natgillin/translations-raw huggingface dataset:
He also challenged the conventional wisdom in the farming community that ploughing should be deep.‘When you protect thesoil from the sun, its temperature falls.
El a combătut, de asemenea, convingerea tradiţională a agricultorilor conform căreia aratul trebuie să se facă adânc.„Atunci când protejăm solul de soare, temperatura lui scade.
Ifitrises because of ploughing, for instance, you destroy biological activity,’he warned.
Dacă aceasta creşte din cauza aratului, de exemplu, este distrusă activitatea biologică”, a avertizat el.
activity of the country’s soil has decreased by 90% over the past 30 years.
la 40 de tone, iar activitatea biologică a solului ţării sa diminuat cu 90% în ultimii 30 de ani.
Claude Bourguignon of the Laboratory of Soil Microbiological Analyses delivered aclear message to participants. ‘We must change our mindset about soil.
Claude Bourguignon de la Laboratorul de analize microbiologice ale solului a transmis un mesaj clar participanţilor.„Trebuie să ne schimbăm felul de a gândi despre sol.
It is not dirt.
Nu este murdărie.
It is not dirty.
Nu este murdar.
It is alive with billions of organisms that affect humans’daily lives,’ heexplained.
Este plin de milioane de organisme vii care influenţează viaţa de zi cu zi a oamenilor”, a explicat acesta.
Such an agricultural model was not sustainable, he argued.
Un asemenea model agricol nu era durabil, a susţinut acesta.
To compensate for the loss of arable land, 10-12 million hectares of forest are cut down every year.
Pentru a compensa pierderea de teren arabil, între 10 şi 12 milioane de hectare de pădure sunt doborâte în fiecare an.
Intensive farming, with its widespread use of fertilisers, was destroying organic matter which in turn led to the disappearance of fauna which feeds on such matter.
Agricultura intensivă distrugea materia organică prin utilizarea intensivă a îngrăşămintelor, iar acest fapt a dus la dispariţia faunei care se hrăneşte cu această materie.
Soil’s many features may not be readily visible, but they affect the world around us.‘All the interaction you see above ground is to some extent determined by what happens underground.
Bourguignon, care oferă agricultorilor consiliere cu privire la culturile cele mai adecvate solului lor, a mai adăugat faptul că nu există pământ de slabă calitate, ci doar agricultură de slabă calitate.
That is why soil biodiversity is so pivotal to life on earth,’said Van der Putten.
El a dat exemple de daune pe care agricultura intensivă le-a adus pământului.
Bourguignon, who advises farmers on the crops best suited to their particular soil, insisted that there was no such thing as badsoil, just bad agriculture.
Poate că numeroasele proprietăţi ale solului nu sunt uşor vizibile, dar ele influenţează lumea din jurul nostru.„Întreaga interacţiune pe care o observăm deasupra solului este determinată, într-o anumită măsură, de ceea ce se întâmplă în subteran.
He gave some examples of the damage which intensive agriculture has inflicted on the land.
Acesta este motivul pentru care biodiversitatea solului este atât de importantă pentru viaţa pe pământ”, a spus Van der Putten.
During the last century, it destroyed one billion hectares of arable land.
În ultimul secol, a distrus un miliard de hectare de teren arabil.
Together, soilerosion and irrigation were responsible for the desertification of 12 million hectares every year.
Împreună, eroziunea solului şi irigaţiile au fost responsabile pentru deşertificarea a 12 milioane de hectare în fiecare an.
In France alone, annual soil erosion has increased since 1980 from 10tonnes per hectare to 40 tonnes and thebiological
Numai în Franţa, eroziunea anuală a solului a crescut din 1980 de la 10 tone la hectar
Charlotte Hollins of Fordhall Organic Farm in the UK told participants that her father had learned this lesson the hard way.
Charlotte Hollins de la Fordhall Organic Farm din Regatul Unit le-a spus participanţilor că tatăl ei şi-a învăţat lecţia pe calea cea grea.
Whenever he put more chemical fertiliser onto the land (a very light and sandy soil), plants took up what they could, and the rest was washed out.
Ori de cât ori aplica îngrăşăminte chimice pământului (un sol foarte uşor şi nisipos), plantele absorbeau ce puteau, iar restul se pierdea.
As a result, the natural fertility of the soil continued to decline, leaving weaker and more diseased crops in its wake.
În consecinţă, fertilitatea naturală a solului a continuat să scadă, lăsând în urma sa culturi mai slabe şi mai bolnave.
Eventually, he had to turn the farm over to grass.
În cele din urmă, a trebuit să cultive iarbă pe teren.
TBiodiversity: Mankind’s link to health
TBiodiversitatea: legătura omenirii cu sănătatea
Many factors influence our health: the environment, genes, lifestyles, scientific advances.
Există mulţi factori care influenţează sănătatea noastră: mediul, genele, stilul de viaţă, progresul ştiinţific.
But one of the most important, and least recognised, is biodiversity.
Dar unul dintre cei mai importanţi şi mai puţin recunoscuţi este biodiversitatea.
‘Biodiversity is about more than protecting species, more than ethical issues, more then economic issues.
„Biodiversitatea înseamnă mai mult decât protejarea speciilor, mai mult decât chestiunile etice, mai mult decât aspectele economice.
It is above all a matter of public health,’he told his audience.
Este în primul rând o problemă de sănătate publică”, a mai adaugat el.
goes far beyond the discovery or production of a new drug.
produselor naturale pentru sănătatea umană depăşeşte cu mult valoarea descoperirii sau fabricării unui medicament nou.
He pointed to the health benefits trees provide by purifying the air inurban areas.‘The more you can reduce particulates in the air, the fewer people will die from heart attacks,’he said.
El a dat ca exemplu beneficiile pentru sănătate pe care le oferă copacii prin purificarea aerului din zonele urbane.„Cu cât putem reduce mai mult particulele nocive din aer, cu atât mai puţini oameni vor muri de atac de cord”, a spus el.
Biodiversity’s dilution effect
Efectul de diluare al biodiversităţii
Tamiflu, the antiviral drug used against influenza, was designed in a laboratory, but it can’t be produced without shikimic acid from Chinese star anise.
Tamiflu, medicamentul antiviral utilizat împotriva gripei, a fost creat într-un laborator, dar nu poate fi fabricat fără acidul shikimic obţinut din anasonul stelat (badianul).
Despite our belief insci-ence, plants, animals, fungi and microbes are still an irreplaceable source of medicine.
În ciuda încrederii noastre în ştiinţă, plantele, animalele, ciupercile şi microbii sunt în continuare o sursă de neînlocuit de substanţe medicamentoase.
Ofthe 1100 new drugs approved by the USFood and Drug Administration between 1981 and 2006, two-thirds have their origin in nature.
Dintre cele 1 100 de medicamente noi aprobate de Administraţia pentru alimente şi medicamente din SUA între 1981 şi 2006, două treimi îşi au originea în natură.
Nature doesn’t work by logic, but by random chance and over millions of years.
Natura nu funcţionează după o logică, ci în mod aleatoriu şi pe parcursul a milioane de ani.
Asa result, it provides compounds that are active against diseases in ways that might never be discovered in the laboratory.
În consecinţă, ea furnizează compuşi care sunt activi împotriva bolilor în moduri care ar putea să nu fie descoperite niciodată în laborator.
Presenting these facts to his audience, Dr Aaron Bernstein, a faculty member at Harvard Medical School, stressed that the value of natural products to human health
De asemenea, el a atras atenţia asupra numeroaselor moduri în care sănătatea noastră depinde de buna funcţionare a ecosistemelor naturale, amintind publicului de originile virusului HIV la oameni.
He also drew attention to the many ways in which our health depends on well-function-ing natural ecosystems, reminding the audience of the origins of HIV in humans. Traditionally fish eaters, the people of West Africa were forced to turn to bush meat when fish stocks became depleted.
Consumatori de peşte prin tradiţie, locuitorii din Africa de Vest au fost obligaţi să consume carne de la animale sălbatice terestre atunci când stocurile de peşti sau epuizat.
In the process, they became exposed to a virus which then swept round the world.
Astfel, au fost expuşi unui virus care, ulterior, sa răspândit în întreaga lume.
His research shows that high species diversity in potential hosts for pathogens of a disease results in a lower chance of the disease spreading, because more of the hosts will not support the pathogen proliferation, reducing the probability of humans being infected.
Aaron Bernstein, membru al facultăţii Harvard Medical School, a subliniat faptul că valoarea
He took as an example West Nile fever, adisease that has reappeared in Europe and the US in the past 10 years and is spreading rapidly. Research has shown that American counties with high bird diversity have a low human incidence of the fever, whereas in those with fewer bird species it is higher.
Oliviero Spinelli, directorul Comunità Ambiente din Italia, care efectuează un studiu privind impactul schimbării biodiversităţii asupra bolilor infecţioase, a vorbit despre pericolele„efectului de diluare”.
‘Weneed a more interdisciplinary approach bringing health, biodiversity and economics together to better understand the role of biodiversity in the emergence, spread andtransmission of infectious diseases,’ heconcluded.
Cercetările sale arată că o diversitate mare a speciilor care sunt gazde potenţiale ale agenţilor patogeni ai unei boli duce la diminuarea şanselor de răspândire a bolii, pentru că existenţa mai multor gazde nu va susţine proliferarea agenţilor patogeni, reducând astfel probabilitatea infectării oamenilor.
TFarmers – the custodians of the countryside?
TMediul rural în custodia agricultorilor?
Current agricultural policies tend to favour intensive farming over farming practices that provide more environmental public goods, such as biodiversity. Support systems should be changed to reward those farmers who are custodians of the countryside, argued Green Week participants.
Politicile agricole actuale tind să favorizeze agricultura intensivă în detrimentul practicilor agricole care oferă bunuri publice mai ecologice, precum biodiversitatea.Politicile de susţinere ar trebui schimbate, pentru ai recompensa pe acei agricultori care au grijă de mediul rural, au susţinut participanţii la Săptămâna Verde.
This approach recognises the value of theseareas in maintaining biodiversity and sustains them through agri-environment payments.’
necesitatea reformării politicii agricole comune, întrucât multe probleme sunt legate de sistemele de compensare a agricultorilor.
Farming is both part of the problem and part of the solution, according to Dr Christian Hey of the German Advisory Council on the Environment. He pointed to the need forreform of the Common Agricultural Policy since many problems are linked tocompensation systems for farmers.
În jur de 25% – sau 27 milioane de hectare – din terenul agricol din UE este potenţial adecvat pentru MVN, a explicat el, inclusiv zone întinse din noile state membre ale UE, precum Slovacia şi Bulgaria, în care se află un procent ridicat de mici ferme.
Around 25% – or 27 million hectares – of farmland in the EU is potentially suitable for HNV, he explained, including large areas in new EU Member States such as Slovakia and Bulgaria which have a high proportion of small farms.
Biodiversitatea, a susţinut el, este un bun public şi ar trebui să existe plăţi de bază pentru ca agricultorii să creeze zone de compensare ecologice, precum garduri vii sau fâşii de teren cu flori sălbatice.
Biodiversity, he argued, is a public good andthere should be basic payments for the provision by farmers of ecological compensation areas such as hedges or wild flower strips.
Dacă nu se iau măsuri, există riscul ca această agricultură la scară mică să fie abandonată, ceea ce va fi în defavoarea biodiversităţii, a avertizat Redman.
‘The polluter pays principle also applies to agriculture,’he said. ‘The cost of meeting environmental regulations must be borne bythis sector.
„Principiul‘cine poluează plăteşte’se aplică şi în agricultură”, a spus el.„Costul respectării reglementărilor în materie de mediu trebuie suportat de acest sector.
And public financing must bealigned to the delivery of public goods.’
Iar finanţarea publică trebuie direcţionată pentru livrarea de bunuri publice.”
Professor Allan Buckwell, Policy Director, Country Land and Business Association Ltd.
Profesorul Allan Buckwell de la Asociaţia proprietarilor de terenuri şi întreprinderi din mediul rural (Country Land and Business Association) din Regatul Unit a subliniat necesitatea de ai sprijini pe „custozii” pământului – agricultorii şi proprietarii de terenuri – să-şi desfăşoare activităţile economice într-un mod mai prielnic pentru mediu.
‘Seventy percent of Europe’s land is farmed or forested.
„70% din teritoriul Europei este exploatat prin agricultură sau silvicultură.
The way we do our farming and forestry massively impacts the environment.
Felul în care ne desfăşurăm activităţile agricole şi forestiere are un impact masiv asupra mediului.
It is the landowners who can implement this,’Buckwell stressed.
Proprietarii de terenuri sunt cei care pot implementa acest lucru”, a subliniat Buckwell.
The role of intensive farming in biodiversity loss was also highlighted by Dr Mark Redman, a rural development consultant, who pointed to the potential benefits of High Nature Value farming (HNV) in supporting biodiversity and rural communities.
Rolul agriculturii intensive în pierderea biodiversităţii a fost evidenţiat şi de Dr. Mark Redman, consultant pentru dezvoltare rurală, care a subliniat beneficiile potenţiale ale unui sistem agricol de mare valoare naturală (MVN) pentru sprijinirea biodiversităţii şi a comunităţilor rurale.
Biodiversity is our collective life insurance policy.
„Trebuie să ne schimbăm întregul nostru mod de a gândi.
Agricultural policies have forgotten this, said Corrado Pirzio-Biroli who worked aschief of staff for former EU Agriculture Commissioner, Franz Fischler.
Agricultorii trebuie plătiţi în baza unor contracte voluntare pentru a oferi servicii publice precum protecţia mediului”, a spus el.
‘I have come here to highlight the quiet revolution in our understanding of agriculture and biodiversity,’Redman told the Green Week audience.
„Am venit aici ca să evidenţiez revoluţia tăcută în felul în care înţelegem noi agricultura şi biodiversitatea”, a declarat Redman pentru publicul de la Săptămâna Verde.
‘We have to change the whole mindset.
„Agricultura în UE suferă de pe urma eşecului pieţei.
Farmers must be paid on voluntary contracts so they are being paid to provide public services such as environmental protection,’ he said.
Recompensează producţia de alimente, care este profitabilă, în loc să sprijine mediul, care nu aduce profit.
‘Agriculture in the EU has suffered from market failure.
„MVN se concentrează pe agricultura neintensivă, care este mai puţin competitivă decât sistemele tradiţionale şi care, de obicei, se axează pe agricultura la scară mică sau de subzistenţă.
It rewards the production offood which pays, instead of supporting the environment which does not pay.
Agricultura este atât o parte a problemei, cât şi o parte a soluţiei, după cum spune Dr.
Farmpolicies have failed to allow farmers toproduce public goods alongside food andfibre,’ said the former EU official.
Christian Hey de la Consiliul consultativ german privind mediul. El a subliniat
‘HNV is centred on low-intensity farming which is less competitive than traditional systems and usually revolves around smallscale and subsistence agriculture.
Această abordare recunoaşte valoarea acestor zone pentru menţinerea biodiversităţii şi le sprijină prin plăţi agro-ecologice.”
TEating habits and habitat loss
TObiceiurile alimentare şi pierderea habitatelor
Growing populations and increased demand for meat and other animal products such as milk and eggs are driving the expansion of livestock farming which is now a major source of global biodiversity loss.
Creşterea populaţiei, dar şi a cererii de carne şi alte produse animaliere precum lapte şiouă, determină dezvoltarea sectorului creşterii animalelor, care reprezintă în prezent o cauză majoră a pierderii biodiversităţii la nivel global.
Greater production efficiency, greater genetic diversity among livestock breeds, and reduced meat consumption are potential ways to address this problem.
Printre metodele potenţiale desoluţionare a acestei probleme se numără creşterea eficienţei producţiei, creşterea diversităţii genetice a animalelor de fermă şi reducerea consumului de carne.
Knock-on effects of livestock farming
Efectele secundare ale creşterii animalelor
Our insatiable appetite for meat is the driving force behind the expansion of livestock farming which now represents 80% of global land use.
Apetitul nostru insaţiabil pentru carne este factorul determinant care stă la baza extinderii sectorului creşterii animalelor, activitate care în prezent ocupă 80% din terenurile exploatate la nivel mondial.
One third of arable land is used for the production of animal feed.
O treime din terenul arabil este utilizat pentru producţia de hrană pentru animale.
Livestock farming is responsible for 30% of global biodiversity loss, according to Henk Westhoek of the Netherlands Environmental Assessment Agency.
Creşterea animalelor este responsabilă pentru pierderea a 30% din biodiversitatea globală, după spusele lui Henk Westhoek de la Agenţia de evaluare a mediului din Olanda.
In the European Union, consumption of imported feed concentrate such as soybean meal is growing by 14% per year.
În Uniunea Europeană, consumul de furaje concentrate importate precum făina din soia creşte cu 14% pe an.
This has implications for agricultural patterns outside the EU where habitat change and biodiversity loss is evident.
Acest lucru are implicaţii asupra modelelor agricole din afara UE, unde modificarea habitatelor şi pierderea biodiversităţii sunt evidente.
The proportion of land in the developing world dedicated to soybean production for animal feed doubled between1994 and 2004.
Proporţia terenului din ţările în curs de dezvoltare rezervat producţiei de soia ca hrană pentru animale sa dublat între 1994 şi 2004.
‘The environmental effects of livestock production are generally underestimated: they lead to biodiversity loss both inside andoutside Europe,’he cautioned.
„Efectele asupra mediului ale producţiei animaliere sunt în general subestimate: ele duc la pierderea biodiversităţii atât în Europa, cât şi în afara ei”, a avertizat acesta.
Carolyn Opio, Animal Production and Health Division, Food and Agriculture Organization (FAO)
Carolyn Opio, Departamentul Producţie Animalieră şi Sănătate, Organizaţia pentru Alimentaţie si Agricultură (FAO)
Carolyn Imede Opio from the Food and Agricultural Organisation (FAO) says that although it is difficult to isolate the impact oflivestock which is complex and largely indirect, its effects are evident.
Carolyn Imede Opio de la Organizaţia Naţiunilor Unite pentru Alimentaţie şi Agricultură (FAO) spune că, deşi este greu să considerăm în mod izolat impactul şeptelului, care este complex şi în mare parte indirect, efectele sale sunt evidente.
The expansion of the livestock sector is causing habitat change and is also a driver of climatechange through greenhouse gas emissions – livestock production is believed to be responsible for some 7.1 billion tonnes of CO2 emissions.
Dezvoltarea sectorului creşterii animalelor cauzează modificarea habitatelor şi, de asemenea, contribuie la schimbările climatice prin emisiile de gaze cu efect de seră – se estimează că producţia animalieră este responsabilă pentru aproximativ 7,1 miliarde de tone de emisii de CO2.
Future action
Măsuri viitoare
Meat consumption has more than tripled in Europe since the 1980s, while milk consumption has doubled.
Consumul de carne a crescut de peste trei ori în Europa faţă de anii '80, în timp ce consumul de lapte sa dublat.
EU citizens eat an average of 73 kg of meat per person each year, compared to an annual average of 124kg per person in the United States and15 kg per person in Africa.
Cetăţenii din UE mănâncă în medie 73 kg de carne pe persoană în fiecare an, comparativ cu media anuală de 124 kg pe persoană în SUA şi de 15 kg pe persoană în Africa.
Changing oureating habits could reduce the massive impact thelivestock sector has on biodiversity, said Westhoek.
Schimbarea obiceiurilor noastre alimentare ar reduce impactul masiv pe care îl are sectorul creşterii animalelor asupra biodiversităţii, a spus Westhoek.
be tackled to counter inefficiencies in resource use.
Însă dna Opio a subliniat că trebuie abordate şi unele dintre cauzele inerente, cum ar fi stabilirea unor preţuri corecte şi internalizarea costurilor de mediu, pentru a combate utilizarea ineficientă a resurselor.
More incentives are needed forproducers to maintain biodiversity, for example through subsidies, tax benefits, green labeling and certification of products, she added.
Sunt necesare mai multe stimulente pentru ca producătorii să menţină biodiversitatea, de exemplu prin subvenţii, scutiri de taxe, etichetarea ecologică şi certificarea produselor, a adăugat aceasta.
Consumption patterns have also been changing in developing countries and meat, particularly poultry, is an increasingly popular source of protein.
Modelele de consum sau schimbat şi în ţările în curs de dezvoltare, iar carnea, în special carnea de pasăre, este o sursă de proteine tot mai populară.
However, sustainable practices can mitigate some of these effects, said Opio.
Cu toate acestea, practicile durabile pot diminua unele dintre aceste efecte, a spus Opio.
Improving production efficiency by using fewer inputs, organic livestock, appropriate grazingtech-niques, and preserving traditional breeds which are better adapted to local conditions can also significantly reduce thepressure on natural habitats and other resources.
Îmbunătăţirea eficienţei producţiei prin utilizarea a mai puţine resurse pentru producţie, a producţiei animaliere organice, a unor tehnici de păşunat adecvate, precum şi păstrarea raselor tradiţionale care sunt mai bine adaptate la condiţiile locale pot reduce, de asemenea, în mod semnificativ, presiunea exercitată asupra habitatelor naturale şi a altor resurse.
With population growth set to reach nine billion by 2050, it is predicted that our current global meat consumption of around 280mil-lion tons per year will double by 2050.
Şi putem, de asemenea, să ne schimbăm obiceiurile alimentare.
But she stressed that some of the underlying causes such as correct pricing and the internalisation of environmental costs must
Campaniile populare precum„ziua fără carne”pot contribui la reducerea consumului de carne, la îmbunătăţirea stării de sănătate a populaţiei şi la scăderea producţiei animaliere, reducând astfel contribuţia acesteia la pierderea biodiversităţii, li sa spus participanţilor la Săptămâna Verde.
And we can also change our eating habits. Popular campaigns such as‘meat free day’can help cut meat consumption, improve public health and scale down livestock production, thus reducing its contribution tobiodiversity loss, Green Week participants were told.
Având în vedere că populaţia va ajunge la nouă miliarde până în 2050, se estimează că consumul actual de carne la nivel global de aproximativ 280 de milioane de tone pe an se va dubla până în 2050.
TClimate change and biodiversity
TSchimbările climatice şi biodiversitatea
The Fourth IPCC* Assessment Report, published in 2007, revealed a significant increase in the risks faced by biodiversity and ecosystem services.
Al patrulea Raport de evaluare al IPCC*, publicat în 2007, a evidenţiat o creştere semnificativă a riscurilor cu care se confruntă biodiversitatea şi serviciile ecosistemice.
The biodiversity of the oceans is also changing which could have an impact on food supplies, though the volume of species may in fact be on the increase.
Şibiodiversitatea oceanelor este în schimbare, ceea ce ar putea influenţa aprovizionarea cu alimente, deşi volumul speciilor poate fi, de fapt, în creştere.