natgillin/translations-raw huggingface dataset:
If I were responsible for development issues I would like to guarantee that developing countries have fair access to sustainable technologies.
Dacă aș fi reponsabil cu probleme de dezvoltare, mi-ar plăcea să garantez că ţările în curs de dezvoltare au un acces echitabil la tehnologiile durabile.
Frankly and briefly speaking: we need a new kind of decisionmaking.
Sincer și la obiect vorbind: avem nevoie de un nou mod de luare a deciziilor.
This should include a strategic environmental assessment considering long-term aspects of political decisions and climate change and thinking in broad terms instead of in explicit numbers.
Aceasta ar trebui să includă o evaluare de mediu strategică care să ţină seama de aspecte pe termen lung ale deciziilor politice și schimbării climatice și care să facă analize folosind termeni generali în loc de numere explicite.
If I were responsible for regional planning I would suggest an infrastructure which supports information sharing and exchange.
Dacă aș fi responsabil cu planificarea regională, aș sugera o infrastructură care să susţină interschimbul de informaţii.
Stakeholders often have similar problems with regard to climate change, but they do not share experiences and knowledge.
Regiunile au adesea probleme similare cu privire la schimbarea climatică, dar nu fac schimb de exeperienţe și cunoștinţe.
This generates costs for data screening and interpretation which can be reduced considerably, e.g. by a web platform providing information in an interpretable and transferable way.
Acest fapt generează costuri ridicate la selecţia și interpretarea de date, ce pot fi reduse considerabil, de exemplu printr-o platformă web care să furnizeze informaţii într-un mod interpretabil și transferabil.
What is your hope regarding the climate challenge for the next decade?
Care sunt speranţele dvs. cu privire la provocarea climatică în deceniul viitor?
The present style of decision-making is, at least ostensibly, based on explicit quantitative findings.
Actualul stil de luare a deciziilor este, cel puţin din câte se pare, bazat pe concluzii cantitative explicite.
Considering the complexity of nature and the environment it must be accepted that one may have to work with weak and soft prognoses only.
Având în vedere complexitatea naturii și mediului, trebuie să se accepte faptul că va trebui să se lucreze doar cu prognoze slabe și moderate.
be made at the Copenhagen summit later this year.
Sper că guvernele își vor asuma responsabilitatea cu privire la aceste probleme și că se pot face progrese în cadrul summitului de la Copenhaga din acest an.
It is necessary – humankind has no alternatives.
Este o necesitate – omenirea nu are alternative.„
Climate change will constrain living conditions in a lot of regions worldwide.
Cu siguranţă că putem evita să trecem de 2 °C și că putem garanta condiţii sigure de trai pentru toţi.
The dimension of the challenge can be made clear by a simple example: at the end of
Desigur că acest proiect nu este ușor, deși scopul de a nu depăși o creștere a temperaturii cu 2°C pâna la sfârșitul secolului 21 este acum acceptat de
Certainly that we are able to avoid going beyond the 2°C target and can guarantee safe living conditions for everyone.
Schimbarea climatică va restrânge condiţiile de viaţă în multe regiuni ale lumii.
This is not an easy undertaking, although the goal not to transgress a 2°C temperature increase by the end of the 21st century is now accepted by around 100 countries.
Dimensiunea provocării poate fi clarificată printr-un simplu exemplu: la sfârșitul erei glaciale aproximativ acum 18 000 de ani aproximativ 100 de ţări.
Nevertheless the time span for action is narrow, because we have to solve a lot of things in parallel.
Cu toate acestea, timpul de acţiune este limitat, deoarece avem de rezolvat o mulţime de lucruri în paralel.
the last ice age some 18 000 years ago the global mean temperature went up by ~8°C over 5 000 years.
temperatura globală medie a crescut până la ~ 8°C pe parcursul a 5 000 de ani.
Now, as a worst case scenario, temperature could rise by up to 5-6°C within only 100 years – a change that is at least 25 times faster than the previous great warming.
Acum, în cazul celui mai pesimist scenariu, temperatura s-ar putea ridica la până 5-6°C în numai 100 de ani – o schimbare care este de cel puţin 25 de ori mai rapidă decât încălzirea globală precedentă.
The question is whether or not our highly diversified societies, our infrastructure, agriculture, or ecosystems are able to cope with the adverse effects of such a rapid change.
Problema e dacă diversificata noastră societate, infrastructura, agricultura sau ecosistemele pot face faţă sau nu efectelor adverse ale unei schimbări atât de rapide.
It is mandatory to be prepared for the things to come.
Este obligatoriu să fim pregătiţi pentru ceea ce va urma.
An international research team, including scientists from our institute, has just estimated that not going beyond the 2°C target implies two things: that we have to stabilise emissions in 2010 and, post 2010, we will have to reduce them by 2%/year.
O echipă de cercetare internaţională, incluzând oameni de stiinţă din institutul nostru, tocmai a estimat că a nu depăși ţinta de 2 °C implică două aspecte: că trebuie să stabilizăm emisiile în 2010 și că, după 2010, trebuie să le reducem cu 2 % pe an.
This seems to be manageable if the Copenhagen conference mandates this – which is what I sincerely hope.
Acest lucru pare realizabil dacă conferinţa de la Copenhaga îl decretează – ceea ce sper din toată inima.
If we are only able to stabilise emissions around 2020 already a reduction of 6% per year is needed to keep us below the 2°C target – more than one Kyoto protocol per year.
Dacă am putea doar să stabilizăm emisiile în jurul anului 2020, deja va fi nevoie de o reducere cu 6 % pe an ca să ne menţinem sub de 2°C – mai mult decât echivalentul unui protocol de la Kyoto pe an.
If you were in the position to take an executive decision today, what would be the first regulation to pass?
Dacă aţi fi în situaţia de a lua o decizie executivă astăzi, care ar fi primul regulament pe care l-aţi aproba?
Considering the roles of the different countries, fairness implies to look at per capita emissions.
Având în vedere rolul jucat de diferitele ţări, corectitudinea implică observarea emisiilor pe cap de locuitor.
A US citizen emits ~24 tons
Un cetăţean american emite ~ 24 de tone de CO pe cap de locuitor pe an, un chinez
2eq resident in the poorest least developed countries emits only a year
2 până în 2050 pentru rămâne sub 2°C. Cifrele arată unde este necesar să se acţioneze.
The numbers show where action is needed.
Este o necesitate – omenirea nu are alternative.
In general I would suggest organising policy-making and planning more dynamically.
În general aș sugera organizarea într-un mod mai dinamic al elaborării de politici și planificări.
Today decision-making is too static to respond adequately to climate-related disasters.
La ora actuală luarea deciziilor este prea statică pentru a reacţiona adecvat la dezastrele corelate la climă.
For example, we observe the rebuilding of settlements in the same risk-prone areas, frequently because legally binding development plans exist which cannot be changed easily.
De exemplu, se poate vedea reconstruirea de așezări în aceleași zone expuse riscului, deoarece cel mai adesea există planuri de dezvoltare obligatorii din punct de vedere juridic, ce nu pot fi schimbate cu ușurinţă.
Here we need a paradigm shift, e.g. the development of compensatory elements which allow the relocation of settlements or industries from risk-prone to safer regions.
În acest caz, este nevoie de o schimbare paradigmatică, de exemplu dezvoltarea de elemente compensatorii care să permită mutarea de așezări și industrii din zone expuse riscului către regiuni mai sigure.
If I were responsible for energy, I would clearly bring into force transition strategies which pave the way towards a sustainable production.
Dacă aș fi responsabil cu energia, aș pune în vigoare strategii de tranziţie care să deschidă calea spre o producţie durabilă.
It must be clear that today’s emissions will be tomorrow’s problems.
Un lucru trebuie să fie clar: emisiile actuale reprezintă problemele de mâine.
GÜSSING: WHERE THE GREEN DREAM PAYS
GÜSSING: UNDE DEZVOLTAREA DURABILĂ DEVINE RENTABILĂ
In 15 years, the town of Gϋssing in Burgenland in Austria has been transformed from a state of economic decline to a thriving, forwardlooking town, based on renewable energy.
Pe parcursul a 15 ani, orașul Güssing din sud-estul Austriei, sa transformat, trecând de la o stare de declin economic la un oraș înfloritor, ce privește spre viitor, bazat pe energie reînnoibilă.
The town became selfsufficient in the field of heat and electricity and can earn additional revenue by selling any surplus.
Orașul a devenit autonom în ceea ce privește căldura și electricitatea și poate obţine venituri în plus prin vânzarea surplusului.
In 2005 this reached €13 million.
În 2005 acesta a ajuns la 13 milioande de euro.
Cuttingedge technology, and the commitment of the local authorities, especially the Mayor Peter Vadasz, have driven the pace of change and made a name for Gϋssing around the world.
Tehnologia de vârf și angajamentul autorităţilor locale, în special a primarului Peter Vadasz, au deschis calea spre schimbare și au dus faima orașului Güssing în întreaga lume.
The Biomass Energy Register (BEn) for sustainable site development in European regions will help local communities plan their energy supply in a sustainable way based on locally available biomass resources.
Biomass Energy Register (BEn), conceput pentru o dezvoltare durabilă de centre în regiunile europene, care vor ajuta autorităţile locale să-și plănuiască alimentarea cu energie într-un mod durabil, bazat pe resursele de energie disponibile la nivel local.
This project is being rolled out first in four model regions in the UK, Poland, Germany and Italy.
Pentru început, proiectul este în desfășurare în patru regiuni model din Marea Britanie, Polonia, Germania și Italia.
Renewable energy programmes in Gϋssing Duration 2000–06•€15.8 million from the ERDF •€20.9 million from participating organisations/authorities•€5.1 million from national funds
Programe de energie reînnoibilă în Güssing Durată 2000-2006•15,8 milioane euro de la FEDER•20,9 milioane euro de la oraganizaţiile/autorităţile participante•5,1 milioane euro din fonduri naţionale
The ‘Make It Be’ initiative supports the development of integrated bio-energy chains across Europe.
Iniţiativa „ Make It Be” susţine dezvoltarea de reţele bio-energetice integrate peste tot în Europa.
The focus here is on enabling the full potential of bio-energy to be realised.
Scopul este de a obţine exploatarea întregului potenţial al bioenergiei.
In addition to being a practical example of success, Gϋssing’s status now assures the EEE an advisory role in many different networks and international projects.
În afară de faptul că constituie un exemplu concret al reușitei, statutul orașului Güssing îi asigură EEE un rol de consiliere în diferite reţele și proiecte internaţionale. Iată patru exemple concludente:
Aside from the economic strength built through renewables, the area is also enjoying many knockon benefits from eco-tourism.
Pe lângă fortificarea economiei datorată surselor reînnoibile de energie, zona se bucură, de asemenea, de numeroase beneficii din ecoturism.
Maintaining the momentum locally
Meninerea impulsului la nivel local
Güssing - How does it work?
Cum au reușit?
The Gϋssing model is eminently transferable to other countries and indeed other parts of the world.
Modelul Güssing este perfect transferabil în alte ţări și chiar și în alte părţi ale lumii.
It is a straightforward combination of local resources with sustainable, innovative technology.
El reprezintă o combinaţie directă a resurselor locale cu o tehnologie durabilă, inovatoare.
EEE director Reinhard Koch recently presented the model to a meeting of the United Nations in Vienna and there has even been interest from the government in Sri Lanka.
Directorul EEE, Reinhard Koch a prezentat recent modelul la o întrunire a Naţiunilor Unite la Viena și a suscitat interesul guvernului din Sri Lanka.
Gϋssing took careful stock of its natural resources and based its renewable energy programme on the plentiful local supplies of wood and agricultural output.
Güssing și-a trecut cu atenţie în revistă resursele naturale și și-a bazat energia reînnoibilă pe bogatul stoc local de lemn și produse agricole.
It took the lead in research and development by founding the European Centre for Renewable Energy (EEE) in 1996.
A preluat conducerea în cercetare și dezvoltare prin fundarea Centrului european de energie (EEE) în 1996.
The EEE now has a worldwide reputation for its excellence in this field.
EEE are acum o reputaţie internaţională pentru excelenţă în domeniu.
It coordinates all energy-related activities in the Güssing region, and organises lectures and training in the field of renewable energy and tours through Eco Energy Land, the surrounding region of 10 municipalities.The Gϋssing model is a network of decentralised power plants, based on biomass.
Centrul coordonează toate activităţile legate de energie din regiunea Güssing și organizează toate conferinţele și instruirea în domeniul energiei reînnoibile, precum și vizite în regiunile din împrejurimi, care constă din 11 municipalităţi, prin intermediul Eco Energy Land.
Between them they generate electricity for the town and heat properties and communal buildings.
Modelul Güssing este o reţea de centrale electrice decentralizate, ce se bazează pe biomasă.
The total reliance on local raw materials ensures a high level of valueadded for local producers, as well as sustainable woodland management.
Împreună, ele generează electricitate pentru oraș și încălzesc locuinţe și clădiri publice.
Overall, this network of plants in Güssing has a capacity of 24 thermal Megawatts and 4 Megawatts of electricity, supplying ca.
Dependenţa totală de materia primă locală, asigură un înalt nivel de valoare adăugată producătorilor locali, precum și o gestionare forestieră durabilă.
50 000 MWh of heat and ca. 30 000 MWh of electricity per year.
În general, această reţea de centrale are o capacitate de 24 de megawaţi termali și 4 megawaţi de electricitate, furnizând cca 50 000 MWh de electricitate pe an.
The success story of the last 15 years has been an inspiration to other areas in Austria.
Succesul ultimilor 15 ani a devenit surså de inspiraţie pentru alte zone ale Austriei.
There is an ambitious target to achieve carbon neutrality and an 85% reduction in
Regiunile învecinate, ce găzduiesc 28 000 de locuitori, au ambiţiosul obiectiv de a obţine neutralitatea carbonului și o reducere de 85 % a CO până în
2 region, home to 28 000 inhabitants, by 2010 using several dozen biomass plants.
2010 utilizând o mulţime de uzine pe bază de biomasă.
The Gϋssing model is a dynamic process where there are always new goals to achieve in know-how and efficiency.
Modelul Güssing reprezintă un proces dinamic, unde există tot timpul noi obiective de atins în privinţa know-how-ului și a eficienţei.
The next challenge for the town is to develop new agri-fuels which do not compete with food production.
Noua provocare a orașului este dezvoltarea de noi carburanţi agricoli care să nu intre în competiţie cu producţia alimentară.
Coach Bioenergie, part of the INTERREG IVB programme, is a new project launched in January 2009 to promote the sustainable use of biomass in the Central European Region.
Coach Bioenegy, parte a programului INTERREG IVB, este un nou proiect, lansat în ianuarie 2009, pentru a promova utilizarea durabilă a biomasei în regiunea central europeană.
RENEWED is all about establishing a European network of bio-energy districts.
Iniţiativa RENEWED, are ca scop stabilirea unei reţele europene a zonelor alimentate cu bioenergie.
Feasibility studies and development projects will involve local communities and boost awareness of the potential at all administrative levels.
Studiile de fezabilitate și proiectele de dezvoltare vor implica autorităţile locale și vor impulsiona conștientizarea la toate nivelurile administrative asupra potenţialului bioenergiei.
ON THE GROUND
LA FAA LOCULUI
LA RÉUNION AN ISLAND WITH A MISSION award for what was for a while, the largest concentration of photovoltaic panels on French territory.
RegioStars Innovation pe 2009 pentru ceea ce a fost pentru un timp cea mai mare concentraţie de panouri fotovoltaice de pe teritoriul Franţei.
Generating 999 kWc over a surface of 13 000 m2, the electricity created by the panels represented that consumed by 750 island households.
Generând 999 kWc pe o suprafaţă de 13 000 m2, electricitatea creată de panouri reprezentând electricitatea consumată de 750 de locuinţe de pe insulă.
The French island of Réunion is still considered to be a tropical paradise – a paradise under threat.
Insula franceză La Réunion este încă considerată un paradis tropical – un paradis ameninţat însă.
The impact of global warming will be felt keenly here but the islanders are meeting the challenge head on.
Impactul încălzirii globale va fi simţit usturător aici, dar locuitorii insulei înfruntă provocarea cu fruntea sus.
Far from complacent or resigned, they are going full steam ahead into the world of renewable energy.
Departe de a fi nonșalanţi sau resemnaţi, ei înaintează plini de avânt în lumea energiei reînnoibile.
Since 2000 more than 600 people have been employed by the sector on the island.
Din anul 2000 mai mult de 600 de persoane au fost angajate de acest sector de pe insulă.
As Philippe Berne, vice-president of the Regional Council points out, that might not seem like a lot, but scaled up to the size of France it would work out at 50 000 jobs.
După cum subliniază Philippe Berne, vicepreședintele Consiliului regional, nu pare mult, dar mărind la o scară de dimensiunea Franţei ar fi echivalentul a 50 000 de locuri de muncă.
“It’s a creative way of employing people,” he explains.
„Este un mod creativ de a angaja oamenii” explică el.
Panorama visits Réunion, considers how feasible the island’s goal of reaching energy independence by 2025 is and takes a look at its claim to be a world leader in photovoltaic energy.
Panorama vizitează La Réunion, ia în considerare cât de fezabil este obiectivul insulei de a atinge independenţa energetică până în 2025 și aruncă o privire asupra afirmaţiei sale de a fi lider mondial în energia fotovoltaică.
A claim that has its origins in one man’s vision.
O afirmaţie ce își are originea în viziunea unui singur om.
Regional funding – backing a dream, creating an industry
Finanţare regională – sprijinirea unui vis, crearea unei industrii
Berne is impatient with the idea that renewables are a more expensive source of energy. “You need to consider the wider picture, the jobs the field creates, the growth, must also be factored in.
Berne este neliniștit de ideea că sursele reînnoibile reprezintă o sursă de energie mai scumpă, „Trebuie să se ia în considerare o imagine de ansamblu, locurile de muncă pe care acest domeniu le crează și creșterea economică, trebuie de asemenea să fie luate în calcul.
One needs to do a global analysis.
Este necesar să se facă o analiză globală.
It is not about just looking at one, dry balance sheet.”
Nu este vorba doar de a ne uita la o singură balanţă contabilă seacă”.
He believes the island can see where it needs to be going.
El crede că insula își dă seama unde trebuie să se ajungă.
“At a first glance it might look more expensive, but it is the future,” says Berne.
„La o primă privire pare mai scump, dar este viitorul”, spune Berne.
Challenges - topography, climate and infrastructure
Provocări – topografia, clima și infrasctructura
Alain Orriols has been on the island for 21 years, having established his own electrical company shortly after he arrived.
Efortul de a obţine independenţa energetică prezintă propriile provocări specifice pe La Réunion.
As the population and the island’s commercial sector grew, so did his business and it wasn’t long before he expanded, taking on more staff, fulfilling an ever increasing number of contracts.
Ravine, lanţuri deluroase și alte caracteristici, îngreunează conectarea electricităţii la reţea.
But although retirement beckoned, Orriols had developed a new passion, renewable energy sources.
Instalaţiile mai vechi, montate în anii ’80 și ’90 erau relativ modeste și deserveau familii izolate.
He sold up and reinvested everything in an innovative project.
În anii ’90 operatorii și partenerii tehnici sau familiarizat cu tehnologia.
“Photovoltaics seemed like a good idea, we had roof space, sunshine and the need for electricity.
Ei au fost mai motivaţi și de numărul în creștere al fabricilor iar noua industrie a forţat reţeaua și preţul petrolului a crescut.
I thought – let’s put the whole thing together,” says Orriols.
Tocmai în acest moment a recunoscut insula potenţialul utilizătii operatorilor locali care lucraseră cu celule fotovoltaice timp de un deceniu.
The push for energy independence presents its own particular challenges on Réunion.
Alain Orriols sa aflat pe insulă timp de 21 de ani, înfiinţând propria companie de produse electrice la scurt timp după sosire.
Ravines, ranges of hills and other features make it hard to connect the electricity to the grid. Early installations, set up in the 80s and 90s were relatively modest and served isolated families.
Pe măsură ce populaţia și sectorul comercial al insulei a crescut, la fel sa întâmplat și cu afacerea sa și, nu după mult timp, sa extins, angajând mai mult personal, onorând un număr tot mai mare de contracte.
The island is also in a cyclone zone so all the equipment on the roofs must be able to tolerate extreme weather and winds that can reach 280km/h, and be fully insured.
Și, deși a ieșit la pensie, Orriols a dezvoltat o nouă pasiune, sursele de energie reînnoibilă.
In the 90s operators and technical partners grew familiar with the technology.
A vândut tot și a reivestit în întregime într-un proiect inovativ.
They were also more motivated as increasing numbers of factories and new industry put pressure on the grid and petrol prices mounted.
„Celulele fotovoltaice păreau o idee bună, aveam spaţiu pe acoperișuri, soare și nevoia de electricitate.
It was at this point that the island recognised the potential of using the local operators and installers who had been working with photovoltaics for a decade.
M-am gândit – hai să le punem pe toate laolaltă”, spune Orriols.
So he knocked on the doors of industrial installations, wanting to use their roof space.
Așa că a bătut la ușa instalaţiilor industriale, cerând permisiunea de a le folosi acoperișurile.
Immediate enthusiasm was not forthcoming, but he persisted, part of the fun being in turning around a situation and making something work.
Entuziasmul la momentul respectiv nu a fost imediat, dar el a insistat, partea amuzantă fiind să întoarcă o situaţie în favoarea sa și să facă ceva să funcţioneze.
Not getting far with the big roofs he decided to focus on what he could get his hands on, and before long, friends, family and various warehouses started sprouting photovoltaic panels, shipped in by Orriols and installed by himself and a small team.
Pentru că nu ajuns prea departe cu acoperișurile mari, el sa decis să se concentreze la ceea ce avea acces și, în scurtă vreme, prietenii, familia și diverse depozite au început să „crească” panouri fotovoltaice, transportate de Orriols și instalate de el însuși și o mică echipă.
Investing all he had in his new passion, he still couldn’t break even and when it came to make or break time, he took his idea to the top and presented it to the President of the Region of Réunion, Paul Verges.
Chiar și investind tot ce avea în această nouă pasiune a sa, tot nu putea atinge pragul de rentabilitate și când a venit momentul să reușească sau să renunţe, și-a dus ideea la nivel înalt și a prezentat-o președintelui regiunii La Réunion, Paul Verges.
They also had to work out how to harness the electricity generated.
Au trebuit, de asemenea, să pună la punct un sistem de exploatare a energiei generate.