natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Our natural world is the bedrock — not the backdrop — of our society.With Signals, we intend to contribute to this appreciation of the natural environment.
Mediul natural este fundamentul – şi nu fundalul – societăţii noastre.
We hope to influence thinking and attitudes and effect the decisions that all of us make every day.
Prin intermediul Semnalelor de mediu intenţionăm să contribuim la această apreciere a mediului natural.
This will be an historic year for the environment culminating in a major UN meeting on climate change in Copenhagen next December.
Sperăm să influenţăm modul de gândire şi atitudinea oamenilor şi să avem un impact asupra deciziilor pe care le luăm zi de zi fiecare dintre noi.
The meeting, possibly the most important environmental gathering to date, must come up with a successor to the Kyoto Protocol.
Anul acesta va fi un an istoric pentru mediu, culminând cu o reuniune majoră a ONU despre schimbarea climatică care va avea loc în decembrie.
Greenhouse gas emissions are just one symptom of a much deeper issue: our inability to live sustainably.
Această întâlnire, probabil cea mai importantă reuniune pe probleme de mediu la ora actuală, va trebui să propună un succesor Protocolului de la Kyoto.Emisiile de gaze cu efect de seră sunt doar un simptom al unei probleme mult mai profunde: incapacitatea noastră de a trăi în mod durabil.
However, the scale of these environmental problems should not paralyse us into inaction.
Totuşi, amploarea acestor probleme de mediu nu ar trebui să ne paralizeze, făcându-ne pasivi.
It should raise our awareness and encourage us to develop new, more sustainable patterns of living, growing, producing and consuming.
Ar trebui să ne trezească conştiinţa şi să ne încurajeze să dezvoltăm modele de viaţă, de creştere, de producţie şi de consum noi, durabile.
Ultimately, we are talking about revaluing the fundamental elements of life.
În cele din urmă, este vorba despre reevaluarea elementelor fundamentale ale vieţii.
At a time when money markets are looking for direction perhaps the environment can show the way.
Într-un moment în care pieţele monetare caută direcţii noi, poate că mediul înconjurător va fi cel care va arăta calea.
Our natural world often provides a stunning backdrop to our daily lives.
Profesor Jacqueline McGlade, director executiv, Agenţia Europeană de Mediu, Copenhaga
It may be a local stream, pond or stretch of beach.
De multe ori, mediul nostru natural oferă un decor splendid vieţii noastre de zi cu zi.
On a grander scale, we are struck by the beauty of the Alps or the Carpathian mountains, the ancient forests, the great rivers or the stunning coasts.
Acest decor poate fi un pârău din împrejurimi, un mic lac sau o porţiune de plajă.
Beyond Europe, images of the Arctic and Antarctic ice masses, the rainforests of the Amazonia and the safari plains of Africa are imprinted on our minds.
La o scară mai largă, suntem uluiţi de frumuseţea ameţitoare a Alpilor sau a munţilor Carpaţi, a pădurilor străvechi, a fluviilor sau a coastelor superbe.
Much of our natural heritage is now under threat from unprecedented population growth and economic development.
Dincolo de Europa, mintea noastră este copleşită de imaginea gheţarilor din Arctica sau Antarctica, a pădurilor tropicale din regiunea Amazonului şi a câmpiilor din Africa pe care se practică safariul.Cea mai mare parte a acestui patrimoniu natural este ameninţată în prezent de o creştere a populaţiei şi o dezvoltare economică fără precedent.
There were 3 billion people on earth when I was born.
Când m-am născut, pe Pământ trăiau 3 miliarde de oameni.
Today there are 6.7 billion of us and we expect the number to rise to 9 billion by 2050. The world’s economy, in terms of global gross domestic product (GDP), has grown at an unprecedented rate: in 1950 GDP was EUR 4 trillion.
Astăzi suntem 6,7 miliarde şi se pare că acest număr va ajunge la 9 miliarde până în 2050.Economia mondială, în termenii produsului intern brut (PIB), a crescut într-un ritm nemaiîntâlnit: în 1950, PIB-ul era de 4 trilioane de euro.
In 2007 it was over EUR 42 trillion.
În 2007, acesta era de peste 42 de trilioane de euro.
This ten fold increase has several key drivers, not least the movement of raw materials and goods — which come from our environment. In contrast to this economic growth, our environment has suffered.
Această creştere – de zece ori – a fost determinată de câţiva factori cheie, în special de circulaţia materiilor prime şi a mărfurilor – toate provenind din mediul nostru natural.În contrast cu această creştere economică, mediul nostru a avut de suferit.
Glaciers are melting in Europe’s mountain ranges with more river flooding expected as a consequence and misery for millions of ordinary people.
Gheţarii din lanţurile muntoase ale Europei se topesc, provocând pe viitor şi mai multe revărsări ale râurilor şi suferinţă milioanelor de oameni.
Arctic summer sea ice is receding and thinning faster than ever: in 2007 the extent of the sea ice was half that measured in the 1950s.
Calota glaciară din Arctica în timpul verii se retrage şi se subţiază mai repede ca oricând: în 2007, suprafaţa calotei glaciare era jumătate faţă de cea măsurată în anii ‘50.
Around the world, more than a billion, mostly poor, people rely on fisheries for their food and livelihoods.
Peste tot în lume, mai mult de un miliard de oameni, majoritatea săraci, îşi asigură hrana şi existenţa din pescuit.
However, half of all wild fisheries have been fully exploited.
Însă jumătate din populaţia piscicolă naturală a fost exploatată pe deplin.
The majority of today’s commercial fisheries are likely to have collapsed by 2050 if current trends are not reversed.
Majoritatea pescăriilor comerciale de azi probabil se vor prăbuşi până în 2050 dacă tendinţele actuale nu se modifică radical.
Back on land, rainforests are being decimated for developments that take no account of the many valuable ecological services they provide. These trends may change our relationship with the natural world but not our reliance on it.
În ceea ce priveşte uscatul, pădurile tropicale sunt decimate de dragul dezvoltării, fără a se lua în considerare numeroasele servicii ecologice pe care acestea le furnizează.Aceste tendinţe pot schimba relaţia noastră cu mediul natural, dar nu şi dependenţa noastră de acesta.
The natural resources provided by the planet underpin our economic activity and the very cohesion of our societies. However, the way we organise our economies does not give sufficient recognition to the dependent nature of this relationship — there are no societies without environments,
Activităţile noastre economice şi însăşi coeziunea dintre societăţile noastre se sprijină pe resursele naturale pe care le asigură planeta.Cu toate acestea, modul în care ne organizăm economiile nu acordă atenţia cuvenită acestei relaţii de dependenţă – nu există societăţi fără mediu natural, însă există mediu natural fără societăţi.
Professor Jacqueline McGlade, Executive Director, European Environment Agency, Copenhagen
La baza degradării pe care o observăm în jurul nostru, în mediul nostru natural, stă lipsa conştientizării valorilor care contează în această relaţie.
Not just hot air
Mai mult decât încălzire
Global diplomacy and the search for a successor to the Kyoto Protocol
Diplomaţia globală şi căutarea căilor pentru continuarea Protocolului de la Kyoto
Every winter the gates of Copenhagen's famous Tivoli Gardens, an old world amusement park in the city centre, open to officially mark the beginning of the extended Christmas period.
În fiecare iarnă, porţile renumitei Tivoli Gardens din Copenhaga, un faimos parc de distracţii din centrul oraşului, se redeschid pentru a marca oficial începutul perioadei sărbătorilor de iarnă.
This December the twinkling lights of Tivoli will most likely be outshone by COP 15 — the most important global climate change meeting ever — as thousands of diplomats, politicians, business people, environmentalists and climate experts from around the globe flock to the Danish capital.
În acest decembrie, luminiţele de la Tivoli vor fi eclipsate, probabil, de un eveniment de o importanţă majoră, COP 15 – cea mai importantă întâlnire pe problema schimbărilor climatice globale care a avut loc vreodată –, când capitala daneză va fi inundată de mii de diplomaţi, politicieni, oameni de afaceri, ecologişti şi experţi în probleme climatice din toate părţile lumii.
EEA SIGNALS 2009 / CLIMATE CHANGE MITIGATION / 7 nations like China and India, which have rapidly developing economies, have no targets under the protocol.
SEMNALE DE MEDIU AEM 2009 / ATENUAREA SCHIMBĂRILOR CLIMATICE / 7 comparativ cu „anul de referinţă” stabilit
The challenge of climate change, and what we do about it, will define us, our era, and ultimately, our global legacy
Provocarea lansată de schimbările climatice şi răspunsul nostru vor determina soarta noastră, a erei noastre, şi, într-un final, moştenirea noastră globală
The EEA — one part of the puzzle
Ban Ki-Moon, secretarul general al ONU
UN Secretary-General Ban Ki-Moon
AEM – un element din puzzle
The meeting is a crucial step in a process dating back to 1992 and the UN’s 'Earth Summit' in Rio de Janeiro.
Întâlnirea este o etapă crucială în cadrul unui proces care datează din 1992, de la momentul întâlnirii la nivel înalt a Naţiunilor Unite privind Mediul şi Dezvoltarea care a avut loc la Rio de Janeiro.
It was here that the global effort to tackle climate change began in earnest. The summit resulted in the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) which forms the legal basis for global efforts to address climate change.
Atunci a demarat cu adevărat efortul global de abordare a problemei schimbărilor climatice.Întâlnirea la nivel înalt a avut ca rezultat elaborarea Convenţiei-cadru a Organizaţiei Naţiunilor Unite privind schimbările climatice (CCONUSC), o convenţie care formează baza legală pentru eforturile globale de a găsi o soluţie la problema schimbărilor climatice.
Meetings of the Convention, known as Conferences of the Parties (COPs), have taken place every year since 1994.
Reuniunea convenţiei, cunoscută sub denumirea de Conferinţa părţilor (COPs) a avut loc an de an, începând cu 1994.
Kyoto — a first step in cutting emissions
Kyoto – primul pas spre reducerea emisiilor de gaze
The EEA climate change team plays a role in the European effort, coordinating an accountancy job of enormous proportions.
Echipa de lucru pentru schimbări climatice a AEM joacă un rol important în cadrul eforturilor europene, coordonând o muncă de contabilizare de proporţii foarte mari.
Data from around Europe on emissions of so-called greenhouse gases are collected, verified and then analysed in two key reports that feed into the Kyoto process. This year, the numbers and the analysis they facilitate, have a particular significance in the context of the COP 15 meeting as they clearly show how the EU is doing with its own efforts to cut emissions of greenhouse gases.
Echipa colectează şi verifică datele cu privire la emisiile aşa-numitelor gaze cu efect de seră din toată Europa, pe care apoi le analizează în două rapoarte-cheie care contribuie la evaluarea Protocolului de la Kyoto.În acest an, cifrele şi analizele oferite de această echipă vor avea o semnificaţie şi mai mare în contextul întâlnirii COP 15, datorită faptului că acestea sunt un indicator clar al măsurii în care eforturile ţărilor UE de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră sunt încununate de succes.
Countries that have not signed up or do not yet have targets will be especially interested in how well the EU is implementing the protocol.
Ţările care nu au ratificat protocolul sau care nu au încă obiective stabilite vor fi interesate să vadă cât de bine poate UE implementa protocolul.
As a result it is also difficult to figure out what a percentage cut or increase in emissions means. It may help to imagine the cuts as days of the year.
Raportul privind inventarul – contabilizarea gazelor grave schimbări climatice: bioxidul de carbon, metanul, oxidul de azot şi gazele fluorurate.
The EU-15 Kyoto target translates into 29 days worth of emissions.For each of the 5 years between 2008–2012, EU-15 emissions should be on average, 29 days less than 1990 levels.
Raportul privind inventarul semnalează tendinţele naţionale: dacă emisiile au tendinţă crescătoare sau descrescătoare.
In this way, emission reductions must occur consistently over several years.The latest EEA data show that 10 days worth of emissions were cut between 1990 and 2006.
De asemenea, în cazul fiecărei ţări indică şi sursa reducerii sau creşterii emisiilor.Fiecare stat membru trebuie să prezinte un raport estimativ Comisiei Europene şi AEM referitor la propriile emisii.
The EU-15 must cut 19 more days to meet the target.
În acest sens, este relevant sectorul energetic care este responsabil pentru mai mult de 80% din totalul emisiilor de gaze cu efect de seră în UE.
The Kyoto Protocol, signed in 1997 as an extension of the UNFCCC, is a first step in the long-term emissions reduction effort that is needed to prevent dangerous levels of climate change.
Statisticile privind utilizarea energiei, în funcţie de tipurile de combustibil, se multiplică cu anumiţi „factori de emisie”, estimându-se astfel, pentru fiecare ţară în parte, emisiile de gaze provenite din sectorul energetic.
The first commitment period of the protocol effectively runs out in 2012 and 'COP 15' will be expected to produce an ambitious successor.Kyoto is significant because it set binding emission targets for the developed countries that ratified it.
Emisiile de gaze provenite din agricultură se estimează în funcţie de mărimea suprafeţei cultivate, tipurile de culturi, măsura în care se utilizează îngrăşămintele chimice, precum şi în funcţie de efectivele de animale (bovine, păsări de curte, ovine, porcine, etc.) din respectiva ţară.Aşa cum atleţii sunt testaţi în mod regulat pentru a se verifica dacă se conformează regulilor, la fel şi ţările membre sunt monitorizate.
For example, the 15 countries who were members of the EU (EU-15) in 1997 have a joint target to cut emissions by 8 % compared to the Kyoto 'base year' (1).
Datele se centralizează pentru a se forma o imagine de ansamblu cu privire la emisiile de gaze la nivel european, raportul de centralizare fiind trimis la Comisia Europeană care o transmite mai departe, ca document oficial al Comunităţii Europene, la CCONUSC.Întrucât datele sunt verificate mai întâi la nivel naţional, există o întârziere de raportare de un an şi jumătate.
They must achieve this target during the period 2008–2012 (2).Countries are expected to meet their Kyoto targets mainly by cutting emissions at home.
Cel mai recent raport, publicat în iunie 2008, are la bază date din 2006.
However a range of other options are available to help them reach their target (see box: Get us to Kyoto on time).'Kyoto' has been quite controversial mainly because the United States did not ratify it and because developing
Raportul arată că, în momentul evaluării, emisiile de gaze provenind din ţările UE-15 erau cu 3% sub emisiile din „anul de referinţă”.
Immediately after the hand-over of the 'inventory' report, the EEA's climate change team begins its second major reporting exercise of the year culminating in the 'Trends and projections' report.
Primul raport privind gazele cu efect de seră întocmit de AEM este publicat în primăvara fiecărui an şi este denumit „raport privind inventarul”.
The report is published in the winter just as the annual UN COP meeting is about to meet.
Gazele cu efect de seră, în acest context, includ o serie de gaze care produc cele mai
The first EEA greenhouse gas report comes out each spring and is called the 'inventory' report.
Conceptul de contabilizare a gazelor este unul destul de abstract, de aceea şi semnificaţia reală a proporţiilor de creştere
Greenhouse gases in this context refer to a collection of the most serious climate changing gases including: carbon dioxide, methane, nitrous oxide as well as fluorinated gases. The inventory report shows national trends: whether emissions are going up or down.
Protocolul de la Kyoto, semnat în 1997 ca o extensie a CCONUSC, este primul pas pe calea eforturilor depuse pentru reducerea, pe termen lung, a emisiilor de gaze cu efect de seră, necesare pentru prevenirea schimbărilor climatice îngrijorătoare.
Within each country it shows where the reductions or increases in emissions are coming from. Each EU Member State must present an estimate of its emissions to the European Commission and the EEA.
Prima etapă de angajament a protocolului se încheie în 2012, iar din partea reuniunii „COP 15” se aşteaptă o continuare ambiţioasă a acestui angajament.Importanţa Protocolului de la Kyoto constă în faptul că a stabilit obiective obligatorii de emisie de gaze pentru ţările dezvoltate care l-au ratificat.
Consider the energy sector, which is responsible for more than 80 % of the total greenhouse gases emissions in the EU.
De exemplu, cele 15 ţări care erau state membre ale UE (UE-15) în 1997 şi-au stabilit ca obiectiv comun reducerea emisiilor de gaze cu 8%
Different gases have different 'base years' under Kyoto.
Fiecare tip de gaze are stabilit un „an de referinţă” diferit în cadrul protocolului.
For carbon dioxide, methane and nitrous oxide (99 % of all emissions) 1990 is used as the 'base year' for all EU-15 Member States.
În cazul bioxidului de carbon, metanului şi oxidului de azot (99% din tipurile de gaze emise) „anul de referinţă” este 1990 pentru toate cele 15 state membre.
For fluorinated gases, countries can choose another year instead.
Pentru gazele fluorurate ţările pot stabili un alt an de referinţă.
Twelve EU-15 Member States have chosen 1995. The EU-15 has a joint Kyoto target.
Douăsprezece din cele 15 state membre au ales anul 1995.În momentul încheierii protocolului, cele 15 state membre au un obiectiv comun stabilit prin Protocolul de la Kyoto.
Within this, each EU-15 Member State has a differentiated reduction target: some should reduce emissions while others are allowed a limited increase.
În cadrul protocolului, fiecare ţară membră are un obiectiv de reducere diferit: unii trebuie să reducă emisiile, pe când alţii pot avea un nivel puţin mai mare de emisii.
New EU Member States have individual targets except Cyprus and Malta, which have no targets.
Noile state membre au obiective stabilite individual, cu excepţia Ciprului şi Maltei care nu au stabilite obiective.
8 / EEA SIGNALS 2009 / CLIMATE CHANGE MITIGATION or they will not impact in time to meet the target, the report says.At a national level France, Greece, Sweden and the United Kingdom had already reached their Kyoto target in 2006.
8 / SEMNALE DE MEDIU AEM 2009 / ATENUAREA SCHIMBĂRILOR CLIMATICE corespunzătoare pentru 10 zile.
Austria, Belgium, Finland, Germany, Ireland, Luxembourg, the Netherlands and Portugal project that they will achieve their targets, but projections from Denmark, Italy and Spain indicate that they will not meet their emission reduction goals.
Pentru a-şi realiza obiectivul, ţările UE-15 trebuie să reducă emisiile cu o cantitate de emisii pentru încă 19 zile.
This report contains a deeper analysis of the emission trends outlined in the first report and pin points where the emissions and emission's reductions came from.
Obiectivul stabilit în Protocolul de la Kyoto corespunde unor emisii de gaze pentru 29 de zile.În fiecare an al perioadei de 5 ani dintre 2008-2012, emisiile de gaze ale ţărilor UE-15 ar trebui să fie în medie cu 29 de zile mai scăzute faţă de nivelul de emisie din 1990.
Most importantly, the report looks ahead and evaluates projections of future greenhouse gas emissions as far as 2012 and beyond to 2020.
În acest fel, s-ar ajunge la o scădere semnificativă a emisiilor, în câţiva ani.Cele mai recente date AEM arată că în perioada 1990–2006 emisia de gaze sa redus cu o cantitate de emisii
This future perspective is invaluable in terms of seeing the extent of the problem ahead and developing policy to deal with it (3).The latest Trends and projections report confirms that the EU-15 cut its emissions by 3 % between the 'base year' and 2006.
Imediat ce sa predat „raportul privind inventarul”, echipa de lucru pentru schimbări climatice a AEM începe să lucreze la cel de-al doilea raport important al anului, raportul referitor la „Tendinţe şi estimări”.
A combination of approaches will be needed to fill the remaining gap, the report says.
Acest raport este publicat la finele anului, chiar înainte de întâlnirea anuală COP a ONU.
Existing and planned 'domestic' efforts (happening on the ground in each country), Kyoto mechanisms, carbon sinks (such as planting trees to soak up gases) and trading carbon credits will all be used and could result in a potential emissions reduction of 11 % for the EU-15.
Acest raport conţine o analiză profundă a tendinţelor emisiilor de gaze descrise în primul raport şi precizează sursele de unde provin emisiile de gaze şi posibilele reduceri.
However, countries must implement planned measures very soon
Un aspect foarte important îl reprezintă faptul că raportul face estimări privind emisiile de gaze până în 2012 şi chiar până în 2020.
Get us to Kyoto on time
Să ajungem la Kyoto la timp
In this way a carbon market has developed.
Astfel sa format o piaţă întreagă a carbonului.
The EU ETS is currently estimated to reduce EU-15 emissions by more than 3 % (4).
În momentul actual se estimează că peste 3% din emisiile de gaze din ţările UE-15 sau redus datorită EU ETS (4) .
0102030% (relative to base-year emissions)
– 100102030% (faţă de emisiile de gaze din anii de referinţă)
Following a proposal by the European Commission, the EU ETS could be expanded to include additional sectors, such as aviation, petrochemicals, ammonia and the aluminium sector, as well as new gases, so that approximately half of all EU emissions would be covered (5).
În urma unei propuneri venite din partea Comisiei Europene, sistemul EU ETS poate fi extins şi pentru alte sectoare, ca aviaţia, industria petrochimică, sectoarele producătoare de amoniac şi aluminiu, precum şi noi tipuri de gaz, acoperind astfel cca. jumătate din emisiile de gaze ale ţărilor UE (5) .
Gap between 2010 projections (existing measures) and Kyoto target
Diferenţă între estimările pentru 2010 (măsurile existente) şi obiectivele stabilite prin Protocol
Gap between 2010 projections (including additional measures, carbon sinks and Kyoto mechanisms) and Kyoto target
În perioada de implementare a Protocolului de la Kyoto (2008–2012), ţările dezvoltate pot comercializa între ele cote de emisie de gaze pentru a-şi realiza obiectivele de emisie propuse.
During the Kyoto period (2008–2012) developed countries can also trade emission allowances between themselves in order to meet their national targets.
Diferenţă între estimările pentru 2010 (inclusiv măsurile adiţionale, rezervoarele de bioxid de carbon şi mecanismele protocolului) şi obiectivele stabilite prin protocol
1 / Gaps between EU Kyoto and burden-sharing targets and projections for 2010 for the
1 / Diferenţele dintre obiectivele şi estimările pe care şi le-au propus ţările UE în cadrul protocolului şi cele de repartizare a sarcinilor pentru ţările UE pentru 2010.
Looking ahead to 2020, the report gives a long range estimate of the emissions situation in Europe.
Din perspectiva anului 2020, raportul prezintă un şir întreg de estimări cu privire la situaţia europeană a emisiilor de gaze.
This is particularly relevant in the context of the 'Climate and Energy package' being proposed by the European Commission, which is proposing targets for 2020.Compared to the Kyoto 'base year'.Currently emissions from international aviation and shipping are not covered under the Kyoto Protocol or by EU law.The full effect of the EU Emission Trading Scheme is not reflected in all Member States' projections.
Acest lucru este important în special în contextul propunerii de către Comisia Europeană a unui „pachet de măsuri privind energia şi clima” care stabileşte obiective pentru 2020.Comparativ cu „anul de referinţă” stabilit în protocol.În prezent, emisiile de gaze din sectorul aviaţiei internaţionale şi transporturilor nu sunt reglementate în cadrul protocolului sau prin legislaţia UE.