natgillin/translations-raw huggingface dataset:
THE EU BUDGET IS THE STARTING POINT FOR THE COURT’S AUDIT WORK
BUGETUL UE REPREZINTĂ PUNCTUL DE PLECARE ÎN ACTIVITATEA DE AUDIT A CURŢII
The European Union has a budget of approximately 120 billion euro, around 1 % of the gross national income (GNI) of its 27 Member States.
Bugetul Uniunii Europene se ridică la aproximativ 120 de miliarde de euro, în jur de 1 % din venitul naţional brut (VNB) al celor 27 de state membre.
Compared to national budgets this is a small share.
În raport cu bugetele naţionale, acest procent este unul redus.
However, for some Member States funds from the EU play an important role in financing public activities and the total amount is close or equal to the GNI of some Member States.
Cu toate acestea, pentru unele state membre fondurile din partea UE joacă un rol important în finanţarea activităţilor publice, suma totală fiind apropiată de sau echivalentă cu VNB-ul anumitor state membre.
The revenue of the European Union mainly consists of contributions from Member States based on their gross national income (GNI – 65,4 %) and on a measurement connected to value added tax collected by the Member States (VAT – 16,9 %).
Veniturile Uniunii Europene constau în principal în contribuţii ale statelor membre bazate pe venitul naţional brut (VNB – 65,4 %,) al acestora, precum și pe un calcul legat de taxa pe valoarea adăugată colectată de statele membre (TVA – 16,9 %).
Customs and agricultural duties (so called traditional own resources – 16,5 %) also represent a significant share of revenue.
Taxele vamale și cele agricole (așa-numitele resurse proprii tradiţionale – 16,5 %) reprezintă, de asemenea, o parte semnificativă din venituri.
The composition of the budget has evolved over time, agriculture and cohesion policies being its major components (see Box 1).
Alcătuirea bugetului a evoluat în timp, politicile privind agricultura și coeziunea reprezentând componentele majore ale acestuia (a se vedea caseta 1).
The EU budget is financed through financial contributions from Member States (based mostly on national GNI) as well as customs and agricultural duties.
regională și socială – cofinanţându-se o gamă largă de proiecte, de la construcţia de drumuri în Polonia până la cursuri de formare profesională pentru șomeri în Spania.
The EU budget is to a large extent directed to other causes than national budgets, partly due to differences in responsibilities.
În 2009, cheltuielile din domeniul creșterii durabile, din care cea mai mare parte revine coeziunii, sunt planificate să atingă nivelul de 39,6 % din buget.
The Union is for example not responsible for social security systems, usually a large part of national spending.
Această rubrică din buget include, de asemenea, o parte importantă din fondurile comunitare alocate cercetării.
Ever since the 1980s a major part of spending has been directed towards cohesion — i.e. regional and social development — co-financing a wide range of projects from road construction in Poland to courses for the unemployed in Spain.
Bugetul UE este finanţat prin contribuţii financiare din partea statelor membre (bazate, în cea mai mare parte, pe VNB-ul fiecărui stat membru), precum și prin taxe vamale și agricole.
In 2009 spending on sustainable growth, of which the lion’s share is for cohesion, is planned at 39,6 % of the budget.
Bugetul UE vizează, într-o mare măsură, alte scopuri decât cele urmărite de bugetele naţionale, acest lucru datorându-se, parţial, diferenţelor legate de responsabilităţi.
This heading also includes a great part of the EU funds directed to research.
De exemplu, Uniunea nu este responsabilă de sistemele de asigurări sociale, cărora le corespunde, de regulă, o parte semnificativă din cheltuielile naţionale.
The EU furthermore spends significant amounts on development and humanitarian aid as well as support to countries close to the Union or candidates to join it.
În plus, UE înregistrează cheltuieli semnificative în ceea ce privește ajutorul pentru dezvoltare și ajutorul umanitar, precum și în ceea ce privește sprijinul acordat ţărilor apropiate Uniunii sau ţărilor candidate la aderare.
6,7 % of the budget is needed for financing the administration of the Community institutions.
6,7 % din buget este necesar pentru finanţarea administrării instituţiilor comunitare.
Since the 1960s agricultural spending, typically through payments to farmers across the Union, has been the largest part of the budget although its share is now decreasing.
Începând cu anii ‘60, cheltuielile agricole, în general sub formă de plăţi efectuate către fermieri de pe tot cuprinsul Uniunii, au constituit domeniul de cheltuieli cel mai important din cadrul bugetului, deși, în prezent, ponderea lor este în scădere.
In 2009 45,3 % of the budget is aimed at preservation and management of natural resources, mainly agriculture and rural development.
În 2009, partea alocată conservării și gestionării resurselor naturale, în special agriculturii și dezvoltării rurale, reprezintă 45,3 % din buget.
Agriculture — Preservation and management of natural resources
Agricultură – Conservarea și gestionarea resurselor naturale
Source: General Budget of the European Union for the financial year 2009 (OJ L 69, 13.3.2009).
Sursa: Bugetul general al Uniunii Europene pentru exerciţiul financiar 2009 (JO L 69, 13.3.2009).
The budget is decided annually — within the context of seven-year financial frameworks — by the Council, i.e. representatives of the Member States, and the directly elected European Parliament.
Bugetul este stabilit în fiecare an – în contextul unor cadre financiare pe șapte ani – de către Consiliu, adică de către reprezentanţii statelor membre, și de către Parlamentul European, ai cărui membri sunt aleși prin vot direct.
A very significant proportion — notably agricultural and cohesion spending — is implemented in cooperation with the Member States.
O parte deosebit de importantă – în special cheltuielile din domeniile agriculturii și coeziunii – este executată în cooperare cu statele membre.
Depending on the spending schemes, national administrations may be responsible for setting spending strategies, selecting beneficiaries and projects and making payments.
În funcţie de natura programelor de cheltuieli, administraţiile naţionale pot fi responsabile de stabilirea unor strategii de cheltuieli, de selectarea beneficiarilor și a proiectelor, precum și de efectuarea de plăţi.
A specific feature of Community expenditure is the high percentage of payments based on claims submitted by the beneficiaries themselves, be they farmers or project managers throughout the Union.
O trăsătură specifică a cheltuielilor comunitare o reprezintă procentajul mare de plăţi efectuate pe baza declaraţiilor de cheltuieli depuse de către beneficiarii înșiși, care pot fi, de exemplu, fermieri sau administratori de proiecte și care pot proveni din orice stat al Uniunii.
WHAT IS THE ROLE OF THE COURT ?
CARE ESTE ROLUL CURŢII?
In democratic societies there is a need for complete and accurate publicly available information as a basis for debate and decision-making, both to improve financial management and to ensure accountability.
În societăţile democratice, este nevoie de informaţii publice complete și exacte care să poată fi utilizate ca bază pentru dezbateri și pentru procesul decizional în vederea îmbunătăţirii gestiunii financiare și a garantării îndeplinirii obligaţiei de a răspunde de această gestiune.
The EU, like its Member States, has an external auditor as an independent guardian of the financial interests of the citizens.
Ca și statele sale membre, UE dispune de un auditor extern, care îndeplinește rolul de gardian independent al intereselor financiare ale cetăţenilor.
As the external auditor of the EU, the European Court of Auditors checks that EU funds are correctly accounted for and spent in compliance with the rules and legislation, with due consideration for achieving best value for money, irrespective of where the funds are spent.
În calitate de auditor extern al UE, Curtea de Conturi Europeană verifică dacă fondurile comunitare sunt corect contabilizate și dacă sunt cheltuite în conformitate cu normele și legislaţia în vigoare, precum și într-un spirit de preocupare pentru obţinerea unui raport optim resurse-rezultate, indiferent de destinaţia fondurilor.
The results of the Court’s work are used by the Parliament, the Council and the Commission, as well as by Member States, to improve the financial management of the EU budget.
Rezultatele activităţii Curţii sunt utilizate de către Comisie, Parlament și Consiliu, precum și de către statele membre în scopul îmbunătăţirii gestiunii financiare a bugetului UE.
The Court’s work provides an important basis for the annual discharge procedure whereby the Parliament, basing its decision on recommendations from the Council, decides whether the Commission has met its responsibility for the execution of the previous year’s budget.
Activitatea Curţii oferă o bază importantă în cadrul procedurii anuale de descărcare de gestiune prin care Parlamentul, plecând de la recomandările Consiliului, hotărăște dacă serviciile Comisiei și-au îndeplinit corespunzător responsabilitatea de execuţie a bugetului aferent exerciţiului precedent.
In the areas of the budget where management is shared, Member States cooperate with the Commission in setting up supervisory and control systems — internal control — to ensure that funds are spent properly and in accordance with the rules.
În domeniile bugetare în care gestiunea este repartizată, statele membre cooperează cu Comisia în ceea ce privește stabilirea de sisteme de supraveghere și de control – control intern – pentru a se asigura că fondurile sunt cheltuite în mod corespunzător și în conformitate cu normele în vigoare.
Internal control thus has an EU as well as a national dimension.
Controlul intern are, astfel, atât o dimensiune comunitară, cât și una naţională.
In addition to the work done by the Court, many National Audit Institutions audit European funds that are managed and spent by national administrations.
Pe lângă activitatea desfășurată de Curte, multe instituţii naţionale de audit verifică fondurile europene care sunt gestionate și utilizate de administraţiile naţionale.
OVERVIEW OF INTERNAL CONTROL AND EXTERNAL AUDIT OF THE EU BUDGET
IMAGINE DE ANSAMBLU A CONTROLULUI INTERN ȘI A AUDITULUI EXTERN AVÂND DREPT OBIECT BUGETUL UE
EU level
Nivelul UE
Member States Implementing authorities
Instituţiile naţionalede audit
National Audit Institutions
Statele membre Autorităţile responsabile de punerea în aplicare
WHAT DOES THE COURT AUDIT?
CARE ESTE OBIECTUL AUDITULUI CURŢII?
1: financial, compliance and performance
Curtea efectuează trei tipuri diferite de audituri1
The Court carries out three different types of auditsaudits.
: audituri financiare, audituri de conformitate și audituri ale performanţei.
These address the three following questions:
Acestea abordează următoarele trei chestiuni:
Do the accounts present fairly, in all material respects, the financial position, results and cash flow for the year, in accordance with the applicable financial reporting framework? (financial audit)
• dacă în conturi sunt prezentate în mod fidel, sub toate aspectele semnificative, situaţia financiară, rezultatele și fluxurile de trezorerie ale exerciţiului, în conformitate cu cadrul aplicabil de raportare financiară (auditul financiar);
Are transactions in all material respects, in compliance with the legal and regulatory frameworks which govern them? (compliance audit)
• dacă operaţiunile respectă, sub toate aspectele semnificative, cadrele juridice și de reglementare care le sunt aplicabile (auditul de conformitate);
Is the financial management sound, i.e. are the funds used kept to a minimum (economy), are the results achieved with the least possible resources (efficiency) and have objectives been met (effectiveness)? (performance audit)
• dacă gestiunea financiară este bună, cu alte cuvinte dacă fondurile sunt utilizate într-un grad cât mai mic posibil (economicitate), dacă rezultatele sunt obţinute cu cel mai mic nivel posibil de resurse (eficienţă) și dacă au fost îndeplinite obiectivele propuse (eficacitate) (auditul performanţei).
HOW DOES THE COURT REPORT ITS RESULTS?
CUM ÎȘI PREZINTĂ CURTEA REZULTATELE?
The Court publishes the results of its audit work in the following types of report:
Curtea publică rezultatele activităţilor sale de audit în următoarele tipuri de rapoarte:
Annual reports — presenting the results of financial audits in the form of statements of assur- ance on the general budget2 and the European Development Funds3
Rapoartele anuale – acestea prezintă rezultatele activităţilor de audit financiar sub forma unor declaraţii de asigurare cu privire la bugetul general2 și la Fondurile europene de dezvoltare3.
Specific annual reports — presenting the results of financial audits on the Communities’ agencies and bodies.
Rapoartele anuale specifice – acestea prezintă rezultatele auditurilor financiare efectuate cu privire la agenţiile și organismele Comunităţilor.
Special reports — presenting the results of selected performance and compliance audits.
Rapoartele speciale – acestea prezintă rezultatele anumitor audituri ale performanţei și ale anumitor audituri de conformitate.
Special reports can be published at any time during the year.
Rapoartele speciale se pot publica în orice moment al anului.
In addition, the Court is called upon to provide its opinion on new or updated legislation with a financial impact.
În plus, Curtea trebuie să formuleze opinii cu privire la noile acte legislative cu impact financiar sau la modificarea acestor acte legislative.
For more information about the Court’s methodology please consult the manuals on the Court’s website (www.eca.europa.eu).
Pentru mai multe informaţii privind metodologia Curţii, vă rugăm să consultaţi manualele disponibile pe site-ul Curţii (www.eca.europa.eu).
The EC Treaty requires the Court to give a statement — or opinion — on the reliability of the accounts and the legality and regularity of underlying transactions.
Tratatul CE dispune formularea unei declaraţii – sau a unei opinii – din partea Curţii cu privire la fiabilitatea conturilor și la legalitatea și regularitatea operaţiunilor subiacente.
In this context, underlying transactions are typically payments from the EU budget to final beneficiaries.
În acest context, operaţiunile subiacente reprezintă, în mod normal, plăţi efectuate de la bugetul UE către beneficiari finali.
The annual statement of assurance is generally known by its French acronym DAS (‘Déclaration d’Assurance’).
Declaraţia anuală de asigurare este cunoscută, în general, sub denumirea sa prescurtată din limba franceză, DAS (Déclaration d’Assurance).
Contrary to practice in Member States, the Court gives such a statement on the entirety of the EU budget.
Spre deosebire de practica din statele membre, Curtea formulează această opinie cu privire la întregul buget al UE.
HOW DOES THE COURT AUDIT?
ÎN CE MOD ÎȘI DESFĂȘOARĂ CURTEA AUDITURILE?
The Court’s audit of the EU accounts is carried out in line with International Standards on Audit (ISA), which are applied by the public and the private sectors.
Auditul Curţii privind conturile UE se desfășoară în conformitate cu Standardele internaţionale de audit (International Standards on Audit – ISA), care se aplică atât în sectorul public, cât și în cel privat.
Existing international standards on audit do not, however, cover the kind of compliance audit undertaken by the Court to the same extent.
Standardele internaţionale de audit existente nu acoperă însă în aceeași măsură tipul de audit de conformitate efectuat de Curte.
The Court takes an active part in the development of international standards by standard-setting bodies (INTOSAI, IFAC)4 alongside national audit institutions.
Curtea participă în mod activ, alături de instituţiile naţionale de audit, la elaborarea de standarde internaţionale de către organismele de standardizare (INTOSAI, IFAC)4.
In order to provide assurance as to whether the payments comply with legal and regulatory frameworks, the Court draws on the results both of its examination of supervisory and control systems, intended to prevent or detect and correct errors of legality and regularity, and of a sample of the transactions (payments) themselves (see Box 2).
Pentru a obţine asigurarea că plăţile respectă cadrele juridice și de reglementare, Curtea se bazează atât pe rezultatele examinării sistemelor de supraveghere și de control, menite să prevină sau să detecteze și să corecteze erorile de legalitate și de regularitate, cât și pe rezultatele examinării unui eșantion din operaţiuni (plăţi) (a se vedea caseta 2).
When systems are tested and found to be reliable, then fewer transactions need to be audited by the Court in order to come to a valid conclusion on their legality and regularity.
Atunci când, în urma testării sistemelor, acestea sunt considerate ca fiind fiabile, numărul de operaţiuni care trebuie auditat de către Curte pentru a ajunge la o concluzie valabilă privind legalitatea și regularitatea operaţiunilor nu mai trebuie să fie la fel de mare.
Other sources, such as the work of other auditors, are also used to support the Court’s conclusions.
Curtea utilizează și alte surse în sprijinul concluziilor sale, de exemplu activitatea altor auditori.
In performance audit, the Court uses a variety of audit methodologies to assess management and monitoring systems and information on performance against criteria derived from legislation and the principles of sound financial management.
În auditul performanţei, Curtea utilizează o gamă variată de metodologii de audit pentru a evalua sistemele de gestionare și de monitorizare, precum și informaţiile privind performanţa, pe baza unor criterii derivate din legislaţie și din principiile bunei gestiuni financiare.
When selecting which performance audits to carry out, the Court aims to identify audit subjects which are likely to yield high impact in terms of identifying potential improvements in the economy, efficiency and effectiveness of EU spending.
Atunci când selectează auditurile performanţei care urmează să fie efectuate, Curtea urmărește să identifice subiectele de audit care conduc în cea mai mare măsură la determinarea unor posibile îmbunătăţiri legate de economicitatea, eficienţa și eficacitatea cheltuielilor UE.
The Commission manages most of the expenditure in association with ACP countries, partly through EuropeAid (see the policy area group External relations, development and enlargement) and partly through Delegations in the recipient countries.
Comisia gestionează majoritatea cheltuielilor aferente FED, în colaborare cu statele ACP, parţial prin EuropeAid (a se vedea grupul de politici Relaţii externe, dezvoltare și extindere) și parţial prin delegaţiile din ţările beneficiare.
The investment facility part of the EDFs is managed by the European Investment Bank (EIB) and is not included in the Court’s audit mandate.
Instrumentul pentru investiţii din cadrul Fondurilor europene de dezvoltare este gestionat de către Banca Europeană de Investiţii (BEI) și nu face obiectul mandatului de audit al Curţii.
INTOSAI: International Organisation of Supreme Audit Institutions; IFAC: International Federation of Accountants.
INTOSAI – International Organisation of Supreme Audit Institutions (Organizaţia Internaţională a Instituţiilor Supreme de Audit); IFAC – International Federation of Accountants (Federaţia Internaţională a Contabililor).
BOX 2 THE COURT’S ONTHESPOT AUDITS OF PAYMENTS FROM THE EU BUDGET
CASETA 2 AUDITURILE LA FAŢA LOCULUI EFECTUATE DE CURTE REFERITOR LA PLĂŢILE DE LA BUGETUL UE
The statistical nature of the Court’s sample means the results can be extrapolated over the population in question, i.e. a specific revenue or expenditure area, and, together with information arising from the evaluation of systems, used as a basis for an overall audit opinion.
Natura statistică a eșantionului Curţii permite extrapolarea rezultatelor la ansamblul populaţiei în cauză (un anumit domeniu de venituri sau de cheltuieli), și, împreună cu informaţiile obţinute din evaluarea sistemelor, aceste rezultate pot fi utilizate ca bază pentru formularea unei opinii de audit globale.
In practice, the Court compares the results of its tests of statistical samples against what it considers an acceptable limit — or materiality threshold — to determine the nature of the opinion to be given.
În practică, pentru a determina natura opiniei care trebuie exprimată, Curtea compară rezultatele testelor sale efectuate pe eșantioane statistice cu ceea ce consideră ca fiind o limită acceptabilă – sau pragul de semnificaţie.
The Court does not have the resources to audit in detail all the transactions that are funded by the EU budget.
Curtea nu dispune de resursele necesare pentru a audita în detaliu toate operaţiunile finanţate de la bugetul UE.
In the framework of the DAS, it therefore uses statistical sampling techniques to provide a result which is representative of the population as a whole.
În contextul DAS, Curtea utilizează, prin urmare, tehnici de eșantionare statistică pentru a obţine un rezultat reprezentativ pentru întreaga populaţie.
This involves randomly selecting a representative sample of underlying transactions from all areas of the Union budget, for example agriculture, for detailed testing.
Acest lucru implică selectarea în mod aleatoriu a unui eșantion reprezentativ de operaţiuni subiacente pentru toate domeniile bugetului Uniunii, de exemplu agricultura, în vederea testării detaliate.
The Court traces these transactions down to the final recipients of the aid, for example a farmer in France.
Curtea urmărește cursul acestor operaţiuni până la beneficiarii finali ai ajutorului, de exemplu un fermier din Franţa.
The Court then performs checks on the spot, such as measuring the size of the farmland, to verify the compliance of the claim with reality.
Curtea efectuează apoi controale la faţa locului, cum ar fi măsurarea suprafeţei terenului agricol, pentru a verifica dacă declaraţia respectivă de cheltuieli este conformă cu realitatea.
Random selectionof a representative sample
Selecţie aleatorie a unui eșantion reprezentativ
Payment to farmin France
Plată către o fermă din Franţa
Population of all agricultural payments
Populaţia formată din toate plăţile agricole
STRUCTURE OF THE ECA
STRUCTURA CURŢII DE CONTURI EUROPENE
The Court of Auditors operates as a collegiate body of 27 Members, one from each Member State.
Curtea de Conturi funcţionează sub forma unui colegiu cu 27 de membri, câte unul din fiecare stat membru.
All audit reports and opinions are adopted by the college. It also takes decisions concerning the Court’s organisation and administration.
Toate rapoartele de audit și avizele se adoptă de către colegiu, care decide și cu privire la organizarea și administrarea Curţii.
As the organisation chart shows (see page 17), there are four sectoral groups, covering different parts of the budget (Preservation and management of natural resources — Structural policies, transport, research and energy — External actions — Revenue, banking activities, administrative expenditure, Community institutions and bodies and internal policies).
Conform organigramei (a se vedea pagina 17), există patru grupuri sectoriale, care acoperă părţi diferite din buget (Conservarea și gestionarea resurselor naturale; Politici structurale, transport, cercetare și energie; Acţiuni externe; Venituri, activităţi bancare, cheltuieli administrative, instituţii și organisme comunitare și politici interne).
A fifth audit group (CEAD or Coordination, Communication, Evaluation, Assurance and Development) is responsible for ‘horizontal’ matters such as the coordination of the Statement of Assurance, quality assurance, the development of the Court’s audit methodology and communication of the Court’s work and output.
Un al cincilea grup de audit (CEAD sau Coordonare, comunicare, evaluare, asigurare și dezvoltare) este responsabil de aspecte „orizontale”, precum coordonarea declaraţiei de asigurare, asigurarea calităţii, dezvoltarea metodologiei de audit a Curţii și comunicarea activităţii Curţii și a documentelor publicate de aceasta.