natgillin/translations-raw huggingface dataset:
8Article 1(1)(b) of Regulation
În temeiul articolului 1 alineatul (1) litera (b) din regulamentul menţionat, sistemul integrat de gestionare şi
7 — Commission Regulation of 11 December 2001 laying down detailed rules for applying the integrated administration and control system for certain Community aid schemes established by Council Regulation (EEC) No 3508/92 (OJ 2001 L 327, p. 11).
7 — Regulamentul Comisiei din 11 decembrie 2001 de stabilire a normelor de aplicare a sistemului integrat de gestionare şi control pentru anumite scheme de ajutoare comunitare instituite prin Regulamentul (CEE) nr. 3508/92 al Consiliului (JO L 327, p. 11).
8 — Council Regulation (EEC) No 3508/92 of 27 November 1992 establishing an integrated administration and control system for certain Community aid schemes (OJ 1992 L 355, p. 1).
8 — Regulamentul Consiliului din 27 noiembrie 1992 de stabilire a unui sistem integrat de gestionare şi control pentru anumite scheme de ajutoare comunitare (JO L 355, p. 1).
Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit (Minister for Agriculture, Nature and Food Quality, ‘the Minister’) in respect of maintaining seven suckler cows for 2002.
Natuur en Voedselkwaliteit (ministrul agriculturii, naturii şi calităţii alimentelor, denumit în continuare „ministrul”) o cerere de acordare a primei pentru şapte vaci care alăptează, corespunzător anului 2002.
the version in force between 1 August 2002 and 1 June 2003, Article 1 of the Regeling contained the same definition of suckler cow as that given in Article 3(f) of Regulation No 1254/1999.
În versiunea în vigoare în perioada 1 august 2002-1 iunie 2003, articolul 1 din Regeling defineşte vacile care alăptează prin preluarea definiţiei prevăzute la articolul 3 litera (f) din Regulamentul nr. 1254/1999.
With regard to the detailed rules for granting the suckler cow premium, the Regeling provides that a premium is to be granted to a producer only where the suckler cow has calved at least once in the year in question and its calf has remained in the herd for at least four months after its birth.
În privinţa modalităţilor de acordare a primei pentru vacile care alăptează, Regeling prevede că această primă este acordată crescătorilor de animale numai dacă vaca respectivă a fătat cel puţin o dată în cursul anului respectiv şi dacă viţelul său a rămas în cireadă cel puţin 4 luni după naştere.
After granting Mr Winkel a premium of EUR 1 532.65 for 2002 and subsequently reducing the amount of that premium, the Minister finally, by decision of 4 June 2004, dismissed the premium application for 2002 and thus ordered Mr Winkel to refund the sum allocated to him on the grounds that four of the cows in respect of which a premium application had been made had not suckled a calf for at least four months during the period from 1 January 2001 to 31 December 2002.
După ce a acordat domnului Winkel o primă de 1 532,65 euro pentru anul 2002 şi, ulterior, a redus valoarea acestei prime, în final, ministrul a respins, prin Decizia din 4 iunie 2004, cererea privind acordarea unei prime pentru anul 2002 şi, în consecinţă, a solicitat domnului Winkel să ramburseze suma primită, pentru motivul că, în perioada 1 ianuarie 2001-31 decembrie 2002, patru dintre vacile respective nu şi-au alăptat viţeii timp de cel puţin 4 luni.
Since 2 June 2003, following amendment of the calving requirement, the premium has been granted where the cow has calved at least once in the period beginning 20 months before the date on which the application period started and ending 4 full months after that date.
Începând cu 2 iunie 2003, în urma modificării condiţiei privind frecvenţa fătării, prima este acordată pentru vacile care au fătat cel puţin o dată în cursul perioadei care începe să curgă cu 20 de luni înainte de începutul perioadei la care se referă cererea respectivă şi ia sfârşit la 4 luni integrale după această dată.
Moreover, by decision of 18 June 2004 the Minister decided to exclude the appellant from receiving income subsidy amounting to EUR 875.80 under the third subparagraph of Article 38(2) of Regulation No 2419/2001.
În plus, prin Decizia din 18 iunie 2004, ministrul a decis să îl excludă pe reclamant de la acordarea ajutorului pe venit corespunzător valorii de 875,80 euro, în temeiul articolului 38 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul nr. 2419/2001.
On 28 June 2003 Mr Winkel lodged an application for a suckler cow premium for 2003 in respect of seven suckler cows.
II — Situaţia de fapt din acţiunea principală şi întrebarea preliminară
On 19 August 2002 Mr Winkel submitted a premium application to the
La 19 august 2002, domnul Winkel a înaintat către Minister van Landbouw,
On 21 June 2004 the Minister granted Mr Winkel a premium of EUR 1 104.46 for 2003 in respect of six suckler cows.
La 21 iunie 2004, ministrul a acordat domnului Winkel o primă de 1 104,46 euro pentru şase vaci care alăptează, corespunzător anului 2003.
The premium for the seventh cow was refused on the grounds that the cow concerned had not suckled its calf for four months.
Prima pentru a şaptea vacă a fost refuzată pentru motivul că aceasta nu-şi alăptase viţelul timp de 4 luni.
‘(1) Are rules which, as regards the right to a suckler cow premium, require, on the basis of the usual animal husbandry practice, that a cow has calved at least once in the period which runs from 20 months before to 4 months after the date on which the application period started and its calf was not removed from the herd within 4 months after its birth, compatible with Article 3(f) of Regulation (EC) No 1254/1999?
„1) Este compatibilă cu articolul 3 [litera] (f) din Regulamentul (CE) nr. 1254/1999 o reglementare care, pe baza unor practici obişnuite în domeniul creşterii animalelor, condiţionează dreptul la o primă pentru vaci care alăptează de faptul ca vaca să fi fătat cel puţin o dată în cursul perioadei care începe să curgă cu 20 de luni înainte de începutul perioadei la care se referă cererea şi ia sfârşit la 4 luni integrale după această dată şi de faptul ca viţelul acesteia să nu fie separat de cireadă timp de 4 luni de la naşterea sa?
Mr Winkel raised an objection against the Minister’s decisions of 4, 18 and 21 June 2004.
Domnul Winkel a formulat o contestaţie împotriva deciziilor emise de ministru la 4, la 18 şi, respectiv, la 21 iunie 2004.
The Minister dismissed that objection by decision of 26 October 2004.
Acesta din urmă a respins contestaţia prin Decizia din 26 octombrie 2004.
(2) If the answer to Question 1 is in the negative, what criteria must be applied to establish whether the herd is intended for rearing calves for meat production and which cows belong to that herd?’
2) În cazul unui răspuns negativ la prima întrebare, ce criterii trebuie aplicate pentru a se stabili dacă şeptelul este destinat creşterii viţeilor pentru producţia de carne şi pentru a se stabili care vaci fac parte din acest şeptel?”
III — Analysis
III — Analiză
It is that decision which forms the subject of an appeal before the national court.
Această decizie face obiectul unei acţiuni introduse în faţa instanţei naţionale.
Mr Winkel takes the view that the conditions laid down in the Regeling are contrary to Regulation No 1254/1999.
Astfel, domnul Winkel consideră că cerinţele prevăzute în Regeling sunt contrare Regulamentului nr. 1254/1999.
In particular, Mr Winkel considers that all the cows in respect of which he made applications for suckler cow premiums for the years 2002 and 2003 satisfy the definition of suckler cow given in Article 3(f) of Regulation No 1254/1999.
În special, acesta apreciază că toate vacile pentru care a solicitat acordarea unei prime pentru vacile care alăptează, corespunzător anilor 2002 şi 2003, corespund definiţiei noţiunii de vaci care alăptează ce figurează la articolul 3 litera (f) din Regulamentul nr. 1254/1999.
First of all, it should be noted that Mr Winkel made his application for a suckler cow premium for 2002 on 19 August 2002.
Cu titlu introductiv, trebuie să amintim că domnul Winkel a formulat prima cerere pentru acordarea primei pentru vacile care alăptează pentru anul 2002 la 19 august 2002.
The amendment of the Regeling to include the calving requirement took place on 2 June 2003.
Or, modificarea Regeling privind condiţia frecvenţei fătării a intervenit la 2 iunie 2003.
It is therefore the Regeling in the version in force from 1 August 2002 to 1 June 2003 which applies in respect of the application for 2002.
Pentru cererea corespunzătoare anului 2002, versiunea Regeling care se aplică este, prin urmare, cea în vigoare de la 1 august 2002 până la 1 iunie 2003.
OPINION OF MR BOT — CASE C-446/06 and thus give entitlement to a suckler cow premium, only the two criteria laid down in Article 3(f) of Regulation No 1254/1999 need be satisfied.
CONCLUZIILE AVOCATULUI GENERAL BOT — CAUZA C-446/06 la prima pentru vacile care alăptează, trebuie să fie îndeplinite numai cele două criterii enunţate la articolul 3 litera (f) din Regulamentul nr. 1254/1999.
Thus, in order to be regarded as a suckler cow the animal must belong to a meat breed and belong to a herd intended for rearing calves for meat production.
Astfel, pentru a se încadra în categoria vacilor care alăptează, animalul trebuie să aparţină unei rase „de carne” şi să facă parte dintrun şeptel destinat creşterii viţeilor pentru producţia de carne.
I do not think that that amendment relating to the frequency of calving affects the answer that should be given to the question referred.
Nu credem că această modificare referitoare la frecvenţa fătării are vreo incidenţă asupra răspunsului care trebuie dat la întrebarea formulată.
The only minor difference lies in the fact that under the Regeling prior to the amendment the cow must have calved at least once during the year concerned, whilst under the Regeling as amended the cow must have calved at least once in the period beginning 20 months before the start of the application period and ending 4 months after that date.
Singura diferenţă rezidă în faptul că, în temeiul Regeling nemodificat, prima se acorda pentru vacile care au fătat cel puţin o dată în cursul anului respectiv, în timp ce, în temeiul Regeling, astfel cum a fost modificat, prima se acordă pentru vacile care au fătat cel puţin o dată în cursul perioadei care începe să curgă cu 20 de luni înainte de începutul perioadei la care se referă cererea respectivă şi care ia sfârşit la 4 luni după această dată.
In both cases, the question that arises is whether Article 3(f) of Regulation No 1254/1999 precludes imposition of a condition relating to the frequency of calving for the purposes of obtaining the suckler cow premium.
În ambele cazuri, întrebarea care se naşte este dacă articolul 3 litera (f) din Regulamentul nr. 1254/1999 exclude posibilitatea impunerii unei condiţii privind frecvenţa fătării în vederea obţinerii primei pentru vacile care alăptează.
Furthermore, the Commission adds that the suckler nature must be assessed at the level of the herd as a whole and not as regards individual cows.
Pe de altă parte, Comisia adaugă, în legătură cu criteriul privind alăptarea, că acesta trebuie examinat la nivelul şeptelului în ansamblul său, şi nu în raport cu fiecare vacă.
Hence it considers that if there is evidence to indicate that a cow has not suckled its calf it is sufficient to assess whether the suckler nature of the herd has none the less been retained in order for the premium to be granted in respect of that cow.
Astfel, Comisia consideră că, dacă există elemente care indică faptul că o vacă nu şi-a alăptat viţelul, este suficient să se stabilească dacă criteriul privind alăptarea a fost totuşi îndeplinit la nivelul şeptelului pentru ca prima să fie atribuită pentru această vacă.
Also, according to the Commission, national conditions such as those laid down in the Regeling fail to take into account justifiable exceptions such as in the event of the death of the calf shortly after birth.
În plus, potrivit Comisiei, condiţii naţionale precum cele instituite în Regeling nu ar ţine seama de circumstanţe excepţionale justificate, cum ar fi decesul unui viţel la scurt timp după naştere.
It is not therefore possible, according to the Commission, for Member States to lay down conditions relating to the frequency of calving and the length of suckling for the purposes of the grant of the suckler cow premium.
Statele membre nu ar avea, aşadar, posibilitatea de a impune condiţii referitoare la frecvenţa fătării şi la durata alăptării în vederea acordării primei pentru vacile care alăptează.
By its first question, the national court is therefore seeking to ascertain, essentially, whether Article 3(f) of Regulation No 1254/1999 must be interpreted as meaning that it precludes a Member State from making the grant of the suckler cow premium subject to a condition relating to the frequency of calving and the condition that the cow should have suckled its calf for at least four months.
Prin intermediul primei întrebări, instanţa de trimitere urmăreşte, aşadar, să afle, în esenţă, dacă articolul 3 litera (f) din Regulamentul nr. 1254/1999 trebuie interpretat în sensul că se opune ca un stat membru să condiţioneze acordarea primei pentru vacile care alăptează de cerinţa privind frecvenţa fătării şi de cea ca vaca să fi alăptat viţelul cel puţin 4 luni.
The Commission considers that, in order for a cow to be regarded as a suckler cow
Potrivit Comisiei, pentru a considera că o vacă se încadrează în categoria vacilor care alăptează şi poate beneficia astfel de dreptul
I do not share that view.
Nu împărtăşim această opinie.
Like the Netherlands and French Governments, I think that Article 3(f) of Regulation No 1254/1999
Asemenea guvernului olandez şi celui francez, considerăm că articolul 3 litera (f)
WINKEL meat breed and belonging to a herd intended for rearing calves for meat production.
WINKEL şi care fac parte dintrun şeptel destinat creşterii viţeilor pentru producţia de carne.
That concept of a ‘suckler cow’ was clarified in Article 14 of the implementing regulation.
Noţiunea de vaci care alăptează a fost precizată la articolul 14 din regulamentul de aplicare.
That provision states which cows cannot be considered as suckler cows.
Această dispoziţie arată care sunt vacile ce nu pot fi considerate vaci care alăptează.
must be interpreted as meaning that it does not preclude a Member State from adopting rules imposing conditions relating to the frequency of calving and the length of suckling on producers wishing to qualify for the suckler cow premium.
din Regulamentul nr. 1254/1999 trebuie interpretat în sensul că nu se opune ca un stat membru să adopte o reglementare care să impună cerinţe privind frecvenţa fătării şi durata alăptării crescătorilor de animale care doresc să beneficieze de prima pentru vacile care alăptează.
However, none of the provisions of Regulation No 1254/1999 or of the implementing regulation explains what is meant by ‘suckler cow belonging to a herd intended for rearing calves for meat production’.
Cu toate acestea, nicio dispoziţie din Regulamentul nr. 1254/1999 şi din regulamentul de aplicare nu explică ce trebuie înţeles prin „vaci care alăptează ce fac parte dintrun şeptel destinat creşterii viţeilor pentru producţia de carne”.
First of all, the Court has consistently held that, in interpreting a provision of Community law, it is necessary to consider not only its wording, but also the context in which it occurs and the objectives pursued by the rules of which it is part. 9
Amintim, cu titlu introductiv, jurisprudenţa constantă a Curţii conform căreia, în vederea interpretării unei dispoziţii de drept comunitar, trebuie să se ţină seama nu numai de modul său de redactare, ci şi de contextul în care apare aceasta, precum şi de obiectivele urmărite de reglementarea din care face parte 9.
The concept of ‘rearing’, which may be defined as a set of techniques whereby animals are reared, by allowing them to be born and to develop in favourable circumstances, 10may be understood very differently from one Member State to another.
Totuşi, noţiunea de creştere, care poate fi definită ca un ansamblu de tehnici prin care animalele sunt crescute, prin asigurarea naşterii şi a dezvoltării acestora în bune condiţii 10, poate fi înţeleasă în mod diferit de fiecare stat membru.
It is clear from the wording of Article 3(f) of Regulation No 1254/1999 that it does not contain any provision that expressly precludes application of conditions such as those laid down in the Regeling.
Reiese din examinarea modului de redactare a articolului 3 litera (f) din Regulamentul nr. 1254/1999 că acesta nu conţine nicio dispoziţie care să se opună în mod expres aplicării unor cerinţe precum cele enunţate în Regeling.
On the contrary, under Article 45 of the implementing regulation Member States are to adopt all suitable measures necessary to ensure that that regulation is applied properly.
Dimpotrivă, în temeiul articolului 45 din regulamentul de aplicare, statele membre trebuie să ia toate măsurile corespunzătoare necesare pentru a asigura aplicarea corectă a regulamentului menţionat.
The French Government, for example, explains in its observations that in France the minimum period for suckling a calf for meat production is four weeks or even longer if the meat is to be marketed as ‘veal from suckled
De exemplu, guvernul francez explică în observaţiile sale că, în Franţa, durata minimă a alăptării este de patru săptămâni pentru un viţel crescut pentru producţia de carne sau mai îndelungată în cazul în care carnea trebuie să fie comercializată sub denumirea
9 — See Case C-34/05 Schouten [2007] ECR I-1687, paragraph 25, and caselaw cited therein.
I-1687, punctul 25 şi jurisprudenţa citată).
OPINION OF MR BOT — CASE C-446/06 cows’.
CONCLUZIILE AVOCATULUI GENERAL BOT — CAUZA C-446/06
The calf may even be weaned quickly and fattened in order to be marketed as young bull, heifer or bullock.
„viţel de lapte”.
11 is considered not to be a suckler cow.
Viţelul poate fi chiar înţărcat rapid şi îngrăşat în vederea comercializării ca tăuraş, junincă sau bou 11.
The premium cannot therefore be granted, as happened in the case of Mr Winkel in the dispute in the main proceedings.
Prin urmare, prima nu ar putea fi acordată, astfel cum a fost cazul în acţiunea principală pentru domnul Winkel.
The Commission acknowledges, moreover, that rearing methods may vary depending on the type of rearing and the breed being reared.
Comisia recunoaşte, de altfel, că modalităţile de creştere pot fi diferite în funcţie de tipul de creştere şi de rasa crescută 12.
12However, it provides no details as to what rearing methods make a herd a suckler herd.
Cu toate acestea, Comisia nu a adus nicio precizare cu privire la modalităţile de creştere care permit ca şeptelul să îndeplinească criteriul privind alăptarea.
In its observations the Commission contends that ‘suckler nature’, which is necessary for the purposes of granting the premium for maintaining a herd of suckler cows, should be considered not at the level of individual cows but at the level of the herd as a whole.
Or, Comisia, în observaţiile sale, susţine că criteriul privind alăptarea, care este necesar în vederea acordării primei pentru deţinerea şeptelului de vaci care alăptează, trebuie privit nu în raport cu fiecare vacă în parte, ci în raport cu şeptelul în ansamblul său.
Thus, if there is evidence to indicate that a suckler cow premium has been applied for in respect of cows that have not suckled their calves, grant of the premium will depend on whether or not the herd has retained its suckler nature.
Astfel, dacă există elemente ce indică faptul că o primă pentru vaci care alăptează a fost cerută pentru vaci care nu şi-au alăptat viţeii, acordarea primei ar depinde de îndeplinirea sau de neîndeplinirea criteriului privind alăptarea la nivelul şeptelului.
The Netherlands Government therefore considers that in order to apply Regulation No 1254/1999 it is necessary to define the concept of suckler cow as regards the condition that it must belong to a herd intended for rearing calves for meat production.
Prin urmare, guvernul olandez apreciază că, în vederea punerii în aplicare a Regulamentului nr. 1254/1999, este necesar să se precizeze noţiunea de vaci care alăptează în ceea ce priveşte condiţia apartenenţei la un şeptel destinat creşterii viţeilor pentru producţia de carne.
I do not share that view, for the following reasons.
Nu împărtăşim această opinie din următoarele motive.
Conditions such as those laid down in the Regeling, which reflect current stockrearing practice in the Netherlands, thus make it possible to determine whether a cow belongs to such a herd and classify it as a suckler cow.
Cerinţe precum cele impuse de Regeling, ce reprezintă reflectarea tehnicilor curente de creştere în Ţările de Jos, ar permite astfel verificarea apartenenţei la un astfel de şeptel şi calificarea vacilor care alăptează.
Thus, if the condition relating to the frequency of calving is not satisfied or if the calf has not remained with the cow for at least four months, it is not possible to bring rearing into the equation and the cow
În consecinţă, dacă frecvenţa fătării nu este respectată sau dacă viţelul nu a rămas cel puţin 4 luni lângă vacă, nu ar fi posibil să se vorbească despre creştere şi s-ar considera că vaca nu
11 — See paragraphs 33 and 34 of the French Government’s observations.
11 — A se vedea punctele 33 şi 34 din observaţiile guvernului francez.
Article 6(2) of Regulation No 1254/1999 provides that in order to qualify for the suckler cow premium a producer’s herd must comprise at lease 60% suckler cows and at most 40% heifers.
1254/1999, pentru a beneficia de prima pentru vaci care alăptează, şeptelul crescătorului de animale trebuie să fie constituit din cel puţin 60 % vaci care alăptează şi din cel mult 40 % juninci.
To my mind, compliance with those percentages is designed to ensure that the herd is a suckler herd intended for rearing calves for beef production.
În opinia noastră, respectarea acestor procente are ca scop, întradevăr, asigurarea faptului că şeptelul este un şeptel care îndeplineşte criteriul privind alăptarea, destinat creşterii viţeilor pentru producţia de carne.
12 — See paragraph 41 of the Commission’s observations.
12 — A se vedea punctul 41 din observaţiile Comisiei.
The Commission stated in that letter that the general rule is that a calf must remain with its mother for an average of four months and that there were shortcomings in the Netherlands inspection system because it failed to take into account that average time.
Or, Comisia preciza, în această scrisoare, că regula generală este reprezentată de menţinerea viţelului în medie 4 luni lângă mama sa şi că sistemul olandez de control prezenta lacune, întrucât nu ţinea seama de această durată medie.
In the Commission’s view, that shortcoming constituted a risk because some producers might receive the premium in respect of animals that were not suckler cows at all.
Conform Comisiei, această lacună prezenta riscuri, pentru că un anumit număr de producători puteau beneficia de primă pentru animale care nu sunt în niciun caz vaci care alăptează.
However, even if the suckler nature is retained at herd level by means of those percentages, it is necessary, in order to record the 60% suckler cows, to give a detailed description of a suckler cow.
Totuşi, deşi criteriul privind alăptarea ar trebui să fie îndeplinit la nivelul şeptelului ca urmare a aplicării acestor procente, este necesar, în vederea contabilizării celor 60 % vaci care alăptează, să fie stabilite cu precizie caracteristicile unei vaci care alăptează.
That involves being able to distinguish suckler cows from other cows, such as dairy cows or heifers.
Este necesar să se poată diferenţia vacile care alăptează de celelalte vaci, cum ar fi vacile de lapte sau junincile.
If that were not the case, there would be a risk that a cow would be regarded as a suckler cow even though it was not intended for the rearing of calves.
Dacă nu s-ar realiza acest lucru, ar exista riscul ca o vacă să fie considerată ca aparţinând categoriei vacilor care alăptează, deşi aceasta nu este destinată creşterii viţeilor.