natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The new report will be officially presented at a conference in Brussels, 23-24September, on‘Soil, Climate Change and Biodiversity – Where do we stand?’Professor Wim Van der Putten of the Netherlands Institute of Ecology, oneof the report’s authors, will participate in the session during Green Week on ‘The soil life we walk on – does itmatter?’ http://ec.europa.eu/environment/soil/ index_en.htm
Raportul va fi prezentat în mod oficial în cadrul unei conferinţe ce va avea loc la Bruxelles în perioada 23-24 septembrie, pe tema„Solul, schimbările climatice și biodiversitatea – în ce stadiu ne aflăm?”Profesorul Wim van der Putten de la Institutul de Ecologie din Olanda, unul dintre autorii raportului, va participa la o sesiune din cadrul Săptămânii Verzi intitulată„Viaţa din solul pe care călcăm – contează?” http://ec.europa.eu/environment/soil/ index_en.htm
TPreparing EU forests for climate change
TPregătirea pădurilor din UE pentru schimbările climatice
Europe’s forests are one of the major natural resources in the EU.
Pădurile Europei sunt una dintre resursele naturale cele mai importante ale UE.
But climate change ispresenting them with many challenges, ranging from rising temperatures to destructive storms and forest fires, the loss of biodiversity and the appearance of invasive alien species.
Dar schimbările climatice le supun unei multitudini de provocări, de la creşterea temperaturilor, la furtuni distructive şi incendii, pierderea biodiversităţii şi apariţia unor specii străine invazive.
These challenges are described in a new Commission Green Paper intended tolaunch a public debate on how the EU can best help Member States ensure a healthy future for this valuable feature of our landscape.
Aceste provocări sunt descrise într-o nouă CarteVerde a Comisiei care vizează lansarea unei dezbateri publice privind modul în care UE poate sprijini cel mai bine statele membre să asigure un viitor sănătos acestui element nepreţuit al peisajului nostru.
EU Forests
Pădurile din UE
We all associate forests with natural beauty.
Noi toţi asociem pădurile cu frumuseţea naturală.
But they also perform a range of vital functions that enhance our lives and the environment around us.
Dar pădurile îndeplinesc în acelaşi timp o serie de funcţii vitale care ne ameliorează traiul şi mediul înconjurător.
Under the subsidiarity principle, competence for forest policy lies primarily with the Member States, but the Commission is looking into ways it can add value to national programmes.
În conformitate cu principiul subsidiarităţii, competenţa în domeniul politicii pădurilor revine în esenţă statelor membre, dar Comisia cercetează modalităţi prin care poate aduce un plus de valoare programelor naţionale.
The Green Paper focuses on how climate change is modifying forest management and protection and how EU policy should evolve to enhance its contribution to Member State initiatives.
Cartea Verde se concentrează pe felul în care schimbările climatice modifică gestionarea şi protecţia pădurilor şi cum politica UE ar trebui să evolueze pentru a-şi mări contribuţia la iniţiativele statelor membre.
They provide jobs, income, raw materials for industry and renewable energy.
Ele creează locuri de muncă, venituri, materie primă pentru industrie şi energia regenerabilă.
They are special areas for relaxation, tourism and sporting activities.
Pădurile sunt zone speciale de relaxare, turism şi activităţi sportive.
They represent an important biodiversity pool and protect towns and villages in many parts of Europe by regulating the weather, preventing landslides, mudflows and avalanches in mountain areas.
Pădurile reprezintă un important fond de biodiversitate şi protejează oraşe şi sate în multe părţi ale Europei prin funcţia lor de reglare a vremii şi prin faptul că împiedică producerea alunecărilor de teren, a valurilor de noroi şi a avalanşelor în zonele muntoase.
They store and purify water, improve the fertility of the soil and counter erosion.
Ele stochează şi purifică apa, îmbunătăţesc fertilitatea solului şi combat eroziunea.
T Cover some 176 million hectares in the EU (equivalent to over 4 %of the Union’s land area).T After expanding continuously for over 60 years, now account for 5% of the world’s forest area.T Provide direct employment for some 350 000people.T Have some 16 million owners.
T Acoperă circa 176 de milioane de hectare în UE (echivalentul a peste 4% din suprafaţa uscată a Uniunii).T După o creștere continuă care a durat peste 60 de ani, reprezintă acum 5% din zona împădurită a lumii.T Reprezintă o sursă directă de locuri de muncă pentru circa 350000 de persoane.T Se află în posesia a circa 16 milioane de proprietari.
The Commission is looking for answers to several questions.
Comisia caută răspunsuri la mai multe întrebări.
Of particular interest is whether certain regions are more vulnerable to the effects of climate change than others, the possible need for further EU action, and how available information about forests can be improved.
Unele dintre cele mai importante sunt dacă anumite regiuni sunt mai vulnerabile la efectele schimbărilor climatice decât altele, dacă este necesară o acţiune suplimentară din partea UE şi cum pot fi îmbunătăţite informaţiile disponibile despre păduri.
As an essential link in the global carbon cycle, they contribute to tackling climate
Calea viitorului a părţilor interesate în timpul Săptămânii Verzi din iunie 2010.
Way ahead greenhouse gas, from the atmosphere and store it in their biomass and soil.
Pădurile pot elimina dioxidul de carbon, principalul gaz cu efect de seră din atmosferă, stocându-l în biomasa şi în solul lor.
Healthy growing trees act as a carbon sink, but when they are felled, burned or damaged by fire, storms or pests, they become
Copacii care cresc sănătos acţionează ca un rezervor de carbon, dar când sunt doborâţi, arşi sau distruşi de incendii, furtuni sau epidemii, devin surse de dioxid de carbon, eliberând carbon în atmosferă.
Natural disasters have become more prevalent in recent years and storm damage has now become the single most destructive threat to forests in temperate Europe.
În ultimii ani, dezastrele naturale sau înmulţit, iar daunele provocate de furtuni au devenit acum cea mai distrugătoare ameninţare pentru păduri în Europa temperată.
In addition, the increase in temperature will alter the suitability of whole regions for certain types of trees, leading to changes in species and affecting their growth potential.
În plus, creşterea temperaturii va influenţa caracterul adecvat al unor întregi regiuni
The public consultation period runs until the end of July.
Perioada de consultare publică se încheie la sfârşitul lui iulie.
Before then, the Spanish EU Presidency, which organised a high level meeting on forest protection in Valsaín in Spain on 6 and 7 April 2010, is looking to the Environment Council in June to agree conclusions setting out ways to better prepare forests for climate change. The issue will also be discussed at a stakeholder meeting during the Green Week in June 2010.
Până atunci, Preşedinţia spaniolă a UE, care a organizat o reuniune la nivel înalt în Valsain, Spania, în 6–7 aprilie 2010, speră că la Consiliul de Miniştri de Mediu din iunie se vor adopta concluzii în urma cărora vor fi identificate modalităţi de îmbunătăţire a pregătirii pădurilor pentru a răspunde schimbărilor climatice.
On the basis of these different inputs, the Commission will consider whether to take the initiative a stage further by preparing a White Paper for next year. T
Subiectul va fi dezbătut, de asemenea, la o reuniune http://ec.europa.eu/environment/forests/ fprotection.htm Vă rugăm să ne trimiteţi răspunsurile la: ENV-U43-sector-forest@ec.europa.eu
TSlovenia: Safeguarding the corncrakebird for the long-term
TSlovenia: Protejarea cristeiului de câmp pe termen lung
Kosec is a LIFE Nature project helping conserve the corncrake, a species of bird that is under threat around the globe.
Kosec este un proiect în cadrul LIFE Natura destinat conservării cristeiului de câmp, specie de păsări ameninţată cu dispariţia în întreaga lume.
In other areas, conversely, the intensification of agriculture is becoming a threat to the species.
În alte zone, dimpotrivă, intensificarea agriculturii devine o ameninţare pentru specie.
The new scheme offers new incentives to farmers for corncrake habitat management in key Natura 2000 sites.
Noul regim oferă stimulente noi pentru agricultori pentru gestionarea habitatului cristeiului de câmp în ariile cheie aparţinând reţelei Natura 2000.
The corncrake (Crex crex), named for its distinctive rasping cry, belongs to the same family (Rallidae) as the moorhen, coot and rail, but, unlike most of its relatives, lives on dry land.
Cristeiul de câmp (Crex crex), a cărui denumire vine de la ţipătul său distinctiv, aparţine aceleiaşi familii (Rallidae) din care fac parte şi găinuşa de baltă, lişiţa şi cristeiul de baltă, dar, spre deosebire de majoritatea speciilor înrudite, locuieşte pe uscat.
Crex crex is a globally threatened species, and is listed in Annex I of the Birds Directive and Appendix II of the Bern Convention.
Crex crex este o specie ameninţată cu dispariţia la nivel global şi este inclusă în lista de la anexa I la Directiva privind păsările şi apendicele II la Convenţia de la Berna.
To increase the potential habitat for the corncrake, plots of land were leased or purchased at the three sites where the species is found.
Proiectul LIFE Natura „Kosec” (Crex crex) urmăreşte crearea unor instrumente de conservare care să asigure protecţia eficientă pe termen lung a cristeiului de câmp în Slovenia şi, de asemenea, accelerarea ritmului de implementare de către această ţară a Directivei privind păsările.
The LIFE Nature ‘kosec’ (Crex crex) project has set out to create conservation tools that ensure the successful long-term protection of the corncrake in Slovenia and speed up the country’s implementation of the Birds Directive.
În vederea extinderii habitatului potenţial al cristeiului de câmp, au fost închiriate sau cumpărate parcele de teren în cele trei zone în care este întâlnită specia.
In Slovenia, a significant concentration of the species (approx. 250 singing males) can be found in the area surrounding Lake Cerknica, in the flat fields of Ljubljansko Barje and along the Nanoščica River.
În Slovenia, o concentrare mare de exemplare din această specie (aproximativ 250 de masculi cântători) poate fi întâlnită în zona din jurul lacului Cerknica, pe câmpurile netede ale Ljubljansko Barje şi de-a lungul râului Nanoščica.
An innovative bird-friendly mowing technique was successfully tested during the project and, after some initial resistance from farmers, this has been finally accepted and widely demonstrated in the project areas.
În trecut, aceste trei zone includeau porţiuni mari de păşune care asigurau furaje pentru
Historically these three areas included large tracts of grassland providing fodder for livestock and hay for local farmers. However, traditional agricultural practices are being abandoned and vegetation is developing on the unattended land that is too dense
Până în prezent, sau înregistrat rezultate bune, care includ elaborarea unui plan naţional privind cristeiul de câmp pentru 2005–2015 şi a unui sistem de monitorizare naţională
A bird observatory has been built at Ljubljansko Barje using local and natural materials to integrate it into the wet grassland landscape in a sensitive and discrete fashion.
La Ljubljansko Barje, sa construit un observator pentru păsări care foloseşte materiale locale şi naturale ce îi asigură integrarea în peisajul zonelor de păşune umede, într-un mod discret şi sensibil.
Creating a long-term future for Crex crex
Crearea unui viitor durabilpentru Crex crex
The excellent communication and cooperation established with the relevant public institutions in the field of Agriculture and Rural Development and especially with the local farmers’advisory organisations, provides a good basis for the long-term management of the project areas. T
Comunicarea şi cooperarea excelentă stabilită cu instituţiile publice relevante în domeniul agriculturii şi dezvoltării rurale şi, în special, cu organizaţiile de consiliere ale agricultorilor locali oferă o bază solidă pentru gestionarea pe termen lung a ariilor protejate. T
TGreen Week: Biodiversity in the spotlight
TSăptămâna Verde: Biodiversitatea în centrul atenţiei
This year’s Green Week, the premier annual conference on European environment policy, willbe held in Brussels, 14 June.
Anul acesta, Săptămâna Verde, principala conferinţă anuală a politicii europene în domeniul mediului, va avea loc la Bruxelles în perioada 1–4 iunie.
Four days of debates, talks and events will emphasise the importance of protecting the health of the ecosystems, species and genes we depend on, and the dangers we face if we fail to protect this rich heritage.
Patru zile de dezbateri, negocieri şi evenimente, în care se vor sublinia importanţa protejării sănătăţii ecosistemelor, a speciilor şi a genelor de care depindem, precum şi pericolele cu care ne vom confrunta dacă nu vom reuşi să apărăm acest patrimoniu bogat.
Speakers, partnerships, side events and offer stakeholders an opportunity to inject their ideas and concerns into the growing debate.
Vorbitori, parteneriate, evenimente specifice cauză, vor face schimb de bune practici şi vor oferi părţilor interesate ocazia de a da glas propriilor lor idei şi preocupări, contribuind astfel la dezbatere.
Biological diversity is the United Nation’s international theme this year.
Diversitatea biologică reprezintă tema internaţională a Organizaţiei Naţiunilor Unite anul acesta.
In October in Nagoya, Japan, the global community is set to agree a new biodiversity strategy.
Comunitatea mondială speră ca, în octombrie, să adopte un acord referitor la noua strategie privind diversitatea, la Nagoya, în Japonia.
Two months later, the European Commission will present its own blueprint to halt biodiversity loss in the EU by 2020.
Două luni mai târziu, Comisia Europeană va prezenta propriul său plan de oprire a reducerii biodiversităţii în UE până în 2020.
Green Week will bring together a host of leading practitioners in the field.
Printre cei care vor lua cuvântul la sesiunea de deschidere se vor număra Janez Potočnik, comisarul UE pentru mediu, Dr.
Key speakers at the opening session include Janez Potočnik, the EU Environment Commissioner, Dr Ashok Khosla, President of the International Union for Conservation of Nature (IUCN) and Pavan Sukhdev, the Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB) study leader.
Ashok Khosla, preşedintele Uniunii internaţionale pentru conservarea naturii (IUCN), şi Pavan Sukhdev, coordonatorul proiectului Economia Ecosistemelor şi a Biodiversităţii (TEEB).
Green Week, now in its tenth year, will gather distinguished experts to present and discuss the issues at stake, exchange best practice
Săptămâna Verde, ajunsă acum la cea de-a zecea ediţie anuală, va reuni experţi de seamă care vor prezenta şi discuta chestiunile în
The phenomenon of biodiversity loss will be examined from many different perspectives.
Fenomenul pierderii biodiversităţii va fi examinat din numeroase perspective diferite.
Sessions will consider ways of alerting decision makers to the crucial link between nature and the economy and the policies, whether regulation or incentives, that could encourage the development of biodiversity friendly business models.
Se vor organiza sesiuni pentru a analiza metode de sensibilizare a factorilor de decizie în ceea ce priveşte legătura esenţială dintre natură, economie şi politici, fie ele de reglementare sau de stimulare, care ar putea încuraja dezvoltarea unor modele de afaceri respectuoase faţă de biodiversitate.
Connie Hedegaard, the EU Climate Action Commissioner, and Kyoshi Araki, Japan’s Ambassador for COP 10 of the Convention on Biological Diversity, will be among those addressing the closing session.
Connie Hedegaard, comisarul UE pentru combaterea schimbărilor climatice, şi Kyoshi Araki, ambasadorul Japoniei la COP 10 a Convenţiei privind diversitatea biologică, se vor număra printre cei care vor lua cuvântul la sesiunea de închidere.
This will be forward looking as participants set their sights on the Nagoya meeting in October.
Toate acestea vor avea loc având în vedere reuniunea de la Nagoya din octombrie.
Specific attention will be given to the importance of issues including biodiversity in our oceans, soil, forests, urban fabric and human health; its role in food security; and the contribution the general public can make by changing its behaviour.
Se va acorda o atenţie specială importanţei chestiunilor privind biodiversitatea în oceanele şi pădurile noastre, în structura urbană şi în sănătatea umană, rolul său în materie de siguranţă alimentară şi contribuţia pe care o poate avea publicul larg prin schimbarea comportamentului său.
Organised by the European Commission’s Directorate-General for the Environment, Green Week is an inclusive event. Other Commission departments responsible for overseas aid, agriculture, maritime issues and research are involved, as are many nongovernmental and international organisations, the Committee of the Regions, and Friends of Europe.
Organizată de Direcţia Generală Mediu a Comisiei Europene, Săptămâna Verde este un eveniment cuprinzător care implică şi alte departamente ale Comisiei responsabile pentru ajutorul pentru ţările şi teritoriile de peste mări, chestiunile în domeniul maritim şi cercetarea, precum şi numeroase organizaţii neguvernamentale şi internaţionale, Comitetul Regiunilor şi Prietenii Europei.
Side events include scores of stands, a photo exhibition on panels outside the Commission’s Berlaymont headquarters, a film, museum visits and a networking cocktail. T
Printre evenimentele specifice se numără numeroase standuri de prezentare, o expoziţie foto în afara clădirii Berlaymont a Comisiei, un film, vizite la muzeu şi un cocktail de socializare. T
Green Week 2010 Entrance is free, but attendees should register online in advance.ec.europa.eu.greenweek
Săptămâna Verde 2010 Accesul este gratuit, însă participanţii trebuie să se înscrie în prealabil online.ec.europa.eu.greenweek
NEW
NOUA
TNew Environment Commissioner sets out priorities
TNoul comisar pentru mediu stabileşte priorităţile
Janez Potočnik, after five years as the Commissioner responsible for science and research, has taken over the environment portfolio.
După cinci ani petrecuţi în funcţia de comisar responsabil pentru ştiinţă şi cercetare, Janez Potočnik a preluat portofoliul mediului.
Hespeaks to Environment for Europeans about his priorities and overall political approach to a policy area where decisions taken now and in theyears ahead will shape our surroundings for decades to come.
El vorbeşte în revista Mediul pentru europeni despre priorităţile sale şiabordarea politică generală a unui domeniu în care deciziile care seiau acum şi în anii următori vor determina felul în care va arăta mediul înconjurător în următoarele decenii.
Delivering on resource efficiency
Rezultate în materie de eficienţă a resurselor
‘Fragile’is the image the Environment Commissioner frequently uses to describe the world in which we live.
„Fragilă”este termenul pe care comisarul pentru mediu îl utilizează frecvent pentru a descrie lumea în care trăim.
As he told MEPs during his parliamentary hearings in January: ‘The 21st century will be the century of fragility.’
Aşa cum a declarat în faţa deputaţilor în Parlamentul European în timpul audierilor din ianuarie, „secolul 21 va fi secolul fragilităţii”.
Close cooperation with his fellow Commissioners will be a key feature of his style.
O trăsătură-cheie a stilului său va fi cooperarea îndeaproape cu colegii săi comisari.
Within his first few weeks in office, Mr Potočnik had spoken of the role farmers could play in improving the environment, looked to advance implementation of European legislation to ensure the safety of chemicals and been involved in a new Black Sea environment strategy.
În primele câteva săptămâni de mandat, dl Potočnik a vorbit despre rolul pe care l-ar putea juca agricultorii în ameliorarea mediului, a căutat să impulsioneze punerea în aplicare a legislaţiei europene pentru a asigura siguranţa produselor chimice şi sa implicat într-o nouă strategie de mediu privind Marea Neagră.
‘For me, this is fundamental,’he says.‘If I want to have any kind of success with resource efficiency, then I need good cooperation with all my colleagues responsible for important policies.
Având în vedere numeroasele ameninţări din punctul de vedere al mediului, al economiei şi din alte puncte de vedere cu care se confruntă planeta noastră din ce în ce mai interconectată şi mai interdependentă, afirmaţia nu este surprinzătoare.
Practically, on whatever issue you raise, we need to work hand in hand.’
Ca antidot, Janez Potočnik, economist de formaţie şi fost ministru pentru afaceri europene al Sloveniei, subliniază importanţa respectării durabilităţii şi a instituirii unei guvernanţe globale eficace.
‘The world in which we live is becoming a kind of global village.
Practic, trebuie să lucrăm în strânsă colaborare, oricare ar fi subiectul.”
I think an understanding of that clearly underpins my emphasis on sustainability and the importance of keeping the environment safe, and everything that belongs to it, not only for this generation, but for future ones as well,’he explains.
„Lumea în care trăim devine un fel de sat global. Cred că înţelegerea acestui aspect justifică în mod clar accentul şi importanţa pe care o ataşez durabilităţii şi menţinerii siguranţei mediului şi a tot ceea ce ţine de el, nu numai pentru această generaţie, ci şi pentru cele viitoare”, explică el.
Placing resource efficiency at the heart of EU policy making is the Commissioner’s primary goal.
Plasarea eficienţei resurselor în centrul politicilor UE este obiectivul primordial al comisarului.
The concept is already firmly embedded in the EU’s 2020 economic strategy and Mr Potočnik is now pressing to turn environmental protection into environmental valorisation.
Conceptul este deja ancorat cu fermitate în strategia economică pentru 2020 a UE, iar dl Potočnik face presiuni în sensul transformării protecţiei mediului în valorizarea mediului.
To illustrate his argument, Commissioner Potočnik points to the probable consequences of the international failure earlier this year to take measures to protect bluefin tuna.
Pentru a ilustra acestă afirmaţie, comisarul Potočnik atrage atenţia asupra consecinţelor probabile ale eşecului la nivel internaţional de la începutul acestui an de a se lua măsuri în vederea protejării tonului roşu.
‘We need to find ways to value our environment in our decision making.
„Trebuie să găsim metode să preţuim mediul înconjurător în procesul decizional.
Even if we cannot reduce the environment to economic figures, we can find ways to go beyond our obsession with GDP,’he explains.
Chiar dacă nu putem reduce mediul la cifre economice, putem găsi metode să depăşim obsesia noastră legată de PIB”, explică el.
‘The real issue here is what is the socio- economic effect from the damage we have done to tuna and nature.
„Adevărata problemă aici este efectul socioeconomic al daunelor pe care le-am adus tonului şi naturii.
That philosophy is a constant in my life.
Această filozofie este o constantă a vieţii mele.
It is actually pretty simple: everything which is not sustainable is unsustainable,’he says.
Este, de fapt, cât se poate de simplu: tot ceea ce nu este durabil este nedurabil”, spune el.
M M I
NOUA
‘I do understand that there are some difficulties in implementation. It is fair to say that legislation in the area of the environment is far from easy.
A treia prioritate va fi să se asigure faptul că guvernele naţionale aplică în întregime la nivel intern legislaţia în materie de mediu care se adoptă la Bruxelles şi Luxemburg.