natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Atlantic horse mackerel (Trachurus trachurus) is a bony pelagic fish that lives far from shore, can range between 15 and 60 cm long and is caught with mackerel.
Stavridul (Trachurus trachurus) este un peşte pelagic osos care trăieşte în largul coastelor, poate ajunge la 15 – 60 cm şi este prins împreună cu scrumbia.
Some 140 000 tonnes of Atlantic horse mackerel are caught yearly from Western stocks, by far the largest of the three stocks found in Community waters, with a catch value of around EUR 60 million.
În fiecare an, sunt capturate 140 000 tone de stavrid din stocul vestic, de departe cel mai important din cele trei stocuri prezente în apele comunitare, valoarea capturii ajungând la aproximativ 60 milioane euro.
Around 600 vessels fish for this species, especially large pelagic trawlers that also fish for mackerel, herring and blue whiting, but also, in Spain and Portugal, smaller vessels that fish for a variety of species, including sardine.
În total, 600 nave se ocupă cu pescuitul lor, în special marele traulere pelagice care prind şi scrumbie, hering şi merlan albastru, dar şi nave mai mici care vizează specii variate, printre care şi sardinele, în Spania şi Portugalia.
These fisheries provide 6 000 jobs.
Aceste activităţi de pescuit înglobează 6 000 locuri de muncă.
Horse mackerel used to be caught for processing into oil and fishmeal, but since the 1970s it has been marketed for human consumption.
Pescuit în trecut pentru a fi transformat în ulei sau făină, stavridul a fost propus spre consumul uman începând cu anii 1970.
In Europe, it is eaten fresh in Portugal and Spain.
În Europa, el este consumat proaspăt în Portugalia şi Spania.
However, nearly 90% of horse mackerel is exported, mostly frozen, to Japan and West Africa.
Dar aproape 90% din stavridul pescuit este exportat, în special congelat, în Japonia şi Africa Occidentală.
Mediterranean: new measures for all fishermen
Marea Mediterană: noi măsuri pentru toţi pescarii
Bluefin tuna: new control campaign
Tonul roșu: o nouă campanie de control
At its yearly meeting last March, the General Fisheries Commission for the Mediterranean adopted a number of measures aimed at enhancing the sustainable management of resources in this fragile sea.
Reuniunea anuală a Comisiei Generale pentru Pescuit în Marea Mediterană a avut loc în martie anul trecut și sa concretizat printr-o serie de măsuri care vizau ameliorarea gestionării durabile a resurselor în această mare fragilă.
The parties agreed on the common protocol for a fleet register, in which every State will have to enter its data. The idea is to give the regional fisheries management organisation a more accurate estimate of the Mediterranean fleet so that it can take precise measures in fishing capacity and fishing effort.
Părţile au convenit asupra protocolului comun al registrului flotei, în care fiecare stat este obligat să-și introducă datele, astfel încât organizaţia regională de gestionare a pescuitului să dispună în cele din urmă de o estimare completă a flotei mediteraneene și să ia măsuri detaliate în ceea ce privește capacitatea și efortul de pescuit.
Further recommendations were adopted with the support of the European Union: theuse of 40-mm square mesh for trawlers, the mandatory installation of a vessel monitoring system (VMS) on vessels over 15m in length, the provisional freeze of demersal fishing in an areawhere spawning stock gather in the Gulf of Lions (for several species, especially hake), a general 10% reduction in fishing effort, a procedure to establish a list of vessels presumed to have carried out illegal, undeclared or unregulated fishing, the mandatory declaration of scientific data and statistics and the establishment of a performance review system.
În plus, au fost adoptate noi recomandări cu sprijinul Uniunii Europene: utilizarea plaselor cu ochiuri pătrate de cel puţin 40 mm, instalarea obligatorie a sistemelor de monitorizare a navelor (SMN) prin satelit pentru navele cu lungime mai mare de 15 m, îngheţarea provizorie a pescuitului demersal într-o zonă cu populaţii mari de reproducători în Golful Leilor (pentru mai multe specii, în special merluciu), reducerea generală cu 10% din efortul de pescuit, o procedură de stabilire alistei de nave care practică pescuitul ilegal, nedeclarat sau nereglementat, declararea obligatorie a datelor știinţifice șistatistice și punerea înaplicare a unui sistem de evaluare aperformanţelor.
Following the adoption by the International Commission for the Conservation of Atlantic Tunas (ICCAT) of a new recovery plan forbluefin tuna, the Commission has decided not to ease control pressure on this problematic species.
După adoptarea la nivelul ICCAT a noului plan pentru tonul roșu, Comisia a decis să nu elibereze presiunea controlului asupra acestei zone de pescuit problematice, prin adoptarea unei atitudini de toleranţă zero.
It has adopted a zero-tolerance approach. Certain joint operations, where an EU operator works with fishing vessels, tug boats or fattening farms from non-EU States, are only authorised if the third State is considered to comply strictly with the ICCAT plan.
Astfel, anumite operaţiuni comune care constau în cooperarea dintre un operator din cadrul UE și navele de pescuit, remorchere sau fermele de îngrășare din ţările nemembre ale UE, nu sunt autorizate decât dacă statul terţ respectă cu stricteţe planul ICCAT.
Following on from last year, a Specific Control and Inspection Programme was also put in place in collaboration with the Community Fisheries Control Agency andthe control services of the seven Member States concerned (Portugal, Spain, France, Italy, Malta, Greece and Cyprus).
În plus, la fel ca în anul precedent, a fost demarat un program specific de control și de inspecţii în colaborare cu Agenţia comunitară de control al pescuitului și cu serviciile de control din cele 7 state membre implicate (Portugalia, Spania, Franţa, Italia, Malta, Grecia și Cipru).
Thispro-gramme focuses on the use of new technologies for remotemoni-toring of catch, transfer and caging declarations, and the necessity of controlling the entire supply chain, particularly from catch to slaughter and purchase operations in the fall.
Acest program insistă asupra utilizării de noi tehnologii pentru urmărirea la distanţă a declaraţiilor privind capturile,tran-sferurile și punerea în cuști, precum și necesitatea de a controla întregul lanţ de aprovizionare, în special de la prindere și până lasacrificare sau până la operaţiunile de vânzare din toamnă.
It is also based on the Joint Deployment Plan coordinated by the Agency, involving 12 deep-sea patrol vessels, 17 coastal patrol vessels and 12 aircraft. There will be 274 days of inspection at sea, 242 days on land and 70 days using aerial surveillance throughout the fishing zone, i.e.from the Azores to the Eastern Mediterranean.
Programul se bazează de asemenea pe planul de desfășurare comun coordonat de Agenţie, la care participă 12 nave de patrulare în largul mării, 17 nave de patrulare de coastă și 12 avioane și care conţine 274 zile de inspecţii pe mare, 242 zile de inspecţii pe uscat și 70 zile de patrulare aeriană, pe întreaga zonă de pescuit, adică din insulele Azore până în estul Mediteranei.
Multiannual plans: on track for maximum sustainable yield
Planuri plurianuale: către randamentul maximal durabil
Markets: COM in the spotlight
Pieţe: Organizaţia comună a pieţelor (OCP) în cauză
Maritime affairs: European Maritime Day
Probleme maritime:Ziua maritimă europeană
Shows and exhibitions
Târguri și expoziţii
Multiannual plans: on track for maximum sustainable yield
Planuri plurianuale: către randamentul maxim durabil
European Maritime Day 2009: strong attendance in Rome
Ziua maritimă europeană 2009: afluenţă romană
WCPFC, regular session, Papeete (Tahiti), 7-11 December 2009This meeting of members of the Western and Central Pacific tuna regional organisation will focus on scientific advice and stock management decisions. > For more information:Tel: +691 320 1992 or 320 1993E-mail: wcpfc@mail.fm Website: www.wcpfc.int Institutional agenda
ICCAT, întrunirea ordinară a Comisiei, Recife (Brazilia), 9-15 noiembrie 2009Această şedinţă de lucru importantă a organizaţiei regionale de pescuit ton din Oceanul Atlantic are ca subiect respectarea planului de refacere a stocurilor de ton roşu în Oceanul Atlantic şi Marea Mediterană. > Pentru mai multe informaţii:Tel: +34 91 416 56 00E-mail: info@iccat.int Pagina web: www.iccat.int WCPFC, ședinţă ordinară, Papeete (Tahiti), 7-11 decembrie 2009Obiectivul acestei întruniri a membrilor organizaţiei regionale de pescuit ton în Pacificul Occidental şi Central sunt recomandările ştiinţifice şi deciziile cu privire la gestionarea stocurilor de peşte. > Pentru mai multe informaţii:Tel: +691 320 1992 ou 320 1993E-mail: wcpfc@mail.fm Pagina web: www.wcpfc.int Agendă instituţională
Production: Mostra – Printed in Belgium – Printed on Revive 55 recycled paper
Elaborat de: Mostra – Imprimat în Belgia – Imprimat pe hârtie reciclată Revive 55
Multiannual plans: a key to sustainable European fisheries
Planurile plurianuale: instrument esenţial pentru asigurarea durabilităţii pescuitului european
The establishment of multiannual recovery plans has been a priority of the Common Fisheries Policy (CFP) since its 2002 reform.
Politica comună în domeniul pescuitului (PCP), de după reforma din 2002, numără printre priorităţi stabilirea planurilor plurianuale de reconstituire pentru a permite restabilirea stocurilor de peşte aflate în pericol.
At the Sustainable Development Summit in Johannesburg in 2002, the European Union Member States pledged to exploit all stocks at their maximum sustainable yield by 2015.
Cu ocazia summit-ului privind dezvoltarea durabilă care a avut loc la Johannesburg în 2002, statele membre ale Uniunii Europene sau angajat să exploateze toate stocurile de peşte la randament maxim durabil, începând cu anul 2015.
The concept of maximum sustainable yield involves setting a total allowable catch (TAC) for each stock that allows renewal of the species and exploitation under sustainable economic, environmental and social conditions.
Conceptul de randament maxim durabil constă în stabilirea, pentru fiecare stoc de peşte, a capturii totale admisibile (TAC) care permite reînnoirea speciei şi asigură exploatarea acesteia în condiţii durabile economice, sociale şi de mediu.
This concept applies to all stocks, vulnerable or otherwise.
Acest concept se aplică, aşadar, tuturor stocurilor, fie că sunt considerate în prezent drept ameninţate, sau nu.
This explains why the European Union has now scrapped the distinction between recovery plans and management plans, and today refers only to ‘long-term’ or ‘multi-annual’ plans.
Din această cauză, în prezent, Uniunea Europeană a renunţat la distincţia între plan de reconstituire şi plan de gestionare, pentru a se referi doar la planuri„pe termen lung”sau „plurianuale”.
The example of the multiannual plan for Western horse mackerel, to be applied starting next year to a stock in excellent health, illustrates this evolution.
Exemplul de plan plurianual pentru stavridul oriental, care va fi aplicat începând cu anul viitor pe un stoc de peşti perfect sănătoşi, este revelator pentru această evoluţie.
In this case, the idea is to achieve reasonable exploitation of the resource rather than having to intervene constantly in critical situations. The aim is a return to prosperity rather than a constant battle to avoid bankruptcy.
În cazul de faţă, în loc să fie nevoie să se intervină mereu în situaţii deja foarte grave, de acum înainte, resursele se vor exploata la nivel global într-o manieră rezonabilă.Toate aceste în scopul de a ajunge din nou la prosperitate, în loc să se evite la nesfârşit eşecul.
Some 40% of European catches are now taken within the framework of multiannual plans.
În prezent, în jur de 40% din captura europeană se realizează în cadrul planurilor plurianuale.
In some cases these plans have already produced results, although it will take years before their full effects are deployed, especially for stocks that were already seriously depleted.
Planuri care, în anumite cazuri, au dat deja rezultate, chiar dacă efectele totale nu se vor putea vedea cu adevărat decât după mai mulţi ani, în special în cazul stocurilor care au fost deja grav afectate.
Over just a few years, the sector’s reaction to multiannual plans has evolved radically.
În câţiva ani, acceptarea planurilor anuale de către cei din domeniu a evoluat semnificativ.
Although such plans occasionally met with opposition during the planning phase of the 2002 reform today they are welcomed.Thanks to long-term planning and smaller annual variations in TACs, the plans have demonstrated their worth as an instrument to manage fishing activity, and fishermen are starting to appreciate them for their true value.
Dacă uneori acestea au fost primite defavorabil de la elaborarea reformei din 2002, în prezent percepţia asupra lor este una extrem de favorabilă.
Their extension to the great majority of European fisheries is expected to be an important focus of today’s reflection on further CFP reform, with the close involvement of the actors concerned, and particularly the Regional Advisory Councils (RACs).
Datorită planificării pe termen lung şi atenuării variaţiilor anuale ale TAC, planurile şi-au dovedit eficacitatea ca instrumente de gestionare a activităţii de pescuit, iar pescarii încep să le aprecieze la justa lor valoare.
Joe Borg, European Commissioner for Maritime Affairs and Fisheries he ri es and a qu ac ul t ur is F em be r 2009 I
Joe Borg, comisar european pentru probleme maritime şi pescuit noiembrie 2009 I I
Multiannual plans:on track for maximum sustainable yield la ge ul
Planuri plurianuale:către randamentul maxim durabil la ge ul
In addition to limiting TACs, multiannual plans define other measures meant to guarantee the sustainable exploitation of a given stock: closing of fishing zones and closed periods, technical measures, follow-up measures, monitoring and inspections, and strict management of fishing effort.
O altă limitare a TAC, planurile plurianuale definesc o serie de măsuri suplimentare, cu scopul de a garanta caracterul durabil de exploatare al unui stoc: zone și perioade de interdicţie, măsuri tehnice, măsuri de urmărire, de control și de inspectare și în sfârșit, o gestionare riguroasă e efortului de pescuit.
e op r u e in E e ri es and a qu ac ul t ur is h F
p a o r u a în E a cu lt ur v u it ul şi ac es c P
The European Union made a commitment to manage certain stocks under multiannual plans within the framework of agreements with Norway and other neighbouring countries, as early as 1996.
Uniunea Europeană sa angajat deja să gestioneze anumite stocuri conform planurilor plurianuale din cadrul acordurilor încheiate cu Norvegia și alte ţări vecine, încă din 1996.
The first stock concerned was North Sea herring, followed by cod, haddock and mackerel.
Primul stoc în această situaţie a fost cel de hering din Marea Nordului, urmat de cod, eglefin și macrou.
It was not until 2002, however, with the reform of the Common Fisheries Policy, that the EU formally wrote this management principle into European legislation.
Însă abia în 2002, cu ocazia reformei politicii comune în domeniul pescuitului, Uniunea Europeană a încorporat oficial acest principiu de gestionare în legislaţia europeană.
Today, more than 40% of European catches are taken within the framework of multiannual plans and there are clear signs that this isthe right direction.
În prezent, peste 40% din captura europeană se realizează în cadrul planurilor plurianuale, iar unele semnale arată clar că aceasta este calea cea bună.
em be r 2009 I
noiembrie 2009 I I
Consequently, the first‘recovery plans’were put in place for the vulnerable stocks exploited under agreements with Norway, such as North Sea herring (1996), mackerel (1999), Atlanto-Scandian herring (1998) and North Sea haddock (2003).
45 nr macroul (1999), heringul atlantico-scandinav (1998) şi eglefinul din Marea Nordului (2003).
In 2002, in connection with the reform of the Common Fisheries Policy, the European Union adopted the principle of multiannual planning for Community waters.
În 2002, cu ocazia reformei politicii comune în domeniul pescuitului, Uniunea Europeană a adoptat principiul de planificare plurianuală în apele comunitare.
Stocks of cod and hake from the Skagerrak to the west of Ireland were the first to benefit from the new principle, in 2004.
Codul şi merluciul au fost primele specii vizate, în 2004, pentru stocurile situate între Strâmtoarea Skagerrak şi vestul Irlandei.
Long-term plans had already been used for certain stocks since the 1960s in the United States, Australia and New Zealand, particularly to rationalise the exploitation of large pelagic stocks.
Când sa început elaborarea politicii comune în domeniul pescuitului, la începutul anilor‘80, Comisia Europeană a propus diminuarea proporţiei prelevate din stocuri cu 10% în fiecare an, cu scopul de a aduce treptat stocurile din apele comunitare la randamentul maximal durabil.
So the European Union was lagging behind in terms of modernising its management methods.
Propunerea a fost refuzată de Consiliul de Miniştri.
During the following years, however, fishing management for several vulnerable stocks was shifted
Consiliul a estimat că este preferabil să păstreze o alegere politică în fiecare an la nivel de exploatare, cât timp stocurile nu prezentau dificultăţi speciale.
The situation grew much worse during the 1990s.
Situaţia sa degradat semnificativ în cursul anilor‘90.
Catches of most stocks started to fall, the sign of a considerable decline in the quantities of fish.
Scăderile anuale de captură totală admisibilă sau dovedit a fi insuficiente pentru a restabili situaţia.
Annual cuts in TACs proved inadequate to bring the situation back to normal.
Uniunea Europeană era deci destul de în urmă cu modernizarea metodelor de gestionare.
It came to light at the time that more systematic and better planned measures were needed to ensure that vulnerable stocks could be returned to normal.
Trebuie să adăugăm şi merlanul albastru (Atlanticul de Nord-Est), în cadrul acordurilor cu statele vecine.
Limited variation in annual TACs to multiannual planning, starting with the most problematical: hake, Norway lobster (Iberian waters), sole (Bay of Biscay and North Sea), plaice (North Sea), cod (Baltic Sea), eel and herring (West of Scotland).
Planurile guvernează în prezent 41% din capturile provenite din pescuitul pelagic şi 44% din capturile provenite din pescuitul demersal.
Blue whiting (North East Atlantic) can be added to the list within the framework of agreements with neighbouring states.
Aceste cifre ar trebui să mai crească în viitor, întrucât noile planuri sunt în prezent în curs de elaborare sau de adoptare.
TACs are set every year in terms of the exploitation rate laid down by the plan.
Obiectiv: de la biomasă la rata de mortalitate
They determine the TAC based on the best possible knowledge of the stock’s situation.
Astfel, pentru merluciul din Nord, planul de reconstituire limita această variaţie la 15%, iar planul următor prevede să nu existe o variaţie a TAC mai mare de 10% de la un an la altul până în 2012, sau mai mult de 20% după aceea.
These TACs are adopted annually by the Council of Fisheries Ministers and vary in terms of the biomass of the stock concerned.
Această variabilitate limitată se prezintă acum ca un criteriu de succes.
If the plan has been well devised, applied and respected, biomass should at least remain stable and at best progress from year to year.
Aceştia trebuie să îşi poată construi viitorul ca antreprenori în condiţiile unei exploatări reduse.
At present, these plans regulate 41% of catches of pelagic stocks and 44% of catches of demersal stocks. These figures are expected to continue to grow in the future since new plans are in the development or adoption stages.
Să mai precizăm, de altfel, că o diminuare a gradului de prelevare nu semnifică neapărat diminuarea cantităţii pescuite, întrucât dacă stocul creşte, cantitatea va creşte la rândul ei, chiar dacă gradul de prelevare scade uşor.
Objective: from biomass to mortality rate
Protejarea puietului
Most plans limit the variation in TACs from one year to the next, both upwards and downwards.
În 2002, sa făcut o distincţie între un„plan de reconstituire” şi un„plan de gestionare”.
For Northern hake, for instance, the recovery plan limited this variation to 15% and the next plan limits changes in the TAC to 10% at most from one year to the next until 2012, and subsequently to 20%.
Primul se aplică stocurilor al căror număr de peşti (biomasa) se situează sub limita de securitate biologică, sau a căror prelevare prin pescuit este prea semnificativă pentru a permite reconstituirea.
This limited variation is seen today as a criterion for success.
Obiectivul planului de reconstituire este, deci, acela de a readuce biomasa adultă a stocului la un nivel de atenţie.
It means that improvements, which are often short-lived, cannot be used by policymakers to increase fishing opportunities beyond reasonable levels.
Cel de-al doilea se aplică stocurilor care nu se află în pericol, dar pentru care se garantează randamentul maximal durabil pe termen lung prin fixarea unui grad de prelevare care să garanteze acest obiectiv.
It also provides greater stability for fishermen, who have to be able to plan their future activities with reliable exploitation projections.
Pe scurt, planul de gestionare se aplică stocurilor neameninţate şi vizează să permită exploatarea durabilă pe termen lung.
In 2002, a distinction was made between a‘recovery plan’and a‘management plan’.
Să luăm exemplul merluciului din Nord.
Northern hake is a good example. In 2004, when the recovery plan was adopted, biomass was below the critical biological threshold of 100 000 t.
În 2004, la momentul adoptării planului de reconstituire, biomasa era sub pragul biologic critic de 100 000 t.
The target set in 2004 was to bring the adult stock back over the precautionary-level threshold of 140 000 t while maintaining a moderate catch rate.
Obiectivul fixat în 2004 a fost de a aduce stocul de adulţi dincolo de pragul de atenţie de 140 000 t, menţinând un grad de prelevare moderat.
The scientific findings of the International Council for the Exploration of the Sea (ICES) confirmed that this objective had been reached in 2008 and 2009.
Evaluările ştiinţifice ale Consiliului Internaţional pentru Explorarea Mării (CIEM) au confirmat faptul că acest obiectiv a fost atins în 2008 şi în 2009.
The number of mature individuals had returned to the level of the late 1980s.
Numărul de exemplare mature a ajuns, de fapt, la nivelul de la sfârşitul anilor‘80.
Northern hake should therefore be switched to a management plan from 2010.
Merluciul din Nord trebuie aşadar să treacă sub un plan de gestionare începând cu 2010.
Reducing TACs is not enough on its own.
Reducerea TAC nu este însă suficientă.
Protecting immature fish and spawning grounds, for example, is also vital for guaranteeing the sustainable exploitation of a stock.
Protejarea puietului şi a zonelor de reproducere, de exemplu, este un element la fel de important pentru garantarea caracterului durabil al exploatării unui stoc.
The multiannual plan for hake and Norway lobster in Iberian waters establishes two summer closing zones off the coasts of Galicia (Spain) and Alentejo (Portugal), where Norway lobster are found.
Planul plurianual pentru merluciu şi langustină în apele iberice defineşte două zone cu închidere în sezon estival în largul Galiţiei (Spania) şi în largul l’Alentejo (Portugalia), care sunt zone de distribuire a langustinei.
The plan for Baltic cod bans fishing from 1 May to 31 October in the Bornholm, Gdansk and Gotland deeps, home to large numbers of juveniles.
Planul pentru cod din Marea Baltică interzice pescuitul între 1 mai şi 31 octombrie în zona Bornholm, Gdansk şi Gotland, care sunt zone importante cu puiet.
The plan also prohibits demersal fishing in July and August in the central Baltic and in April in the western Baltic, to avoid disruptions to the spawning period.
Acest plan interzice de asemenea pescuitul demersal în lunile iulie şi august în partea centrală a Mării Baltice şi în luna aprilie în partea occidentală, pentru a nu perturba perioada de reproducere.