natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Performance contracts represent a potentially powerful financial instrument for the public authorities, allowing them to guide the plans and strategic policies of institutions.
Contractele de performanţă reprezintă un instrument financiar puternic în mâinile autorităţilor publice, care le permite acestora să îndrume planurile şi politicile strategice ale instituţiilor.
Currently, however, whether or not the qualitative objectives included in these contracts are met has little influence on the amount of funding allocated in the following contract.
Cu toate acestea, deocamdată, îndeplinirea sau neîndeplinirea obiectivelor calitative prevăzute în contract nu influenţează întro măsură
Finally, the Flemish Community of Belgium (in 2008), Ireland, Italy and the United Kingdom (England) have integrated mechanisms into their funding formulas, which are aimed at promoting access to higher education for students from disadvantaged backgrounds.
În fine, în sistemele de finanţare din Comunitatea flamandă din Belgia (2008), Irlanda, Italia şi Regatul Unit (Anglia) sunt integrate mecanisme care vizează promovarea accesului studenţilor din medii defavorizate la învăţământul superior.
Stimulating competition betweeninstitutions
Stimularea concurenţei dintreinstituţii
The stimulation of competition between HEIs via public funding mechanisms, which is another characteristic of the supervisory state model, is widespread in Europe.
Stimularea concurenţei dintre instituţiile de învăţământ superior prin mecanismele finanţării publice, încă o caracteristică a modelului de stat care supervizează, este un fenomen răspândit în Europa.
Funding formulas based on the number of students registered and/or their success rate, associated with limited public resources, are seen virtually everywhere.
Peste tot se observă sisteme de finanţare bazate pe numărul de studenţi înscrişi şi/sau pe rezultatele lor academice, asociate resurselor publice limitate.
Belgium (French Community), Ireland (universities), Lithuania, Hungary, Poland, Romania, Slovakia, Sweden, the United Kingdom and Liechtenstein determine to a large extent or fully the amount of public funding according to such funding formula.
Belgia (Comunitatea francofonă), Irlanda (universităţile), Lituania, Ungaria, Polonia, România, Slovacia, Suedia, Regatul Unit şi Liechtenstein stabilesc, în mare măsură sau integral, cuantumul finanţării publice pe baza acestei formule.
In other countries, there are measures aimed at maintaining a certain stability in the resources allocated, which take the individual needs of institutions into account, such as the allocation of a fixed amount or the consideration of past costs.
În alte ţări există măsuri vizând menţinerea unei anumite stabilităţi a resurselor alocate, ţinând seama de nevoile individuale ale instituţiilor, de exemplu alocarea unei sume fixe sau luarea în calcul a costurilor anterioare.
Only countries with a small higher education sector (Cyprus, Luxembourg and Malta) as well as non-university institutions in Ireland (currently), do not make use of funding formulas.
Numai ţările cu un sector redus al învăţământului superior (Cipru, Luxemburg, şi Malta), precum şi instituţiile neuniversitare din Irlanda (actualmente) nu utilizează formule de stabilire a finanţării.
Some countries (the Czech Republic, Ireland, Portugal and Slovakia) award public funds for projects related to teaching or operational activity in the framework of a competition between institutions.
Unele ţări (Republica Cehă, Irlanda, Portugalia şi Slovacia) acordă finanţări publice pentru proiecte legate de activităţi didactice sau operaţionale în contextul competiţiei dintre instituţii.
In the area of research, most countries consider institutional performance to calculate their basic research grant funding levels.
În domeniul cercetării, majoritatea ţărilor ţin seama de rezultatele instituţiei în calcularea nivelurilor de finanţare a cercetării fundamentale.
Public funding obtained in the framework of a competitive bidding procedure exists everywhere.
Finanţarea publică obţinută în cadrul unei proceduri competitive de licitaţie există pretutindeni.
In Romania, this is the only means of obtaining public funding for research.
În România, acesta este singurul mijloc de obţinere a finanţării publice pentru cercetare.
Variousforms of accountability vis-à-vis publicfunding
Diferiteforme de responsabilizare cu privirela finanţarea publică
HEIs are fully accountable to society and to public authorities in particular, for the public funding they receive, and the accountability measures in effect take on different forms.
Instituţiile de învăţământ superior sunt pe deplin răspunzătoare în faţa societăţii şi în special a autorităţilor publice pentru fondurile publice primite, măsurile de responsabilizare luând diferite forme.
External financial audits are seen everywhere in Europe.
Auditul financiar extern se practică în toată Europa.
Reporting to the funding body and publishing information in public databases are also very widespread (see Figure 2.1).
Raportarea către finanţator şi publicarea informaţiilor în bazele de date publice sunt de asemenea foarte răspândite (a se vedea Figura 2.1).
As regards the allocation of public funding, accountability measures are also in effect in the majority of European countries via the consideration of performance indicators which focus on students’ results and on the research activities of institutions.
În ceea ce priveşte alocarea fondurilor publice, în majoritatea ţărilor europene există măsuri de responsabilizare prin recurgerea la indicatori de performanţă vizând rezultatele studenţilor şi activităţile de cercetare ale instituţiilor.
However, the situation is far from being identical everywhere, inasmuch as the importance of results in determining the amount of public funding varies greatly from one country to the next.
Cu toate acestea, situaţia nu este nicidecum identică pretutindeni, deoarece importanţa acordată rezultatelor în stabilirea cuantumului finanţării publice diferă substanţial de la o ţară la alta.
In Estonia and Latvia, the achievement of results is the purpose of public funding, which is governed by a contract based on a predetermined number of graduates in each area of study.
În Estonia şi Letonia, obţinerea rezultatelor este scopul finanţării publice, aceasta fiind reglementată printr-un contract bazat pe un număr prestabilit de absolvenţi ai fiecărei discipline.
The United Kingdom (England) is indisputably one of the countries where the amount of funding allocated to institutions depends most on their performance, in terms of students’ completing their year of study and the quality of research.
Regatul Unit (Anglia) este indisputabil una din ţările în care cantitatea de finanţare acordată instituţiilor depinde în cea mai mare măsură de rezultatele obţinute, înţelegând prin acestea absolvirea de către studenţi a anilor de studiu şi calitatea cercetării.
In Denmark, funding for teaching depends only on students’ results.
În Danemarca, finanţarea activităţilor didactice depinde numai de rezultatele studenţilor.
Some countries determine the level of funding according to performance in terms of teaching (Slovenia and Sweden) or research (Flemish
În ceea ce priveşte finanţarea de
Community of Belgium, Ireland, Poland, Romania and the United Kingdom (Scotland)), but not both.
Unele ţări stabilesc nivelul de finanţare în funcţie de rezultatele activităţilor fie didactice (Slovenia şi Suedia), fie de cercetare (Comunitatea flamandă a Belgiei, Irlanda, Polonia, România şi Regatul Unit (Scoţia)), dar nu ambele.
However, the Flemish Community of Belgium and Romania will soon take students’ results into account as well in determining the amount of funding allocated to institutions.
Totuşi, Comunitatea flamandă a Belgiei şi România vor ţine în curând cont şi de rezultatele studenţilor în stabilirea nivelului de finanţare acordat instituţiilor.
Reforms are under way in most countries where the funding of institutions depends very little or not at all on performance in terms of students’ results or research (French and German-speaking Communities of Belgium, Bulgaria, Greece, Spain, Cyprus and Malta).
Sunt în derulare reforme în majoritatea ţărilor în care finanţarea instituţiilor depinde foarte puţin sau deloc de rezultatele studenţilor sau ale activităţilor de cercetare (comunităţile francofone şi germanofone ale Belgiei, Bulgaria, Grecia, Spania, Cipru şi Malta).
Incentives and restrictionsin terms of partnerships and privatefunding
Stimulente şi restricţii privind parteneriatele şifinanţarea privată
The diversification in the funding of HEIs, which is a key aspect in the development of the entrepreneurial university model, depends greatly on the strategies of HEIs, as well as on the governance models defined at central level.
Diversificarea finanţării instituţiilor de învăţământ superior, un aspect fundamental în dezvoltarea modelului de universitate antreprenorială, depinde în mare măsură de strategiile instituţiilor, precum şi de modelele de guvernare stabilite la nivel central.
The incentives implemented by the public authorities and the level of autonomy and restrictions which apply to HEIs are likely to have an influence on the amount of private funding obtained.
Stimulentele practicate de autorităţile publice, ca şi nivelul de autonomie şi restricţiile aplicate instituţiilor de învăţământ superior sunt în măsură să influenţeze cantitatea de fonduri publice obţinute.
In this area, Estonia, Cyprus, Latvia, Austria and Romania may be mentioned as countries where institutions have a very high level of autonomy in creating companies, making financial investments and borrowing money.
Din acest punct de vedere, Estonia, Cipru, Letonia, Austria şi România pot fi menţionate ca ţări în care instituţiile au un grad înalt de autonomie în domeniul înfiinţării de firme şi al investiţiilor şi împrumuturilor financiare.
The situation in Ireland, Slovenia and the United Kingdom is similar but the authorities have nevertheless defined precise procedures for loans.
Situaţia este similară în Irlanda, Slovenia şi Regatul Unit, însă autorităţile au stabilit nişte proceduri precise în cazul împrumuturilor.
However, Bulgaria, Slovakia and the Nordic countries (apart from Denmark) are relatively strict as regards these three ways of generating private funding.
Pe de altă parte, Bulgaria, Slovacia şi ţările nordice (cu excepţia Danemarcei) au un regim relativ strict privind aceste trei mijloace de finanţare privată.
The vast majority of European countries have implemented incentives to support HEIs in their search for private funding and in their partnerships with the private sector.
Marea majoritate a ţărilor europene au aplicat stimulente pentru sprijinirea instituţiilor de învăţământ superior în găsirea finanţărilor private şi în încheierea de parteneriate cu sectorul privat.
Five countries do not provide incentives of this sort (see Figure 4.4).
Cinci ţări nu asigură stimulente de acest tip (a se vedea Figura4.4).
All the other countries provide at least one type of public incentive, with tax allowances for donors and private partners being the most common.
Toate celelalte oferă cel puţin un tip de stimulent de ordin public, cel mai comun fiind scutirile fiscale pentru donatori şi partenerii privaţi.
Partnerships with private companies (in particular as regards research), which represent a significant source of private funding, are the object of various types of direct financial and other types of support (see Chapter 4) in approximately a dozen countries.
În aproximativ douăsprezece ţări, parteneriatele cu firmele private (în special pe probleme de cercetare), care reprezintă o importantă sursă de finanţare privată, fac obiectul mai multor tipuri de sprijin financiar direct sau de altă natură (a se vedea Capitolul 4).
As regards the levels of autonomy and incentives which exist for the development of partnerships with the private sector in the area of research, we should mention the Flemish Community of Belgium, France, Finland and the United Kingdom.
Cu privire la gradele de autonomie şi stimulentele existente pentru dezvoltarea parteneriatelor cu sectorul privat în domeniul cercetării, trebuie menţionate Comunitatea flamandă a Belgiei, Franţa, Finlanda şi Regatul Unit.
These are the only countries to provide a regulatory framework which authorises institutions to own the intellectual property rights of the results of research conducted by their staff, in addition to allowing institutions to create companies – sometimes under certain conditions – and supporting partnerships with the private sector in the area of research, in particular via direct funding.
Acestea sunt singurele ţări cu un cadru juridic care conferă instituţiilor dreptul de proprietate intelectuală asupra rezultatelor cercetării întreprinse de personalul lor, pe lîngă permiterea înfiinţării de către instituţii a societăţilor comerciale – uneori în anumite condiţii – şi sprijinirea parteneriatelor cu sectorul privat în dolmeniul cercetării, în special prin finanţare directă.
However, at European level, a strong correlation rarely exists between a permissive policy in terms of the diversification of funding via the private sector, and the development of a range of incentives in this area.
Cu toate acestea, rareori există în Europa o corelare solidă între politica de permitere a diversificării finanţării prin sectorul privat şi dezvoltarea unei game de stimulente corespunzătoare.
Academic staff in higher education institutions
Corpul academic în instituţiile de învăţământ superior
Certain aspects of recruitment procedures often defined at centrallevel
Câteva aspecte privind procedurile de recrutare stabilite adeseala nivelcentral
Various levels of responsibility are involved in the recruitment of teaching staff.
În recrutarea personalului didactic sunt implicatre mai multe niveluri de responsabilitate.
The process leading to the nomination/appointment of staff comprises several distinct stages (including the definition of categories of staff and their eligibility criteria, the number of posts required and decisions regarding the appointment of staff).
Procesul care duce la numirea personalului cuprinde o serie de etape distincte (inclusiv definirea categoriilor de personal şi a criteriilor de eligibilitate respective, stabilirea numărului de posturi necesare şi luarea deciziilor de numire a personalului).
It is interesting to note that some of these stages reflect a predominant number of decisions taken at central level, whereas others point towards a high level of autonomy for institutions in terms of decisionmaking.
Este interesant de observat că unele dintre aceste etape presupun un număr predominant de decizii luate la nivel central, în timp ce altele relevă un grad înalt de autonomie decizională a instituţiilor.
The regulatory state model may therefore be seen in the vast majority of countries with respect to the definition of categories of staff and their respective eligibility criteria.
Astfel, în ceea ce priveşte definirea categoriilor de personal şi a criteriilor aferente de eligibilitate, se poate observa în vasta majoritate a ţărilor modelul de stat care reglementează.
On the other hand, the definition of other stages of recruitment appears to be within the remit of institutions.
Pe de altă parte, definirea altor etape ale recrutării par să fie de conpetenţa instituţiilor.
In five countries only (Czech Republic, Greece, the Netherlands, Slovenia and the United Kingdom), the situation is marked by a high and even full level of institutional autonomy throughout the whole process.
Doar în cinci ţări (Republica Cehă, Grecia, Ţările de Jos, Slovenia şi Regatul Unit) instituţiile beneficiază de un grad înalt de autonomie sau chiar de autonomie deplină cu privire la întregul proces de recrutare.
To this extent, we might conclude that the recruitment process as a whole (all stages included) comes under the supervisory state model in the majority of countries.
Prin urmare, putem conchide că, în majoritatea ţărilor, procesul re recrutare în ansamblu (incluzând toate etapele) se încadrează în modelul de stat care supervizează.
are the employers of teaching staff in the majority of
În majoritatea ţărilor, angajatorii personalului didactic suntinstituţiile
A shift from the regulatory state model to that of the supervisory state may be seen in the information regarding the stakeholders considered to be the employers of teaching staff.
Judecând după informaţiile disponibile privind părţile implicate considerate a fi angajatorii personalului didactic, se poate observa o trecere de la modelul de stat care reglementează la cel de stat care supervizează.
Inasmuch as the institution is clearly considered to be the actual employer of staff in the vast majority of countries for which information is available (often via national legislations and other official documents), it is evident that the supervisory state model dominates in this respect.
Întrucât instituţia este în mod clar considerată a fi adevăratul angajator al personalului în marea majoritate a ţărilor pentru care există informaţii disponibile (adesea pornind de la legislaţia naţională sau alte documente oficiale), este evident că modelul de stat care supervizează este cel dominant în această privinţă.
The parallel observation of the types of status/employment contract shows finer distinctions.
Analizarea comparativă a tipurilor de contracte de angajare sau a statuturilor relevă distincţii mai fine.
In over half of the countries, teachers are employed on a contractual basis (generally governed by public law).
În peste jumătate din tări, personalul didactic este angajat pe bază de contract (în general de drept public).
In fourteen countries or regions, they have the status of civil servants.
În paisprezece ţări sau regiuni, aceşti angajaţi au statutul de funcţionari.
A tendency towards a relaxing of professional statuses is seen among the latter group of countries, in that other types of contractual arrangements are possible in half of them.
În aceste ţări se observă o relaxare a statutului profesional, în sensul că, în jumătate dintre ele, sunt posibile şi alte tipuri de înţelegeri contractuale.
Differencesin terms of salaries and promotions
Diferenţe din punctul de vedere al salarizării şi promovării
The situation concerning decision-making processes as regards salaries and promotions varies greatly, thus making it difficult to isolate clear tendencies towards one of the main models.
Situaţiile sunt foarte variate în ceea ce priveşte procesul decizional asupra salarizării şi promovării, astfel că este dificil să se contureze tendinţe clare către unul sau altuldintre modelele principale.
It may nevertheless be observed that the aspects related to the process of defining salary scales tend to fall within the scope of the regulatory state model in approximately half of the countries.
Se poate totuşi observa, în aproximativ jumătate dintre ţări, că aspectele legate de procesul de stabilire a grilelor de salarizare tind să se încadreze în modelul de stat care reglementează.
The situation is closer to that of the supervisory state model in eight other countries.
În alte opt ţări, situaţia se apropie mai mult de cea a modelului de stat care supervizează.
Only the Czech Republic (institutions at ISCED level 5A), Estonia, Austria, and Liechtenstein are characterised by a high level of institutional autonomy in this respect.
Numai Republica Cehă (instituţiile de nivel ISCED 5A), Estonia, Austria şi Liechtenstein se caracterizează printr-un grad mare de autonomie din acest punct de vedere.
Higher Education Governancein Europe
Guvernareaînînvăţământulsuperior din Europa necesar şi cele în care chestiunile de personal intră în responsabilitatea instituţiilor.
The structures of internal governance are regulated to the same degree in almost all countries.
Structurile guvernării interne sunt reglementate în aceeaşi măsură în aproape toate ţările.
Governance by means of objectives and performance is developing across Europe.
Guvernarea pe baza obiectivelor şi rezultatelor capătă amploare în Europa.
Almost everywhere, institutions must establish strategic plans which reflect national priorities.
Aproape pretutindeni, instituţiile trebuie să elaboreze planuri strategice care să reflecte priorităţile naţionale.
Performance is taken into account to varying degrees in a very large majority of countries when determining the amount of funding.
Rezultatele se iau în considerare în mărusi diferite în vasta majoritate a ţărilor, atunci când se stabileşte cuantumul finanţării.
Finally, this type of governance by means of objectives and performance is possible due to an evolution in the roles of executive heads of institutions, who are now responsible for implementing strategies to meet these objectives and for the results obtained.
În fine, acest tip de guvernare pe bază de obiective şi rezultate este posibilă datorită unei evoluţii a rolurilor directorilor executivi ai instituţiilor care acum răspund de punerea în aplicare a strategiilor de îndeplinire a obiectivelor, precum şi de rezultatele obţinute.
However, in this respect, it should be mentioned that the forms of control are currently based on quantitative aspects for the most part, and less often on results in terms of more qualitative and societal objectives.
În această privinţă, ar trebui totuşi menţionat că formele de control se bazează în prezent pe aspecte cantitative în cea mai mare parte şi mai rar pe rezultate legate de obiective calitative sau sociale.
The development of relations between HEIs and the outside world, and private companies in particular, is characterised by the presence of external stakeholders in some governing bodies of institutions.
Dezvoltarea relaţiilor instituţiilor de învăţământ superior cu restul lumii, în special cu firmele private, se caracterizează prin prezenţa unor părţi implicate externe în unele organe de conducere ale instituţiilor.
Once again, this external presence exists to varying degrees according to each country.
Din nou, această prezenţă externă se observă în măsuri diferite în funcţie de ţară.
In addition to forming ties with representatives of the business world, institutions are also under great pressure with respect to the basis of their funding, whose private-sector share is expected to increase. This objective is the focus of strategic policies and/or reforms in a large number of countries, including the development of incentives to obtain private funding.
Pe lângă crearea de legături cu reprezentanţii mediului de afaceri, instituţiile resimt de asemenea presiuni importante legate de baza lor de finanţare, al cărei procent provenind din sectorul privat probabil va creşte. întrun număr mare de ţări, acest obiectiv se află în centrul politicilor strategice şi/sau a reformelor, care includ dezvoltarea unor stimulente pentru atragerea finanţării private.
However, regulations in this area also place boundaries on relations with the private sector.
Cu toate acestea, reglementările din domeniu crează obstacole în calea relaţiilor cu sectorul privat.
European Union
Abrevierile ţărilor
Netherlands Austria Poland Portugal Romania Slovenia Slovakia Finland Sweden United Kingdom England Wales Northern Ireland Scotland
Ţările de Jos Austria Polonia Portugalia România Slovenia Slovacia Finlanda Suedia Regatul Unit Anglia Ţara Galilor Irlanda de Nord Scoţia
EFTA/EEA countries
Ţări EFTA/EEA
The three countries of the European Free Trade Association which are members of the European Economic Area
Cele trei ţări membre ale Asociaţiei Europene a Liberului Schimb care sunt membre ale Spaţiului Economic European
Belgium Belgium – French Community Belgium – German-speaking Community Belgium – Flemish Community Bulgaria Czech Republic Denmark Germany Estonia Greece Spain France Ireland Italy Cyprus Latvia Lithuania Luxembourg Hungary Malta
Uniunea Europeană Belgia Belgia – Comunitatea francofonă Belgia – Comunitatea germanofonă Belgia – Comunitatea flamandă Bulgaria Republica Cehă Danemarca Germania Estonia Grecia Spania Franţa Irlanda Italia Cipru Letonia Lituania Luxemburg Ungaria Malta
Statistical code
Coduri statistice