natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Under the Maastricht Treaty, every citizen of the Union, regardless of nationality, has the right to vote and to stand as a candidate in local elections in his or her country of residence and in elections to the European Parliament.
Conform Tratatului de la Maastricht, fiecare cetăean al Uniunii, indiferent de naionalitate, are dreptul să voteze și să se prezinte ca și candidat atât la alegerile locale din ara în care își are reședina, cât și la alegerile pentru Parlamentul European.
The EU has passed a directive establishing a system of mutual recognition of higher education qualifications.
Statele membre au adoptat o directivă care instituie un sistem de recunoaștere reciprocă a diplomelor din învăământul superior.
This directive applies to all university courses lasting three years or more and is based on the principle of mutual confidence in the quality of national education and training systems.
Această directivă se aplică în cazul tuturor formărilor la nivel universitar cu o durată de cel puin trei ani și se bazează pe principiul încrederii reciproce în calitatea sistemelor naionale de educaie și de formare.
This brings the EU closer to its people.
Aceste drepturi sunt o dovadă a apropierii Uniunii de cetăenii săi.
Citizenship of the Union is now enshrined in the Treaty which states that ‘Every person holding the nationality of a Member State shall be a citizen of the Union.
Cetăenia europeană este consnită prin Tratat: „Este cetăean al Uniunii orice persoană care are naionalitatea unui stat membru.
Citizenship of the Union shall complement and not replace national citizenship’.
Cetăenia europeană completează și nu înlocuiește cetăenia naională”.
Any person who is a national of an EU country can work in the health, education and other public services anywhere in the Union, with the exception of activities covered by the prerogative of public authorities (the police, armed forces, foreign affairs, etc.).
Orice persoană care are naionalitatea unuia dintre statele membre UE se bucură de dreptul de a munci în domeniul sănătăii, al educaiei sau în oricare alt sector al serviciilor publice, cu excepia anumitor activităi care intră sub incidena autorităilor publice (poliie, fore armate, afaceri externe etc.).
Indeed, what could be more natural than recruiting a British teacher to teach English in Rome, or encouraging a young Belgian graduate to compete in a civil service exam in France?
Într-adevăr, ce poate mai normal decât ca un profesor britanic să e solicitat să predea engleza la Roma sau ca un tânăr absolvent belgian să-și încerce șansele la un concurs pentru un post în administraie publică în Frana?
The Treaty of Amsterdam, which came into force in 1999, strengthened the concept of fundamental rights.
Tratatul de la Amsterdam, care a intrat în vigoare în 1999, a contribuit la consolidarea drepturilor fundamentale ale cetăenilor europeni.
It introduced a procedure for taking action against an EU country that violates its citizens’ fundamental rights.
Acesta a introdus o procedură de sancionare a statelor membre care violează drepturile fundamentale ale cetăeanului.
It also extended the principle of non-dis-crimination so that it covers not only nationality but also gender, race, religion, age and sexual orientation.
De asemenea, aria de aplicare a principiului nediscriminării, limitată până atunci la naionalitate, a fost extinsă la sex, rasă, religie, vârstă și orientare sexuală.
Finally, the Amsterdam Treaty improved the EU policy of transparency and allowed citizens greater access to the official documents of the European institutions.
În concluzie, Tratatul de la Amsterdam a îmbunătăit politica de transparenă a Uniunii și lea permis cetăenilor un acces mai larg la documentele ociale ale instituiilor europene.
It can only arise from a shared cultural awareness, which is why Europe now needs to focus its attention not just on economics but also on education, citizenship and culture.
Doar o conștiină culturală comună poate da naștere acestui sentiment, de aceea Uniunea Europeană trebuie să-și concentreze atenia nu numai asupra chestiunilor economice, ci și asupra educaiei, culturii și drepturilor cetăenilor.
The EU’s educational and training programmes are one element in this.
În această privină, programele educaionale și de formare ale UE au un rol important.
They promote exchange programmes so students can go abroad, participate in joint school activities across borders and learn new languages, etc. It is still decided at national or local level how schools and education are organised and what the exact curriculum is.
Acestea promovează programe de schimb care le permit studenilor să călătorească în străinătate, să participe la activităi școlare transnaionale, să învee noi limbi etc. Organizarea școlilor și a sistemului de învăământ, precum și coninutul exact al programelor sunt încă decise la nivel naional sau local.
The European Union’s commitment to citizens’ rights was reaffirmed in Nice in December 2000 with the solemn proclamation of the Charter of Fundamental Rights of the European Union.
Angajamentul Uniunii Europene în favoarea drepturilor cetăenilor a fost subliniat în mod solemn în anul 2000, la Nisa, prin proclamarea Cartei drepturilor fundamentale ale Uniunii Europene.
This Charter was drawn up by a Convention composed of members of national parliaments, MEPs, representatives of national governments and a member of the European Commission.
Această Cartă a fost elaborată de către o Convenie alcătuită din membri ai parlamentelor naionale și ai Parlamentului European, reprezentani ai guvernelor statelor membre și un membru al Comisiei Europene.
Under six headings — Dignity, Freedoms, Equality, Solidarity, Citizens’ Rights and Justice — its 54 articles set out the European Union’s fundamental values and the civil, political, economic and social rights of EU citizens.
Alcătuită din șase capitole – Demnitatea, Libertăile, Egalitatea, Solidaritatea, Drepturile cetăenilor, Justiia – Carta conine 54 de articole care denesc valorile fundamentale ale Uniunii, precum și drepturile civile, politice, economice și sociale ale cetăenilor europeni.
In the field of culture, the EU programmes ‘Culture’ and ‘Media’ foster cooperation between programme makers, promoters, broadcasters and artists from different countries.
În domeniul culturii, programele europene „Cultura” și „MEDIA” stimulează cooperarea între realizatorii de programe, promotorii acestora, organismele de radiodifuziune și artiștii din diferite ări.
This helps to produce more European TV programmes and films, thereby redressing the balance between European and American output.
Acestea contribuie la creșterea produciei de lme și programe de televiziune europene și la restabilirea echilibrului între produciile europene și cele americane.
The opening articles cover human dignity, the right to life, the right to the ‘integrity of the person’ and the right to freedom of expression and of conscience.
Primele articole se referă la demnitatea umană, dreptul la viaă, dreptul la „integritate a persoanei”, dreptul la libertatea de exprimare și de conștiină.
The chapter on solidarity brings together, in an innovative way, social and economic rights such as:
Capitolul Solidaritatea este inovator prin faptul că asociază drepturile sociale și economice după cum urmează:
• the right to strike;
V. Mediatorul European și dreptul la petiie
V. The Ombudsman and the right to petition
• dreptul la grevă;
• the right of workers to be informed and consulted;
•dreptul lucrătorilor la informare și consultare;
• the right to reconcile family life and professional life;
•dreptul la conciliere a vieii de familie și a vieii profesionale;
• the right to healthcare, social security and social assistance throughout the European Union.
•dreptul la asistenă medicală, securitate socială și asistenă socială pretutindeni pe teritoriul Uniunii.
To help bring the EU closer to its citizens, the Treaty on European Union created the post of Ombudsman.
Pentru a apropia Uniunea de cetăenii săi, Tratatul de la Maastricht a creat o nouă instituie, Mediatorul European.
The European Parliament appoints the Ombudsman, who remains in office for the duration of the Parliament.
Acesta, denumit și Ombudsman, este desemnat de Parlamentul European, iar durata mandatului său este egală cu cea a Parlamentului.
The Ombudsman’s role is to investigate complaints against EU institutions and bodies.
Rolul Mediatorului este acela de a investiga plângerile privind administrarea incorectă în instituiile și organismele Uniunii Europene.
Complaints may be brought by any EU citizen and by any person or organisation living or based in an EU member country.
Orice cetăean al Uniunii sau orice persoană zică sau juridică cu domiciliul sau sediul într-un stat membru al UE poate înainta o plângere către Mediator.
The Ombudsman tries to arrange an amicable settlement between the complainant and the institution or body concerned.
Acesta încearcă încheierea unui acord amiabil între reclamant și instituia sau organismul european vizat.
The Charter also promotes equality between men and women and introduces rights such as data protection, a ban on eugenic practices and the reproductive cloning of human beings, the right to environmental protection, the rights of children and elderly people and the right to good administration.
Carta promovează, de asemenea, egalitatea între bărbai și femei și proclamă dreptul la protecia datelor cu caracter personal, interzicerea practicilor de eugenie și de clonare umană în scopul reproducerii, dreptul la protecia mediului, drepturile copilului și ale persoanelor în vârstă și dreptul la o bună administrare.
Another important link between citizens and the EU institutions is the right of any person residing in a member state to petition the European Parliament.
Dreptul la petiie către Parlamentul European de care beneciază orice persoană care domiciliază pe teritoriul Uniunii reprezintă un alt factor important de apropiere a cetăenilor de instituiile europene.
The EU programmes for lifelong learning: estimated figures for the programme period 2007–13
Programele UE de formare continuă: cifre estimate pentru perioada 2007 – 2013 ii
Area concerned
Domeniul
Name of EU programme
Numele programului UE
School education
Învăământul școlar
5% of schoolchildren in the European Union will participate in joint educational activities.
5 % din elevii Uniunii Europene participă la activităi educative comune.
Higher education
Învăământul superior
Three million students will be able to study at universities abroad.
Trei milioane de studeni au posibilitatea să studieze la universităi din străinătate.
Every year 80 000 people will be able to do traineeships in companies and training centres in another European country.
În fiecare an, 80 000 de persoane au posibilitatea să facă stagii în companii și centre de formare într-o altă ară europeană.
7 000 people every year will be able to carry out educational activities abroad.
În fiecare an, 7 000 de persoane au posibilitatea de a benecia de activităi educative în străinătate.
Support for academic research and teaching in European integration.
Studii de integrare europeană
European integration studies
Susinere pentru cercetarea academică și învăământul în domeniul integrării europene.
Involving the citizens
Implicarea cetăenilor
The idea of a ‘citizens’ Europe’ is very new.
Ideea unei Europe a cetăenilor este foarte nouă.
Some symbols that represent a shared European identity already exist, such as the European passport (in use since 1985), the European anthem (Beethoven’s ‘Ode to Joy’) and the European flag (a circle of 12 gold stars on a blue background).
Aceasta se va dezvolta prin popularizarea și multiplicarea simbolurilor unei identităi europene comune. Există deja pașaportul european, în uz din 1985, imnul european,„Oda bucuriei” compusă de Beethoven și steagul european, un cerc format din 12 stele aurii pe fond albastru.
EU driving licences have been issued in all EU countries since 1996.
Permisul de conducere european există în toate statele Uniunii din 1996.
The EU has adopted a motto, ‘United in diversity’, and 9 May has been made ‘Europe Day’.
De asemenea, a fost adoptat mottoul european „Unii în diversitate”, iar data de 9 Mai a fost desemnată Ziua Europei.
‘We are not bringing together states, we are uniting people’, said Jean Monnet back in 1952.
„Nu coalizăm state, ci unim oameni”, arma Jean Monnet în 1952.
Raising public awareness about the EU and involving citizens in its activities is still one of the greatest challenges facing the EU institutions today.
Sensibilizarea opiniei publice cu privire la Uniunea Europeană și implicarea cetăenilor în activităile acesteia reprezintă marea provocare la care trebuie să facă faă instituiile europene în prezent.
Since 1979, the European Parliament has been directly elected by universal suffrage. This gives greater democratic legitimacy to the process of European integration, linking it directly with the will of the people.
Introducerea alegerilor directe pentru Parlamentul European în 1979 a contribuit la sporirea legitimităii democratice a integrării europene prin implicarea voinei populare.
Europe could be made even more democratic by giving the Parliament a greater role, by creating genuine European political parties and by giving ordinary people a greater say in EU policymaking via non-governmental organisations and other voluntary associations.
Caracterul democratic al UE ar putea consolidat prin sporirea rolului Parlamentului, prin crearea unor adevărate partide politice europene, prin încurajarea participării cetăenilor în elaborarea politicilor europene prin intermediul organizaiilor neguvernamentale și a asociaiilor de voluntariat.
• The opening of internal borders between EU member states is a very tangible benefit for ordinary people, allowing them to travel freely without being subject to border controls.
•Deschiderea frontierelor interne dintre statele UE reprezintă un mare avantaj pentru populaia Uniunii, deoarece oamenii pot călători liber, fără a mai supuși controalelor vamale.
• However, this freedom of internal movement must go hand in hand with increased controls at the EU’s external borders so as to combat effectively the trafficking of people and drugs, organised crime, illegal immigration and terrorism.
•Libera circulaie pe teritoriul Uniunii trebuie însă să e însoită de întărirea controlului la frontierele externe ale UE pentru a combate în mod ecient tracul de droguri și de persoane, crima organizată, imigraia ilegală și terorismul.
• The EU countries cooperate in the area of policing and justice so as to make Europe safer and more secure.
•Statele membre UE cooperează în domeniul justiiei și cel poliienesc cu scopul de a asigura o securitate sporită în Europa.
European citizens are entitled to live in freedom, without fear of persecution or violence, anywhere in the European Union.
Cetăenii europeni au dreptul de a trăi în libertate, fără frica persecuiei sau a violenei, pe tot cuprinsul Uniunii Europene.
Yet international crime and terrorism are among the main concerns of Europeans today.
Cu toate acestea, criminalitatea internaională și terorismul reprezintă unele dintre cele mai îngrijorătoare fenomene pentru europeanul de azi.
They agreed to abolish all checks on people, regardless of nationality, at their shared borders, to harmonise controls at their borders with nonEU countries and to introduce a common policy on visas.
Aceste state au hotărât să elimine controalele vamale asupra persoanelor, indiferent de naionalitate, la frontierele lor comune, să armonizeze controalele la frontierele externe ale UE și să adopte o politică comună în materie de vize.
They thus formed an area without internal frontiers known as the Schengen Area.
Aceste state au format, așadar, o zonă fără frontiere interne cunoscută sub numele de spaiul Schengen.
The Schengen package and the secondary legislation derived from it have since become an integral part of the EU Treaties, and the Schengen Area has gradually expanded.
Totuși, în timp, a devenit clar faptul că libera circulaie a persoanelor implică necesitatea ca fiecare cetăean să benecieze de același grad de protecie și de acces la justiie oriunde pe teritoriul Uniunii.
By 2006, 13 EU countries (Austria, Belgium, Denmark, Finland, France, Germany, Greece, Italy, Luxembourg, the Netherlands, Portugal, Spain and Sweden), together with nonEU countries Iceland and Norway, were fully implementing the Schengen rules.
Astfel, a fost creat treptat un spaiu de libertate, securitate și justiie, prin modicarea succesivă a tratatelor fondatoare prin Actul Unic European, Tratatul instituind Uniunea Europeană (Tratatul de la Maastricht) și Tratatul de la Amsterdam.
Integration in the field of justice and home affairs was not envisaged in the Treaty establishing the European Community.
În prezent, acquis-ul Schengen a fost integrat complet în tratatele europene, iar spaiul Schengen sa extins treptat.
However, as time went by, it became clear that freedom of movement had to mean giving everyone, everywhere in the EU, the same protection and the same access to justice. So an area of freedom, security and justice was created gradually over the years through amendments to the original Treaties under the Single European Act, the Treaty on European Union (Maastricht Treaty) and the Amsterdam Treaty.
În anul 2006, 13 state UE (Austria, Belgia, Danemarca, Finlanda, Frana, Germania, Grecia, Italia, Luxemburg, ările de Jos, Portugalia, Spania și Suedia) și două state care nu sunt membre ale Uniunii, Islanda și Norvegia, aplicau în integralitate dispoziiile Schengen.
When 10 new countries joined in 2004, they were given seven years to fulfil the criteria for membership of the Schengen Area.
Cele zece state care au devenit membre UE în anul 2004 au la dispoziie șapte ani pentru a îndeplini criteriile de aderare la spaiul Schengen.
The free movement of people within the EU raises security issues for the member governments, since they no longer control internal EU borders.
Libera circulaie a persoanelor pe teritoriul UE creează probleme de securitate statelor membre, deoarece acestea nu mai au control asupra granielor interne.
To compensate for this, extra security measures have to be put in place at the EU’s external borders.
În compensaie, este necesară adoptarea unor măsuri pentru întărirea securităii la graniele externe ale Uniunii.
Moreover, since criminals can also exploit freedom of movement within the EU, national police forces and judicial authorities have to work together to combat crossborder crime.
De asemenea, se impune sporirea cooperării forelor de poliie și a autorităilor judiciare în vederea combaterii criminalităii transnaionale care ar putea prota de libertatea de circulaie.
Europe is proud of its humanitarian tradition of welcoming foreigners and offering asylum to refugees fleeing danger and persecution.
Europa se mândrește cu tradiia sa umanitară de a primi străini și de a oferi azil pentru refugiai.
Today, EU governments face the pressing question of how to deal with rising numbers of immigrants, both legal and illegal, in an area without internal frontiers.
În prezent, guvernele statelor Uniunii Europene trebuie să facă faă unui număr crescând de imigrani, atât cu statut legal, cât și ilegal, într-un spaiu lipsit de frontiere interne.
People traffickers exploit the vulnerable — international police cooperation is needed.
Tracanii de ine umane îi exploatează pe cei vulnerabili – este nevoie de un sistem internaional de cooperare poliienească.
Fighting international crime and terrorism
Combaterea criminalităii internaionale și a terorismului
EU governments have agreed to harmonise their rules so that applications for asylum can be processed in accordance with a set of basic principles uniformly recognised throughout the European Union.
Guvernele UE au hotărât armonizarea reglementărilor în acest domeniu astfel încât cererile de azil să e examinate conform unor principii de bază recunoscute în întreaga Uniune Europeană.
In 1999, they set themselves the goal of adopting a common asylum procedure and giving equal status throughout the Union to persons who have been granted asylum.
În 1999, statele Uniunii și-au xat ca obiectiv adoptarea unei proceduri comune în materie de azil și acordarea unui statut egal pe tot cuprinsul Uniunii Europene persoanelor care au obinut azilul.
Some technical measures were adopted, such as minimum standards for the admission of asylum-seek-ers and for the granting of refugee status.
Au fost adoptate anumite măsuri tehnice, cum ar stabilirea unor standarde minime pentru acceptarea solicitanilor de azil și pentru acordarea statutului de refugiat.
To make an asylum and immigration policy viable, the EU must have an effective system for managing migration flows, carrying out checks at its external borders and preventing illegal immigration.
Pentru a crea o politică comună viabilă în materie de azil și imigraie, Uniunea Europeană trebuie să implementeze un sistem ecient de gestionare a uxurilor de migraie, de control la frontierele externe și de prevenire a imigraiei ilegale.
A coordinated effort is needed to combat criminal gangs who run people-trafficking networks and who exploit vulnerable human beings, particularly women and children.
Este necesar un efort susinut pentru combaterea bandelor criminale care practică tracul de persoane și care exploatează inele vulnerabile, în special femeile și copiii.
Organised crime is becoming ever more sophisticated and regularly uses European or international networks for its activities.
Crima organizată devine din ce în ce mai so-sticată și acionează în mod curent în reele europene sau internaionale.
Terrorism has clearly shown that it can strike, with great brutality, anywhere in the world.
Terorismul a dovedit deja că poate lovi cu brutalitate oriunde în lume.
A European Fund for Refugees was established, with a budget of €114 million a year.
A fost creat, de asemenea, Fondul European pentru Refugiai, cu un buget anual de 114 milioane de euro.
Despite this large-scale cooperation between national governments, a true EU asylum and immigration policy still has to be put in place.
În ciuda cooperării la scară largă dintre guvernele naionale, crearea unei politici comune în materie de azil și imigraie rămâne un obiectiv de atins.
The European arrest warrant, operational since January 2004, is intended to replace long extradition procedures.
Mandatul de arest european, în uz din ianuarie 2004, este folosit pentru a înlocui procedurile îndelungate de extrădare.
This is why the Schengen information system (SIS) was set up.
În acest context, a fost creat Sistemul de informaii Schengen (SIS).
This is a complex database which enables police forces and judicial authorities to exchange information on people for whom an arrest warrant or extradition request has been issued, and on stolen property such as vehicles or works of art.
Este vorba despre o bază de date complexă care permite forelor poliienești și autorităilor judiciare să facă schimb de informaii despre bunuri furate, cum ar vehicule și obiecte de artă, sau despre persoanele pe numele cărora sa emis un mandat de arestare sau o cerere de extrădare.
One of the best ways of catching criminals is to track their ill-gotten gains.
Caracterul transnaional al criminalităii și terorismului impune crearea unei politici penale comune în Uniunea Europeană, deoarece deniii diferite ale anumitor acte criminale pot compromite cooperarea judiciară dintre state.
For this reason, and to cut off the funding of criminal and terrorist organisations, the EU has brought in legislation to prevent money laundering.
Obiectivul este crearea unui cadru comun european de luptă împotriva terorismului, pentru a putea garanta cetăenilor un grad ridicat de protecie și pentru a favoriza cooperarea internaională în acest domeniu.
This means that a common EU criminal justice policy is required, since cooperation between the courts in different countries can be hampered by their differing definitions of certain criminal acts.
Una dintre cele mai eciente metode de capturare a infractorilor este urmărirea fondurilor dobândite pe căi ilegale.