modelul uniform al vizelor este determinat de legislaţia UE şi, drept urmare, este aplicat de toate ţările membre; au fost armonizate, de asemenea, condiţiile şi taxele pentru emiterea vizelor.
Third edition
Ediţia a treia
Handbook on Integration for policy-makers and practitioners
Manual privind integrarea pentru factorii de decizie politică și practicieni
Directorate-General Justice, Freedom and Security
Direcţia Generală Justiţie, Libertate și Securitate
Handbook on Integrationfor policy-makers and practitioners
Manual privind integrareapentru factorii de decizie politică și practicieni
This Handbook was written by Jan Niessen and Thomas Huddleston of MPG on behalf of the European Commission (Directorate General for Justice, Freedom and Security)
Acest manual a fost redactat de Jan Niessen și Thomas Huddleston de la MPG (Migration Policy Group) în numele Comisiei Europene (Direcţia Generală Justiţie, Libertate și Securitate).
It can be downloaded from the European Commission's website at http://europa.eu/comm/justice_home/ and from the European Web Site on Integration at www.integration.eu
Poate fi descărcat de pe site-ul Comisiei Europene la http://europa.eu/comm/justice_home/ și de pe site-ul european privind integrarea la www.integration.eu
' European Communities, 2009Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
© Uniunea Europeană, 2010 Reproducerea textului este autorizată cu condiţia menţionării sursei.
Chapter 1: European exchange of information and good practice
Capitolul 1: Schimburi europene de informații și bune practici
1.1 Targeted European cooperation on integration
Cooperarea europeană specifică în materie de integrare
1.2 The Handbook in focus
1.2 Manualul în prim-plan
Chapter 2: Mass media and integration
Capitolul 2: Mass-media și integrarea
2.1 Challenges and opportunities in the media environment
Provocări și oportunități în contextul mass-media
2.2 Developing an effective media strategy
2.2 Elaborarea unei strategii mass-media eficiente
Chapter 3: Awarenessraising and migrant empowerment
Capitolul 3: Sensibilizarea și emanciparea migranților
3.2 Building capacity and choosing action
3.2 Consolidarea capacităților și alegerea măsurilor
Chapter 4: Dialogue Platforms
Capitolul 4: Platformele de dialog
4.1 Setting up and running a platform : overcoming obstacles
Crearea și gestionarea unei platforme: depășirea obstacolelor
4.2 Roles for a leading public authority or civil society organisation
4.2 Rolurile unei autorități publice sau organizații-cheie a societății civile
Handbook on Integration
Manual privind integrarea
Chapter 5: Acquisition of nationality and the practice of active citizenship 101
Capitolul 5: Dobândirea cetățeniei și practica cetățeniei active
5.3 Administrative procedures encouraging citizens-to-be
5.2 Dobândirea cetățeniei
5.4 From acquisition to active citizenship among old and new citizens
5.3 Proceduri administrative care încurajează viitorii cetățeni
Chapter 6: Immigrant Youth, Education and the Labour Market
Capitolul 6: Tinerii imigranți, educația și piața muncii
Annex I : Common basic principles for immigrant integration policy in the European Union
Anexa I: Principii fundamentale comune pentru politica de integrare a imigranților în Uniunea Europeană
Annex II : Integration benchmarking tool
Anexa II: Instrument de evaluare comparativă în materie de integrare
Annex III : National Contact Points on Integration
Anexa III: Puncte de contact naționale privind integrarea
Annex IV : Selected Bibliography
Anexa IV: Bibliografie selectivă
The Handbook has been structured for ease of reference with the use of boxes and the following symbols :
Pentru a fi consultat mai ușor, manualul a fost structurat cu ajutorul casetelor și al următoarelor simboluri:
= Conclusion highlighting lessons learned
= concluzie care subliniază lecțiile învățate
= Examples of good practice
= exemplu de bună practică
= A website link to further information.
= link internet pentru informații detaliate.
Weblinks have been provided wherever
Linkurile au fost furnizate ori de câte ori
Z possible.
Z a fost posibil.
Please note these links were live at time of drafting but are subject to change.
Aceste linkuri erau valabile la momentul redactării, dar pot suferi modificări.
Seven years ago, at the European Council in Thessaloniki, the Heads of State and Government called for more discussion on integration between Member States with a view to learning from one another.
În urmă cu șapte ani, cu ocazia Consiliului European de la Salonic, șefii de stat și de guvern încurajau intensificarea discuțiilor între statele membre privind integrarea, astfel încât fiecare să poată învăța din experiențele celorlalte.
The European Commission, in cooperation with the National Contact Points on Integration, experts who meet together regularly, decided to draw up a handbook of good practice.
Comisia Europeană, în cooperare cu Punctele de contact naționale privind integrarea, experți care se reunesc regulat, au decis să redacteze un manual al bunelor practici.
Today, we present this third edition of the handbook.
Astăzi, vă prezentăm a treia ediție a manualului.
It covers subjects of great importance : ‘the mass media and integration’, ‘awareness-raising and migrant empowerment’, ‘dialogue platforms’, ‘acquisition of nationality and practice of active citizenship’, ‘immigrant youth, education and the labour market’.
Acesta cuprinde teme deosebit de importante: „mass-media și integrarea”, „sensibilizarea și emanciparea migranților”, „platformele de dialog”, „dobândirea cetățeniei și practica cetățeniei active”, „tinerii imigranți, educația și piața muncii”.
Almost 600 experts, from Governments and representing civil society, worked for over 18 months to exchange ideas on these crucial topics.
Aproape 600 de experți din partea guvernelor și reprezentând societatea civilă au lucrat mai mult de 18 luni pentru a realiza schimburi de idei cu privire la aceste teme esențiale.
The result is the vast range of inspiring, concrete examples contained in this edition of the handbook.
Rezultatul este o serie amplă de exemple concrete de urmat conținute în prezenta ediție a manualului.
But this handbook is not the only fruit of the experts’ work.
Însă acest manual nu este numai rodul muncii experților.
Seven years, three editions, fourteen technical seminars, the involvement of several hundred people : all this created a connected, well-functioning community of practitioners.
Șapte ani, trei ediții, paisprezece seminare tehnice, mai multe sute de persoane implicate: toate acestea au creat o comunitate interconectată și funcțională de profesioniști.
Challenges in this area persist, but the handbook takes us a step further in finding common solutions to meet them.
Există în continuare provocări în acest domeniu, însă manualul constituie un pas înainte către găsirea unor soluții care să răspundă acestor provocări.
In previous editions we dealt with introduction programmes, civic participation, indicators, mainstreaming, urban housing, economic integration and integration governance.
În edițiile anterioare am abordat programele introductive, participarea civică, indicatorii, integrarea, chestiunea locuințelor urbane, integrarea economică și guvernanța integrării.
With this third edition, almost all areas of relevance identified by the Common Basic Principles agreed by Member States back in 2004 have been covered.
Această a treia ediție cuprinde aproape toate domeniile relevante care au fost identificate în cadrul Principiilor fundamentale comune, convenite de către statele membre în 2004.
This integration community is growing.
Comunitatea care desfășoară activități în domeniul integrării este în creștere.
A forum accessible to all was opened last year – the European Website on Integration.
Anul trecut a fost creat un forum accesibil tuturor – site-ul european privind integrarea.
Hundreds of good practices have been added to keep inspiring us, often leading to new, excellent ideas and projects.
Pe site au fost publicate sute de bune practici care ne pot fi sursă de inspirație și care au dus, adesea, la excelente idei și proiecte noi.
Some of these are funded by the European Fund for Integration.
Unele dintre acestea sunt finanțate din Fondul european de integrare.
With this third edition and the launch of the website, we complete the first stage of the 2005 Common Agenda for Integration.
Odată cu această a treia ediție și lansarea site-ului internet, încheiem prima etapă a Programului comun de integrare 2005.
The Treaty of Lisbon encourages us to establish measures providing incentives and support for the action of Member States to promote integration.
Tratatul de la Lisabona ne invită să instituim măsuri care să încurajeze și să sprijine acțiunea statelor membre de promovare a integrării.
With the impetus provided by the Stockholm Programme, Ministerial Conferences on Integration and debates of the European Integration Forum, we now enter a dynamic period of work towards a common goal – the well-being of all citizens in a diverse society.
Cu impulsul dat de Programul de la Stockholm, de conferințele ministeriale privind integrarea și de dezbaterile Forumului european pentru integrare, intrăm acum într-o perioadă dinamică de lucru spre un obiectiv comun – bunăstarea tuturor cetățenilor în sânul unei societăți diversificate.
The European Commission remains fully committed to this process.
Comisia Europeană este în continuare pe deplin angajată în acest proces.
The Handbook on Integration contains ‘lessons learned’ and good practices drawn from the experience of policy-makers and practitioners across Europe.
Manualul privind integrarea cuprinde „lecții învățate” și bune practici, rezultate din experiența factorilor de decizie politică și a practicienilor din întreaga Europă.
By collecting and presenting concrete examples from different areas of immigrant integration, the Handbook feeds into a larger policy process in the field of integration in the European Union (EU), notably the development of the European framework on integration.
Prin colectarea și prezentarea de exemple concrete din diferite domenii ale integrării imigranților, manualul contribuie la un proces politic mai amplu în domeniul integrării în Uniunea Europeană (UE), și anume dezvoltarea cadrului european privind integrarea.
As with previous versions of the Handbook, the third version covers a mixture of ‘substantive’ and ‘methodological’ topics.
La fel ca versiunile anterioare ale manualului, ediția a treia îmbină subiectele „metodologice” cu cele „de fond”.
It covers three thematic subjects and three governance approaches.
Aceasta cuprinde trei subiecte tematice și trei abordări de guvernanță.
Chapters on the role of the media, the acquisition of nationality and the practice of active citizenship, and the experiences of immigrant youth in the education system and labour market present practices and lessons learned in these specific areas.
Capitolele privind rolul mass-media, dobândirea cetățeniei și practica cetățeniei active, experiențele tinerilor imigranți în sistemul de învățământ și pe piața muncii prezintă practici și lecții învățate în aceste domenii specifice.
Chapters on European exchange of information and good practice, awarenessraising and empowerment, and dialogue platforms examine the structures and mechanisms used for implementing successful integration strategies across all policy fields.
Capitolele privind schimbul european de informații și bune practici, sensibilizarea și emanciparea și platformele de dialog examinează structurile și mecanismele utilizate pentru punerea în aplicare cu succes a unor strategii de integrare în toate domeniile politicii.
The third edition is based on a series of technical seminars hosted by the ministries responsible for integration in Vienna (November 2007), Paris (November 2007), Athens (March 2008), Dublin (May 2008), Lisbon (November 2008) and Tallinn (February 2009).
A treia ediție se bazează pe o serie de seminare tehnice organizate de ministerele integrării, care au avut loc la Viena (noiembrie 2007), Paris (noiembrie 2007), Atena (martie 2008), Dublin (mai 2008), Lisabona (noiembrie 2008) și Tallinn (februarie 2009).
A thriving Europe aims to secure the long-term well-being of all the residents of its diverse societies.
O Europă prosperă își propune să garanteze bunăstarea pe termen lung a tuturor rezidenților din societățile sale diverse.
Different groups of immigrants will continue to arrive and settle in European societies that are themselves in transformation under the influence of socioeconomic and demographic changes.
Diferite grupuri de imigranți vor continua să sosească și să se stabilească în societățile europene, care se află și ele în proces de transformare sub influența schimbărilor socio-economice și demografice.
Integration policies aim to bring about, over time, a convergence of societal outcomes for all.
Politicile de integrare au drept scop să producă, în timp, o convergență a rezultatelor sociale pentru toți.
This requires the active involvement of all citizens and residents ; those with and without an immigrant background.
Acest lucru presupune implicarea activă a tuturor cetățenilor și rezidenților, chiar dacă sunt imigranți sau nu.
They can contribute to the social, economic, cultural and civic life of society by using their skills and competencies.
Aceștia pot contribui la aspectele sociale, economice, culturale și civice ale societății, utilizându-și abilitățile și competențele.
Individuals develop a capacity for lifelong learning and are empowered as agents of change for integrating societies.
Oamenii își dezvoltă o capacitate de învățare continuă și au posibilitatea de a juca un rol de agenți ai schimbării în societățile integratoare.
Comparable rights and responsibilities make participation possible, as does the opening up of mainstream institutions.
Drepturile și obligațiile comparabile înlesnesc participarea, facilitată și de deschiderea instituțiilor consacrate.
Residents with a migration background may encounter difficulties related to their origins, settlement conditions or discrimination.
Rezidenții care provin din familii de migranți se pot confrunta cu dificultăți legate de origine, condiții de ședere sau discriminare.
Residents without a migration background may encounter difficulties in living with their new fellow residents, adjusting to the increased diversity around them and negotiating new concepts of citizenship and participation.
Acestea dobândesc cunoștințe interculturale și sunt proactive în abordarea necesităților în continuă schimbare, a dinamicii sociale și a bunăstării populației lor din ce în ce mai diverse.
New arrangements of active citizenship are negotiated by removing obstacles and by building on facilitators of societal integration. Public authorities, civil society and the private sector help themselves and the integration process by becoming ‘learning organisations.’
Capitolul unu diferă de celelalte capitole întrucât prezintă modul în care schimbul de informații și bune practici funcționează în prezent prin intermediul cooperării europene specifice în materie de integrare.
The few practice examples concern EU-level activities, instead of national practices.
Cele câteva exemple practice se referă la activități la nivelul UE, și nu la practici naționale.
The chapter refers to the setting of legal standards and reporting on their implementation.
Capitolul se referă la stabilirea normelor juridice și la raportarea în legătură cu punerea în aplicare a acestora.