natgillin/translations-raw huggingface dataset:
An increase in programme-based approaches andimproved standardised information collection haveenabled the contents of, and trends in, prevention policiesto be reviewed and compared across the EU.
Prevenirea în ªcoal≤ maghiar de cercetare ‘Lights and Shadows’ („Lumini ªiumbre”), în cadrul c≤rora sunt colectate informa†ii privindcon†inutul, obiectivele, metodologia, grupurile †int≤ ªiacoperirea programelor de prevenire în ªcoal≤.Monitorizarea este pus≤ în aplicare ªi în Republica Ceh≤,precum ªi prin intermediul programului „Ginger” în Flandra.
Theinformation usually comes from national experts or expertgroups who have a reliable overview of their country’ssituation that allows them to come up with standardisedratings or from quantitative data on monitored,programme-based interventions that is available in some Member States, e.g. Greece and Hungary.
Din nefericire, Spania a abandonat programul„IDEA Prevención”, care a fost timp de mai mul†i ani celmai dezvoltat sistem de monitorizare ªi de control alcalit≤†ii din domeniul prevenirii din Europa.
Greece provides a particularly good example of movingprevention policies away from traditional information-basedand individualistic (counselling) approaches towards theimplementation of a true public health strategy that canmaximise coverage through programme-based approaches.The number of school-based prevention programmes in Greece more than doubled between 2000 and 2003, andfamily-based programmes increased threefold over thesame period.
În toate statele membre, ªcolile sunt considerate drept celmai important cadru de prevenire universal≤,înregistrându-se o creªtere vizibil≤ a accentului pus peprevenirea în ªcoal≤ în cadrul strategiilor na†ionale ªi lapunerea structurat≤ în aplicare a acestei abord≤ri.Aceast≤ tendin†≤ se reflect≤ în extinderea politicilorprivind drogurile în ªcoal≤ (Figura 2) ªi în dezvoltarea deprograme modulare specifice de prevenire a drogurilordestinate ªcolilor precum ªi în ameliorarea form≤riiprofesorilor.
For instance, most Member States have implementedpersonal and social skills training in schools as a preventionapproach.
Sistemele informatice de prevenire contribuie de asemeneala identificarea practicilor ªi a componentelor de programineficiente.
Topics covered include decision-making, coping,goal-setting and assertiveness, communicating and showingempathy. This evidence-based technique, which is derived from social learning theories(35), seems now to be an
De exemplu, sesiunile sau prelegerile deinformare izolate †inute de exper†i sau de poli†iªti constituieînc≤ o practic≤ obiªnuit≤ în mai multe state membre, deªiconcluzia unanim≤ a cercet≤rilor este c≤ aceste interven†iisunt în cel mai bun caz ineficiente, dac≤ nu nocive(Canning et al., 2004).
Monitoring and quality control important methodology in most Member States, even incountries where programme-based approaches do not exist(France, Luxembourg and Sweden) (Table 2).
Un num≤r mai mare de †≤ri decât înainte au introdus(Danemarca a pus în aplicare primul s≤u program dedeprindere a autonomiei func†ionale în ªcoal≤), au extins(Germania) sau planific≤ (Fran†a ªi Italia, în cadrulstrategiilor lor na†ionale) programe mai structurate deprevenire.
Estonia reportsthe widespread use of a book that teaches social skills.
De exemplu, în 2003, au fost introduseprograme de prevenire în 60% din ªcolile din Polonia.
Controlling and improving the quality of prevention ishighly dependent on first having a meaningful overview ofexisting activities and their contents. Accordingly, Member States are giving increasing importance to monitoringprevention programmes, as exemplified by new schemes in
Numai înregistrarea sistematic≤ a activit≤†ilor de prevenireface posibil≤ o analiz≤ a con†inutului programelor deprevenire ªi apoi direc†ionarea acestora spre popula†iispecifice pe baza cunoªtin†elor existente privind eficien†a.Liniile directoare sau standardele au o importan†≤esen†ial≤ pentru punerea în aplicare a programelor deprevenire, în special în †≤rile în care prevenirea este foartedescentralizat≤.
) and Norway(34
Con†inutul programelor ªi al activit≤†ilor
) and by the Hungarian research project ‘Lights and shadows’, which collectedinformation on the content, objectives, methodology, targetgroups and coverage of school-based preventionprogrammes.
Creªterea num≤rului de abord≤ri bazate pe programe ªimai buna colectare de informa†ii standardizate au permisanalizarea ªi compararea con†inutului ªi a tendin†elorpoliticilor de prevenire din întreaga Uniune European≤.
Monitoring is also implemented in the CzechRepublic as well as through ‘Ginger’ in Flanders.Unfortunately, Spain has abandoned ‘IDEA prevención’,which for many years was the best-developed monitoringand quality system on prevention in Europe.
Deobicei, informa†iile provin de la exper†i na†ionali sau de lagrupuri de exper†i care cunosc bine situa†ia de ansambludin †ara lor, fapt care le permite s≤ foloseasc≤ scoruristandardizate sau care ªi-au format aceast≤ imagine pebaza datelor cantitative privind interven†iile monitorizatedin cadrul unor programe care sunt disponibile în unelestate membre precum Grecia ªi Ungaria.
Information provision continues to play a central role indrug prevention in many Member States (see Table 2).
Grecia ofer≤ un foarte bun exemplu de deplasare apoliticilor de prevenire dinspre abordarea tradi†ional≤bazat≤ pe informa†ii ªi individual≤ (consiliere) sprepunerea în aplicare a unei strategii reale în domeniuls≤n≤t≤†ii publice care s≤ poat≤ maximiza acoperireaabord≤rilor bazate pe programe.
Thelimited value of information provision in the prevention ofdrug use is only slowly being acknowledged (see, forexample, the Swedish national report). Approaches basedsolely on health educationare also limited to influencingcognitive processes and often lack concrete components ofbehavioural and social interaction training.
Num≤rul programelorde prevenire în ªcoal≤ din Grecia a crescut de peste dou≤ori între 2000 ªi 2003, iar num≤rul programelor în familiea crescut de trei ori în aceeaªi perioad≤. ºi în Malta ªi în Regatul Unit a crescut importan†a rolului abord≤rilorbazate pe programe în cadrul politicilor de prevenire:Programul Blueprint îªi propune s≤ determine în ce modpoate fi adaptat≤ cercetarea interna†ional≤ în domeniulprevenirii eficiente a drogurilor la sistemul ªcolar britanicªi se bazeaz≤ pe dovezi care sugereaz≤ c≤ o combina†ieîntre educa†ia în ªcoal≤ privind drogurile, implicareap≤rin†ilor, campanii mass-media, ini†iative locale îndomeniul s≤n≤t≤†ii ªi parteneriate comunitare este maieficient≤ decât interven†ia ªcolii.
However,these approaches are still widespread in some countriesdespite our present understanding of effective drugprevention.
Pe parcursul a cinci ani,pentru acest program au fost alocate ªase milioane de liresterline (8,5 milioane EUR) (32).
Information systems on prevention also help to track theoccurrence of ineffective practices and programmecomponents.
Monitorizarea ªi controlul calit≤†ii
There are two explanations for the continuance of suchapproaches to drug prevention.
De exemplu, majoritatea statelor membre au introdusprograme ca abordare preventiv≤ de însuªire a unorabilit≤†i personale ªi sociale în mediul ªcolar.
One is the instinctive andtraditional presumption that providing information ondrugs and the risks associated with drug use will act as adeterrent.
Printresubiectele abordate se num≤r≤ luarea deciziilor, adaptarea,stabilirea de obiective ªi afirmarea sinelui, comunicarea ªimanifestarea empatiei.
Advocates ofthis technique believe that behavioural approaches to drugprevention, such as improving life skills, are patronisingand demonise drug use (Ashton, 2003; Quensel, 2004)
Aceast≤ tehnic≤ bazat≤ pe
Only by systematically recording prevention activities canthe content of prevention programmes be reviewed and, asa result, based on existing knowledge regardingeffectiveness, targeted to specific populations.
Controlul ªi îmbun≤t≤†irea calit≤†ii prevenirii depind înmare m≤sur≤ de o bun≤ cunoaªtere prealabil≤ a situa†ieide ansamblu a activit≤†ilor existente ªi a con†inutuluiacestora.
Guidelinesor standards for the implementation of prevention
În consecin†≤, statele membre acord≤ oimportan†≤ din ce în ce mai mare monitoriz≤rii experien†≤, inspirat≤ din teoriile înv≤†≤rii sociale (35),
(32) www.drugs.gov.uk/NationalStrategy/YoungPeople/Blueprint (33) PrevNet (www.prevnet.de).(34)www.forebyggingstiltak.no(35)Behaviour is seen as a result of social learning by role models, norms, attitudes of ‘important others’ (Bandura, 1977). Negative attitudes to drug useand protective self-efficacy can be learned or conditioned.
(32) www.drugs.gov.uk/NationalStrategy/YoungPeople/Blueprint (33) PrevNet (www.prevnet.de).(34)www.forebyggingstiltak.no(35)Comportamentul este considerat rezultatul înv≤†≤rii sociale pe baza modelelor de roluri, a normelor, a atitudinilor „celorlal†i relevan†i” (Bandura, 1977).Atitudinile negative fa†≤ de consumul de droguri ªi cunoaªterea propriilor capacit≤†i de protec†ie pot fi înv≤†ate sau condi†ionate.
This concept is the basis for peer models and the specific life skill model.
Acest concept st≤ la baza modelelor oferite de egali ªi a unui model specific de autonomie func†ional≤.
Table 2: School-based prevention in Europe
Tabelul 2: Activitatea de prevenire în ªcoli la nivel european
In place
Obligatorii
Prerequisite
Primare
Life skills
Deprinderea autonomiei func†ionale
Planned
Planificate
Provision of welfare services
Oferirea de servicii de ajutor social
) n.a., no information available.It should be remembered that no common European definition of ‘quality standards and guidelines’ exists, and that the level of detail may vary, which influences comparability.
) n.d. = nu exist≤ informa†ii disponibile.Trebuie re†inut faptul c≤ nu exist≤ nici o defini†ie european≤ comun≤ a „standardelor de calitate ªi a liniilor directoare” ªi c≤ nivelul de detaliere poate varia,ceea ce influen†eaz≤ posibilitatea de comparare.
Chapter 2: Schools, youth and drugs psychology services (as in France and Cyprus), whichdepend on (self)-referrals. Ireland has a new intensiveeducational welfare service to work with schools andfamilies in educationally disadvantaged areas in order toensure that children attend school regularly.
Capitolul 2: ºcoala, tinerii ªi drogurile acestor grupuri este chiar mai accentuat≤ în noile statemembre: Estonia (copiii str≤zii, ªcoli speciale), Ungaria,Cipru, Malta, Polonia (copiii neglija†i ªi tinerii din familiidisfunc†ionale) ªi Slovenia.
The erroneous perception of drug use as normal andsocially acceptable among the peer population is the mostimportant cognitive element that can be influenced byprevention.
domeniul s≤n≤t≤†ii se limiteaz≤ de asemenea lainfluen†area proceselor cognitive ªi adesea nu con†incomponentele concrete ale form≤rii în domeniulcomportamentului ªi al interac†iunii sociale.
In fact, a lifetime prevalence of cannabis useamong young adults of 30% means that more than twothirds of this population have never used cannabis, andthat is the true ‘normality’.
Totuªi, acesteabord≤ri sunt înc≤ larg r≤spândite în unele †≤ri deªi înprezent prevenirea eficient≤ a consumului de droguri esteîn†eleas≤ în mod diferit.
National drug strategies and action plans are increasinglyand explicitly mentioning vulnerable groups to beparticularly targeted by prevention measures.
Deoarece grupurile vulnerabile asupra c≤rora seconcentreaz≤ prevenirea selectiv≤ au adesea o experien†≤considerabil≤ în consumul de droguri legale ªi ilegale,majoritatea interven†iilor de prevenire selectiv≤ selimiteaz≤ la furnizarea de informa†ii personalizate, deconsiliere individual≤ ªi de alternative bazate pecreativitate sau pe sport.
This focus iseven stronger in the new Member States: Estonia (streetchildren, special schools), Cyprus, Hungary, Malta, Poland(neglected children and young people from dysfunctionalfamilies) and Slovenia.
49) const≤ cel maiadesea din furnizarea de informa†ii selective.
Selective community-based approaches mostly targetvulnerable young people on the streets.
Prevenirea selectiv≤ în ªcoli
In the Nordiccountries, the ‘Nightwalkers’ approach engages parentgroups in patrolling the streets.
Continuarea acestei abord≤ri a prevenirii drogurilor poatefi explicat≤ în dou≤ moduri.
Austria has investedheavily in improving the balance between drug prevention,social education and social work structures throughcourses, quality guidelines and joint seminars, e.g. foryouth social workers in recreational settings.
Una dintre explica†ii sebazeaz≤ pe prezum†ia instinctiv≤ ªi tradi†ional≤ c≤furnizarea de informa†ii privind drogurile ªi riscurileasociate consumului de droguri vor ac†iona ca un factor dedescurajare.
The aim isalso to use youth social work structures for professionaldrug prevention interventions.
Cea de-a doua explica†ie reflect≤ o tendin†≤foarte recent≤ inspirat≤ de miªc≤rile de reducere aconsecin†elor negative ale consumului de droguri ªi sebazeaz≤ pe convingerea c≤ abilit≤†ile cognitive sunt maiimportante decât abord≤rile comportamentale pentru a-iînv≤†a pe tineri s≤ ia decizii ªi s≤ fac≤ alegeri informate învia†≤.
Along the same lines,Norway boosts cooperation and strengthensinterdisciplinary efforts between school, child protectionservices and social services.
Sus†in≤torii acestei tehnici consider≤ c≤ abord≤rilecomportamentale ale prevenirii drogurilor, cum esteameliorarea autonomiei func†ionale, sunt condescendenteªi demonizeaz≤ consumul de droguri (Ashton, 2003;Quensel, 2004) ªi c≤ cea mai bun≤ metod≤ const≤ în a lefurniza tinerilor instrumentele cognitive necesare prinpunerea de informa†ii la dispozi†ia lor.
RAR (rapid assessment andresponse) methods(36) — the speedy gathering ofinformation (statistical material) combined with interviews(questionnaires, focus groups) and/or observations of theproblem area — are used in these projects in Norway, butalso in Germany and the Netherlands.
Deªi vin din tradi†iidiferite, în ambele abord≤ri, comportamentul legat des≤n≤tate ªi în mod special consumul de droguri esteconsiderat ca o alegere personal≤ ra†ional≤, deªi îndomeniul ªtiin†elor medicale exist≤ un consens larg carestabileªte c≤ factorii sociali (vecin≤tatea, grupul de semeri,normele) ªi factorii personali (temperamentul, deprinderileeduca†ionale ªi emo†ionale) au o influen†≤ mai mare decâtcogni†ia în sine în modelarea comportamentului legat des≤n≤tate ªi în ceea ce priveªte consumul de droguri.
Interventions focusing on highrisk neighbourhoods have atradition in Ireland, the United Kingdom and, to a smallextent, the Netherlands and Portugal.
Prevenirea selectiv≤ în ªcoli se concentreaz≤ în specialasupra interven†iilor în situa†ii de criz≤ ªi asupraidentific≤rii rapide a elevilor cu probleme.
However, Germany(Stöver and Kolte, 2003, cited in the German nationalreport) and France have now also proposed action in thisarea. It is new for these countries to target drug preventionto particular geographical areas according to socialcriteria.
Scopul esteacela de a g≤si solu†ii la nivelul ªcolii pentru a evitaabandonul ªcolar sau exmatricularea elevilor expuªiriscului, deoarece, în felul acesta, situa†ia lor ar fiagravat≤.
Because the vulnerable groups targeted by selectiveprevention often have considerable experience with legaland illegal drugs, most selective prevention interventionsare restricted to the provision of tailor-made information,individual counselling and creative or sports alternatives.However, it should be remembered that the techniquesused in the comprehensive social influence programmes ofuniversal prevention are equally as effective, if not moreeffective, in selective prevention.
În Germania, Irlanda, Luxemburg ªi Austria(Leppin, 2004) exist≤ abord≤ri bazate pe programe, întimp ce în Polonia ªi în Finlanda profesorii particip≤ lacursuri de formare sau utilizeaz≤ linii directoare privindidentificarea elevilor cu probleme, inclusiv consumul dedroguri ªi iau m≤surile adecvate.
Normative restructuring(e.g. learning that most peers disapprove of use),assertiveness training, motivation and goal-setting, as wellas myth correction, have proved to be very effectivemethods among vulnerable young people (Sussman et al.,2004) but are rarely used in selective prevention in the EU.However, intervention techniques in recreational settings(see ‘Prevention in recreational settings’, p.48) mostly takethe form of the provision of targeted information.
Abord≤rile individualetradi†ionale includ Servicii de psihologie educa†ional≤ (în Fran†a ªi în Cipru), bazate pe semnalmentele (personale).În Irlanda, exist≤ un serviciu nou de asisten†≤ social≤intensiv≤ în domeniul educa†iei care colaboreaz≤ cuªcoala ªi cu familiile din zonele defavorizate din punctulde vedere al educa†iei pentru a se asigura c≤ aceªti copiifrecventeaz≤ ªcoala în mod regulat.
Member States are also increasingly targeting specificethnic groups in their selective prevention policies (e.g. Ireland, Luxembourg, Hungary).
Perceperea eronat≤ a consumului de droguri ca normal≤ ªiacceptabil≤ din punct de vedere social de c≤tre popula†iade persoane din aceeaªi categorie este cel mai importantelement cognitiv care poate fi influen†at de prevenire.
For example, thefocus on ethnicity is an important aspect in Hungary,where the Roma population is at high risk of drug-relatedproblems owing to its social and cultural characteristicsand disadvantageous living conditions.
Defapt, o prevalen†≤ a consumului de canabis pe parcursulvie†ii de 30% în rândul adul†ilor tineri înseamn≤ c≤ dou≤treimi din aceast≤ popula†ie nu a consumat niciodat≤canabis, aceasta fiind adev≤rata „normalitate”.
There, peertraining, self-help groups, supervision, various preventionprogrammes and lowthreshold services for Roma areoperated by nongovernmental organisations (NGOs).
Totuªi, înciuda eficien†ei dovedite a beneficiilor oferite de tehnicilecare abordeaz≤ convingerile normative ale tinerilor(Reiset al., 2000; Taylor, 2000; Cunningham, 2001;Cuijpers et al., 2002), acestea sunt rar folosite în Europa.
However, in Greece,Spain, Ireland and Norway there have been interesting
Prevenirea selectiv≤
The main focus of selective prevention in schools is crisisintervention and early identification of pupils withproblems.
Abord≤rile selective bazate pe comunitate se concentreaz≤în special asupra tinerilor vulnerabili de pe str≤zi.
The aim is to find solutions at school level inorder to avoid at-risk pupils dropping out or beingexpelled and thereby aggravating their situation.Programme-based approaches are offered in Germany,Ireland, Luxembourg and Austria (Leppin, 2004), while Poland and Finland provide teacher training courses orguidelines on how to recognise pupils with problems,including drug use, and take appropriate action.Traditional individualistic approaches include educational
În †≤rilenordice, grupuri de p≤rin†i patruleaz≤ pe str≤zi în cadrulabord≤rilor „Nightwalkers”. Austria a investit masiv înameliorarea echilibrului între prevenirea consumului dedroguri, structurile de educa†ie social≤ ªi de asisten†≤
)World Health Organisation, The rapid assessment and response guide on psychoactive substance use and especially vulnerable young people
Strategiile ªi planurile na†ionale de ac†iune privinddrogurile men†ioneaz≤ din ce în ce mai des ªi mai explicitgrupurile vulnerabile asupra c≤rora trebuie s≤ seconcentreze m≤surile de prevenire.
Annual report 2005: the state of the drugs problem in Europe prevention measures aimed at young people with ADHDare reported only from Germany and Sweden.
Raportul anual 2005: situa†ia problemei drogurilor în Europa social≤ prin intermediul cursurilor, al liniilor directoareprivind calitatea ªi al seminariilor comune, de exempludedicate asisten†ilor sociali care se ocup≤ de tineri în locuride recreare.
In Germany, current estimates of the prevalence of ADHDsuggest that 2% to 6% of people between the ages of 6and 18 years are affected, making it one of the mostcommon chronic clinical pictures among children andyoung people.
Obiectivul este acela de a folosi structurile deasisten†≤ social≤ pentru tineri în cadrul interven†iilorprofesioniste de prevenire a consumului de droguri.
In Sweden, the preventive strategy for thesechildren includes cognitive and social training, andmethodologies are disseminated through training ofprevention professionals. As almost all pre-school childrenare reached by primary healthcare and most children goto primary school, the majority of children at risk could beidentified through systematic screening and subsequentindividualised interventions.
Înacelaªi sens, Norvegia stimuleaz≤ cooperarea ªiconsolideaz≤ eforturile interdisciplinare depuse de ªcoal≤,serviciile de protec†ie a copilului ªi serviciile sociale.Metodele RAR (de evaluare ªi reac†ie rapid≤) (36) –colectarea rapid≤ de informa†ii (material statistic)combinat≤ cu interviuri (chestionare, grupuri †int≤) ªi/sauobservarea zonelor cu probleme – sunt folosite în proiecteledin Norvegia dar ªi în Germania ªi în ¬≤rile de Jos.
Inthe Netherlands, the evaluation of drug prevention projectsfor immigrant parents concluded that a standardisedintervention offered via immigrant networks, with womenand men addressed separately, would be a feasible newdirection (Terweij and Van Wamel, 2004).
imigran†i, cu abordarea separat≤ a b≤rba†ilor ªi afemeilor, ar putea reprezenta o nou≤ direc†ie (Tarweij ªi Van Wamel, 2004).
In Norway,‘parent management training’ (PMTO, the Oregon model),originally a training method for families with children withserious behavioural disorders, has been implemented andevaluated in three municipalities.
În Norvegia, ‘Parent Management Training’, modelul Oregon (PMTO – Programul demanagement pentru p≤rin†i), ini†ial o metod≤ de formarepentru familiile cu copii cu deficien†e comportamentalegrave, a fost pus în aplicare ªi evaluat în treimunicipalit≤†i.
In another two countries,the ‘Iowa strengthening families programme’ (ISFP) hasbeen implemented.
În alte dou≤ †≤ri a fost pus în aplicare ‘Iowa Strengthening Families Program’ (ISFP – Programul Iowade consolidare a familiilor).
This intensive family interventionprogramme for families at risk combines teaching methodsfor students (10–14 years) with an educational programmefor their parents, aiming at drug prevention throughstrengthened family competence and family ties (Kumpferet al., 2003).
Acest program intensiv deinterven†ie în familie destinat familiilor expuse risculuiconst≤ dintr-o combina†ie format≤ din metode de predarepentru elevi (10–14 ani) ªi un program de educa†ie pentrup≤rin†ii acestora ªi are ca obiectiv prevenirea consumuluide droguri prin consolidarea competen†ei familiei ªi aleg≤turilor de familie (Kumpfer et al., 2003).
The need for indicated prevention
Nevoia de prevenire indicat≤
Indicated prevention focuses on individuals identified ashaving risk factors for drug problems, for instance attentiondeficit/hyperactivity disorder (ADHD).
De asemenea, statele membre se concentreaz≤ într-om≤sur≤ din ce în ce mai mare asupra anumitor grupurietnice în cadrul politicilor lor de prevenire selectiv≤ (deexemplu Irlanda, Luxemburg, Ungaria).
The Italian action plan places a strong focus onpsychopathological conditions and serious behaviouralproblems in children and adolescents which are predictiveof drug use and misuse if ignored at an early stage.
În Germania, estim≤rile actuale privind prevalen†a SHTA las≤ s≤ se întrevad≤ c≤ 2 pân≤ la 6% dintrepersoanele cu vârste cuprinse între 6 ªi 18 ani suntafectate, aceasta fiind una dintre cele mai comuneafec†iuni clinice cronice care afecteaz≤ copiii ªi tinerii.
Theproblems identified include behavioural problems;hyperactivity and attention deficit; anxiety accompaniedby mood disorders; bulimia and psychogenic obesity;personality disturbances; interpersonal communicationproblems; post-traumatic stress disorders; and panicattacks.
Printreproblemele identificate se num≤r≤ problemele decomportament; hiperactivitatea ªi tulbur≤rile de aten†ie;anxietatea înso†it≤ de tulbur≤ri emo†ionale; bulimia ªiobezitatea psihogen≤; tulbur≤rile de personalitate;problemele de comunicare interpersonal≤; sindromul destres post-traumatic; ªi crizele de panic≤.
Both universal and selective preventionapproaches are foreseen as responses.
Interven†iile vorcon†ine atât abord≤ri de prevenire universale cât ªiabord≤ri de prevenire selective.