natgillin/translations-raw huggingface dataset:
You can subscribe using the form inside the magazine or online at ec.europa.eu/environment/mailingregistration/ main/mailing_reg.cfm Editor-in-chief: Róbert Konrád Co-ordinator: Jonathan Murphy For more information, please contact the Communication Unit:ec.europa.eu/environment/env-informa/Information and documents: ec.europa.eu/environment/env-informa/Environment for Europeans website:ec.europa.eu/environment/news/efe/index.htm
Vă puteţi abona folosind formularul aflat în interiorul revistei sau pe internet, la adresa: ec.europa.eu/environment/ mailingregistration/main/mailing_reg.cfm Redactor şef: Róbert Konrád Coordonator: Jonathan Murphy Pentru mai multe detalii, vă rugăm să contactaţi Unitatea Comunicare:ec.europa.eu/environment/env-informa/Informaţii şi documente: ec.europa.eu/environment/env-informa/Website-ul Mediul pentru europeni: ec.europa.eu/environment/news/efe/index.htm
Greater efforts are needed to involve the private sector in taking care of biodiversity since it has the energy, ideas and finance, and the burden cannot fall entirely on the public purse, particularly in these difficult economic times.
Trebuie depuse eforturi mai mari pentru a implica sectorul privat în protejarea biodiversităţii, datorită faptului că acesta deţine energia, ideile şi finanţarea necesară, şi pentru că nu putem lăsa întreaga sarcină pe umerii sectorului public, mai ales în aceste vremuri dificile din punct de vedere economic.
Raising public awareness is crucial, as biodiversity can be aharder concept to grasp compared with the visibleconse-quences of climate change.
Sensibilizarea publicului este esenţială, deoarece conceptul de biodiversitate poate fi mai greu de înţeles, spre deosebire de consecinţele vizibile ale schimbărilor climatice.
But progress is being made: threeyears ago, biodiversity meant nothing to two-thirds of Europeans; today, two-thirds do know what it means.
Sau făcut, însă, şi progrese: acum trei ani, biodiversitatea nu însemna nimic pentru două treimi dintre europeni; în prezent, două treimi ştiu cu adevărat ce reprezintă.
03 Challenges and future directions
03 Provocări şi direcţii viitoare
04 Where does the world stand today?
04 În ce stadiu se află lumea azi?
05 What could have been done differently?
05 Ce s-ar fi putut face altfel?
06 Exploring the economics and value of biodiversity
06 Explorarea economiei şi a valorii biodiversităţii
There is still some way to go before biodiversity attracts the same degree of attention as climate change among policy makers and the public, but the linkages between the two are increasingly perceived.
Va mai dura până când biodiversitatea va atrage aceeaşi atenţie de care se bucură schimbările climatice din partea factorilor de decizie politică şi a publicului, dar legăturile existente între cele două sunt percepute tot mai mult.
This is a message that we must continue to deliver as we push biodiversity loss higher up the political agenda, and we look forward to the international negotiations in Nagoya in October on a new global plan for biodiversity.
Trebuie să continuăm să transmitem acest mesaj şi, în acelaşi timp, să plasăm pierderea biodiversităţii între priorităţile de pe agenda politică, şi aşteptăm cu nerăbdare negocierile internaţionale de la Nagoya, din octombrie, privind un nou plan global pentru biodiversitate.
08 Protecting Europe’s freshwater biodiversity
08 Protejarea biodiversităţii apelor dulci ale Europei
09 New legislation to protect Europe’s oceans
09 Legislaţie nouă pentru protejarea oceanelor Europei
10 Be careful where you tread
10 Aveţi grijă pe unde mergeţi
11 Biodiversity: Mankind’s link to health
11 Biodiversitatea: legătura omenirii cu sănătatea
12 Farmers – the custodians of the countryside?
12 Mediul rural în custodia agricultorilor?
13 Eating habits and habitat loss
13 Obiceiurile alimentare şi pierderea habitatelor
14 Climate change and biodiversity
14 Schimbările climatice şi biodiversitatea
15 Developing green infrastructure
15 Dezvoltarea infrastructurii ecologice
NOTICENeither the European Commission nor any person acting on its behalf may be heldresponsible for the use to which information in this publication may be put, orfor any errors which, despite careful preparation and checking, may appear.
NOTĂComisia Europeană sau orice persoană care acţionează în numele Comisiei nu este responsabilă pentru utilizarea care poate fi dată informaţiilor cuprinse în prezenta publicaţie sau pentru erorile care pot apărea, în ciuda pregătirii şi a verificării atente.
16 Exhibition and side events
16 Expoziţia şi evenimente conexe
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2010ISSN 1563-4183© European Union, 2010Reproduction of the text is permitted provided the source is acknowledged. Reproduction of the photographs is prohibited.Printed in Belgium
Luxemburg: Oficiul pentru Publicaţii al Uniunii Europene, 2010ISSN 1831-5801© Uniunea Europeană, 2010Reproducerea textului este autorizată cu condiţia menţionării sursei.Este interzisă reproducerea imaginilor.Printed in Belgium
TChallenges and future directions
TProvocări şi direcţii viitoare
The EU failed to achieve its target of halting biodiversity loss by 2010.
UE nu a reuşit să-şi îndeplinească obiectivul de oprire a pierderii biodiversităţii până în 2010.
Part of thebattle for the future lies in effective information: getting across the dangers ofbiodiversity loss and communicating the true economic value of healthy ecosystems to decision makers and to the general public.
O parte din bătălia pentru viitor constă în informarea eficientă: evidenţierea pericolelor pe care le antrenează pierderea biodiversităţii şi informarea factorilor dedecizie şi a publicului larg cu privire la adevărata valoare economică a unor ecosisteme sănătoase.
‘Continued failure to meet our goals in biodiversity will be catastrophic.
„Dacă vom continua să nu ne îndeplinim obiectivele în materie de biodiversitate, va fi o catastrofă.
We can’t keep deluding ourselves that we are doing enough,’said Janez Potočnik, European Commissioner for the Environment, opening the Green Week conference in Brussels.
Nu putem continua să ne amăgim că ceea ce facem este suficient”, a spus Janez Potočnik, comisarul european pentru mediu, în deschiderea conferinţei Săptămâna Verde de la Bruxelles.
‘We have to look honestly at the benefits biodiversity brings, the current pressures, and possible solutions to the current rates of loss, including the need for a solid baseline that can be used to take stock of future progress.’
„Trebuie să analizăm cu onestitate beneficiile pe care le aduce biodiversitatea, presiunile actuale şi soluţiile posibile la ritmul actual de pierdere a biodiversităţii, inclusiv necesitatea unei baze solide care să poată fi folosită la estimarea progreselor viitoare.”
The value of what nature delivers to humanity is not zero, Sukhdev stressed.
Valoarea pe care natura o oferă umanităţii nu este zero, a subliniat Sukhdev.
The aim ofthe TEEB project is to draw attention to the global economic benefits of biodiversity, highlight the costs of diminished biodiversity, and draw together expertise from sciences, economics and policy to enable practical actions to move us forward.
Scopul proiectului TEEB este să atragă atenţia asupra beneficiilor economice globale ale biodiversităţii, să sublinieze costurile unei biodiversităţi reduse şi să reunească cunoştinţele specializate din ştiinţă, economie şi politică pentru a face posibile măsuri practice care să ne propulseze mai departe.
‘Continued failure to meet our goals in biodiversity will be catastrophic.
continua să nu ne îndeplinim obiectivele în materie de biodiversitate,
The Commissioner explained that EU policies on water, air, soil, chemicals and emissions all impact on biodiversity directly.
Comisarul a explicat că politicile UE privind apa, aerul, solul, produsele chimice şi emisiile au toate un impact direct asupra biodiversităţii.
‘And when we design strategies and policies to stimulate our economies and create jobs and innovation, we do so knowing that they must have biodiversity friendliness built into them from the word go.’
„Iar atunci când concepem strategii şi politici pentru stimularea economiilor noastre şi crearea de locuri de muncă şi inovaţie, facem acest lucru ştiind că ele trebuie să integreze de la bun început respectul faţă de biodiversitate.” va fi o catastrofă.
Ashok Khosla, President of the International Union for Conservation of Nature (IUCN) supported this analysis and stated that biodiversity subsidises everything we do.
Ashok Khosla, preşedintele Uniunii internaţionale pentru conservarea naturii (UICN) a susţinut această analiză şi a afirmat că biodiversitatea subvenţionează tot ceea ce facem.
The value of pollination, he pointed out to illustrate the point, is estimated to be worth around USD 1.3 billion.
Pentru a ilustra această afirmaţie, el a indicat faptul că valoarea polenizării este egală cu circa 1,3 miliarde USD.
Indeed 35 percent ofour food comes from pollinated products, he said.
Într-adevăr, 35% din alimentele noastre provin din produse polenizate, a spus el.
‘We should always insist on a sound science base in our proposals,’he stressed.‘This is akey to our credibility and should become akey to our success.’
„Aceasta este o cheie a credibilităţii noastre şi ar trebui să devină o cheie a succesului nostru.”
Professor Jacqueline McGlade, Executive Director of the European Environment Agency, stressed the importance of having asolid reference point or baseline to know that the battle is being won.
Profesoara Jacqueline McGlade, director executiv al Agenţiei Europene a Mediului, a subliniat că este important să avem un punct de referinţă sau o bază solidă pentru a şti că bătălia va fi câştigată.
Pavan Sukhdev, TEEB study leader and Special Advisor to the United Nations Environment Programme’s Green Economy Initiative, repeated the need to have solid facts to win the political argument.
Pavan Sukhdev, îndrumătorul studiului TEEB şi consilier special în cadrul iniţiativei Economia Verde a Programului ONU pentru Mediu, a reiterat necesitatea deţinerii unor argumente solide pentru câştigarea dezbaterii politice.
A further challenge is to translate all the knowledge and information available about biodiversity into everyday language to mobilise communities and individuals totake action, she concluded.
Ea a concluzionat că o altă provocare o constituie transpunerea tuturor cunoştinţelor şi a informaţiilor existente despre biodiversitate în limbajul de zi cu zi, pentru a mobiliza comunităţile şi persoanele individuale să ia măsuri.
‘Economics today is the currency of policy.
„În zilele noastre, economia este moneda de schimb a deciziei politice.
We are at a stage where you will be asked foreconomic justifications.
Ne aflăm într-un stadiu în care ni se vor cere justificări economice.
There are many trade-offs that have to be made.
Trebuie făcute multe concesii. Nu putem ocoli economia.”
The Biodiversity Information System for Europe (BISE) that was launched at the Green Week conference (see box p.16) will gather data, information and knowledge on biodiversity to help produce indicators and assessments and a much better picture ofecosystems and ecosystem services, sheexplained.
Ea a explicat că sistemul european de informaţii privind biodiversitatea (BISE), care a fost lansat la conferinţa Săptămâna Verde (a se vedea caseta de la pag.16), va colecta date, informaţii şi cunoştinţe despre biodiversitate pentru a contribui la crearea de indicatori şi evaluări şi la construirea unei imagini mult mai clare a ecosistemelor şi a serviciilor ecosistemice.
THE
PENTRU
TWhere does the world stand today?
TÎn ce stadiu se află lumea azi?
The world has failed to stabilise or significantly reduce the level of biodiversity loss.
Lumea nu a reuşit să stabilizeze sau să reducă semnificativ nivelul pierderii biodiversităţii.
In some regions further decline could be irreversible.
În unele regiuni, dacă declinul va continua, va fi ireversibil.
Success has been achieved with schemes such as Natura 2000. But pressures on biodiversity arestill increasing and drivers need to be better addressed by integrating biodiversity into other policy areas, especially agriculture.
Programe precum Natura 2000 au fost reuşite, dar presiunile asupra biodiversităţii continuă să crească, iar factorii trebuie abordaţi mai eficient prin integrarea biodiversităţii în alte domenii politice, în special în agricultură.
species are threatened by pesticides, and fertilisers like nitrates and phosphates, said Professor McGlade.
în 1998. Cu toate acestea, 26% din specii sunt ameninţate de pesticide şi de îngrăşăminte precum nitraţii şi fosfaţii, a mai spus dna McGlade.
Although species extinction is not occurring nearly as rapidly in the EU as in other regions, the percentage of species at risk is a serious concern, she warned: 25% of marine mammals, 22% of amphibians, and 21% of reptiles are threatened with extinction.
Cu toate că, în UE, speciile nu dispar la fel de repede ca în alte regiuni, procentul speciilor ameninţate este o preocupare majoră, a avertizat aceasta. 25% din speciile de mamifere marine, 22% din speciile amfibieni şi 21% din speciile de reptile sunt ameninţate cu dispariţia.
A similarly alarming proportion of other species including terrestrial mammals and birds are in danger.
O proporţie la fel de alarmantă din alte specii, printre care mamifere terestre şi păsări, sunt în pericol.
On the positive side, there’s no question about the success of the designation of Natura 2000 sites which now account for atotal area of almost 750 000 km2 – more than 17% of the total surface area of the European Union (see box p.15).
Privind partea pozitivă a lucrurilor, este incontestabil succesul înregistrat prin desemnarea siturilor Natura 2000, care în prezent reprezintă o suprafaţă totală de aproape 750000 km2 – peste 17% din suprafaţa totală a Uniunii Europene (a se vedea caseta de la p.15).
A look at the species and habitats covered by the EU Habitats Directive reveals an equally troubling picture, said Professor McGlade.
Dacă aruncăm o privire la speciile şi habitatele vizate de Directiva privind habitatele, observăm o imagine la fel de tulburătoare, a spus dna McGlade.
Some 65% of habitats and 52% ofspecies have an ‘unfavourable’ conservation status, with only 17% of habitats and species of European importance enjoying ‘favourable’status. status.
Pentru circa 65% din habitate şi 52% din specii starea conservării este„nefavorabilă”, în timp ce numai 17% din habitate şi specii de importanţă europeană se bucură de o stare„favorabilă”. „favorabilă”.
‘Europe is currently consuming twice what its land and seas can produce,’concluded Professor McGlade.‘Europe’s Ecological Footprint has increased by 33% in the last 40 years.
„Europa consumă în prezent de două ori mai mult decât pot produce uscatul şi mările sale”, a concluzionat dna McGlade. „Am prenta ecologică a Europei a crescut cu 33% în ultimii 40 de ani.
Alongside the enormous growth inresource demand in lower and middleincome countries in recent years, this situation is obviously unsustainable.
Această situaţie, împreună cu creşterea enormă din ultimii ani a cererii de resurse în ţările cu venituri mici şi medii, este în mod evident nedurabilă.
Despite efforts to reverse biodiversity loss, allthe pressures previously identified are either constant or increasing in intensity, said Dr Matt Walpole, of the UNEP World Conservation Monitoring Centre.
În ciuda eforturilor de inversare a tendinţei de pierdere a biodiversităţii, toate presiunile identificate anterior fie au rămas constante, fie au crescut în intensitate, a spus Dr. Matt Walpole de la Centrul mondial pentru monitorizarea conservării naturii al UNEP.
The message is simple: to sustain and enhance our incomes and wellbeing, we have to become radically more efficient inourresource use.’
Mesajul este simplu: pentru a susţine şi a spori veniturile şi bunăstarea noastră, trebuie să eficientizăm în mod semnificativ utilizarea resurselor.”
Remote sensing data reveal that between 1990 and 2006 wetlands in Europe have shrunk by almost three percent while artificial surfaces such as urban areas and transport infrastructure have expanded by nearly eight percent.
Datele culese prin teledetecţie indică faptul că între 1990 şi 2006 zonele umede din Europa sau redus cu aproape 3%, în timp ce suprafeţele artificiale precum zonele urbane şi infrastructura de transport au crescut cu aproape 8%.
Thirty percent of EU-27 land is highly or very highly fragmented due to urban sprawl.
30% din suprafaţa UE-27 este foarte sau extrem de fragmentată din cauza expansiunii urbane.
As a result of these changes, 70% of species are threatened by loss of their habitat, an extraordinarily high proportion, said Professor McGlade.
Ca urmare a acestor schimbări, 70% din specii sunt ameninţate cu pierderea habitatului lor, o proporţie extraordinar de ridicată, a spus dna McGlade.
Current statistics offer little encouragement: many threatened species are moving closer to extinction.
Statisticile actuale nu sunt deloc optimiste: multe specii ameninţate sunt tot mai aproape de dispariţie.
Natural habitats in most parts of the world continue to decline.
Declinul habitatelor naturale din majoritatea părţilor lumii continuă.
Populations of vertebrate species fell by nearly one third on average between 1970 and 2006.
Populaţiile de specii vertebrate au scăzut în medie cu aproape o treime între 1970 şi 2006.
Professor Jacqueline McGlade of the European Environment Agency confirmed that the state of biodiversity is still deteriorating in Europe.
Mediul marin se confruntă cu probleme deosebite: 88% din stocurile de peşti sunt pescuite dincolo de randamentul maxim durabil, iar 46% se află în afara limitelor biologice sigure, ceea ce înseamnă că stocurile nu pot fi refăcute.
Another key issue is pollution.
Un alt aspect esenţial este poluarea.
Improvements have been seen in some areas: nitrate concentration in rivers was 10% lower in 2006 than in 1998. Nonetheless, 26% of
Sau constatat o serie de îmbunătăţiri în unele zone: concentraţia de nitraţi din apele râurilor era cu 10% mai mică în 2006 decât
TWhat could have been done differently?
TCe s-ar fi putut face altfel?
Important lessons have been learnt from the failure to meet EU and global 2010 biodiversity targets.
În urma neîndeplinirii obiectivelor europene şi globale pentru 2010 referitoare labiodiversitate, sau tras învăţăminte importante.
These will be invaluable in shaping future EU biodiversity policy and ensuring that renewed efforts to halt biodiversity loss will be successful.
Acestea vor fi extrem de utile înconturarea viitoarei politici UE în domeniul biodiversităţii, precum şi pentru garantarea faptului că eforturile reînnoite de oprire a degradării biodiversităţii vorfiîncununate de succes.
‘We have not been sufficiently strategic inthedesign, funding and implementation ofpolicies to tackle biodiversity loss, and we have not adequately monitored our successes and failures,’Jon Hutton from the UNEP World Conservation Monitoring Centre told Green Week participants.
biodiversitate al UE din 2006, căruia ia lipsit forţa juridică.„Avem nevoie de un suport legislativ mult mai puternic pentru viitoarea noastră strategie privind biodiversitatea. Reuşitele din trecut sau datorat, în multe cazuri, legislaţiei europene existente precum Directiva privind păsările, Directiva privind habitatele şi Directivacadru privind apa”, a spus acesta.
He also pointed to the need for adequate funding. Only 0.2% of the total EU budget is directly dedicated to biodiversity.
„De exemplu, zonele protejate nu au acoperit în mod suficient siturile cruciale din punctul de vedere al biodiversităţii şi, în multe cazuri, nici nu sunt gestionate în mod eficient.
Although there is indirect spending from non-environ-mental funding sources, the overall amount dedicated to nature and biodiversity in EU and national budgets is hardly noticeable, he said. ‘Investing in nature pays off,’he added.
De asemenea, nu ştim să explicăm ce este biodiversitatea şi de ce este importantă”, a continuat acesta.„Încă nu am convins publicul sau factorii de decizie de importanţa biodiversităţii şi nevoia urgentă de acţiune.”
‘For example, protected areas have not sufficiently covered critical biodiversity sites nor are they effectively managed in many cases.
El a subliniat, de asemenea, necesitatea unei finanţări adecvate. Numai 0,2% din bugetul total al UE este alocat direct biodiversităţii.
We are also very poor at explaining what biodiversity is and justifying why it is important,’he continued.‘We have still not persuaded the public or decision makers ofthe importance of biodiversity and theurgent need for action.’
Deşi există cheltuieli indirecte din surse de finanţare din afara sectorului mediului, suma alocată naturii şi biodiversităţii în bugetul UE şi în bugetele naţionale abia dacă poate fi remarcată, a spus el.„Investiţiile în natură sunt rentabile”, a mai adăugat el.
Agriculture will certainly be the greatest threat to global diversity over the next 30years, he warned.
Agricultura va fi cu siguranţă ameninţarea cea mai mare la adresa diversităţii globale în următorii 30 de ani, a avertizat el.
Biodiversity has not beensufficiently integrated into policies suchas agriculture and other key drivers ofland use change.
Biodiversitatea nu a fost integrată suficient în politici precum agricultura şi alţi factori determinanţi pentru schimbarea utilizării terenurilor.
One of the greatest successes of recent policy has been the EU's Natura 2000 network of protected areas, said Dr Alexander Schink, State Secretary at the Ministry of the Environment and Conservation, Agriculture and Consumer Protection of the State of North Rhine-Westphalia.
Una dintre marile reuşite ale politicii din ultimul timp a fost reţeaua europeană de arii protejate Natura 2000, a spus Dr. Alexander Schink, secretar de stat în cadrul Ministerului Mediului şi Conservării, al Agriculturii şi al Protecţiei Consumatorului din landul Renania de Nord-Westfalia.
‘It is our world tolose.
este lumea noastră.
So we had better be careful – because if we cut this lifeline there
Aşa că ar fi bine să fim atenţi, pentru că, dacă tăiem această frân- ghie de salvare, alta nu vom mai primi.
Looking to the future, he stressed the importance of dealing with the potential conflict with farming and farmers and sees the coming reform of the Common Agricultural Policy (CAP) as an opportunity to strengthen agricultural and biodiversity interests.
Privind către viitor, el a subliniat importanţa soluţionării conflictului potenţial cu agricultura şi agricultorii şi consideră că viitoarea reformă a politicii agricole comune (PAC) reprezintă o ocazie de a consolida interesele agriculturii şi ale biodiversităţii.
‘The failure to meet the biodiversity targets is a sign of systematic global failure because we do not value biodiversity and ecosystems in conventional national accounting – GDP – or in market prices,’said Andreas Baumueller of the European Habitats Forum.
„Neîndeplinirea obiectivelor în materie de biodiversitate este un semn al unui eşec global sistematic, pentru că nu apreciem valoarea biodiversităţii şi a ecosistemelor în contabilitatea naţională convenţională – PIB – sau în preţurile pieţei”, a spus Andreas Baumueller din partea Forumului european al habitatelor.
‘We need to invest and work with nature –forsocial, economic and environmental reasons.
„Trebuie să investim şi să lucrăm cu natura – din motive sociale, economice şi de mediu.
We therefore need a better accounting system which takes into account the value of nature and biodiversity,’he said.
Prin urmare, avem nevoie de un sistem de contabilitate mai eficient, care să ţină cont de valoarea naturii şi a biodiversităţii”, a spus el.
Baumueller was critical of past programmes such as the 2006 EU Biodiversity Action Plan
Baumueller a criticat unele programe din trecut precum Planul de acţiune pentru