natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The rights of authors of literary and artistic works (such as books and other writings, musical compositions,paintings, sculpture, computer programs and films) are protected by copyright, for a minimum period of50 years after the death of the author.
Drepturile autorilor operelor literare şi artistice (cărţi şi alte scrieri, compoziţii muzicale, tablouri, sculpturi, programe informatice şi filme) sunt protejate prin ceea ce se numeşte drept de autor pe durata a cel puţin 50 de ani de la data decesului autorului.
Also protected through copyright and related rights are the rights ofperformers (e.g. actors, singers and musicians), producers of phonograms (sound recordings) and broadcastingorganisations.
Protecţia conferită de dreptul de autor şi drepturile conexe se întinde şi asupra drepturilor artiştilor interpreţi sau executanţi (actori, cântăreţi, muzicieni etc), producătorilor de fonograme (înregistrări sonore) cât şi a organismelor de radiodifuziune.
Industrial property can usefully be divided into two main areas:
Proprietatea industrială poate fi împărţită în două mari domenii:
These are in particular trademarks (which distinguish the goods or services of one undertaking from those of other undertakings) and geographical indications (which identify a good as originating in a place where a given characteristic of the good is essentially attributable to its geographical origin).
Semne distinctive Acestea sunt în concert mărcile de fabrică sau de comerţ (care disting produsele sau serviciile unei întreprinderi de cele ale altor întreprinderi) şi indicaţiile geografice (care servesc la identificarea unui produs ca fiind originar dintr-un anumit loc în situaţia în care o caracteristică determinantă a produsului poate fi atribuită în mod esenţial originii sale geografice).
The protection of such distinctive signs aims to stimulate and ensure fair competition and to protectconsumers, by enabling them to make informed choices between various goods and services.
Protecţia acestor semne distinctive vizează promovarea şi asigurarea concurenţei loiale, precum şi protejarea consumatorilor, permiţându-le să aleagă în cunoştinţa de cauză între diferite produse şi servicii.
Other types of industrial property are protected primarily to stimulate innovation, design and the creation of technology.
Altele Alte tipuri de proprietate industrială sunt, de asemenea, protejate, pentru a fi încurajate mai ales inovaţia, design-ul şi creaţiile tehnologice.
In this category fall inventions (protected by patents), industrial designs and trade secrets.
Este cazul invenţiilor (protejate de brevete), al desenelor şi modelelor industriale, precum şi al secretelor comerciale.
The protection is usually given for a finite term (typically 20 years in the case of patents).
Protecţia este în general acordată pentru o durată determinată (20 de ani în principiu în cazul brevetelor).
Possible violations
Posibile încălcări
Legislation limiting IPRs in breach of TRIPs' rules (e.g.: duration of copyrights for less than 50 years, duration of patents for less than 20 years, lack of prohibition to use wine names in connection with “style”, “kind”, “type”);
Posibilele încălcări ale drepturilor de proprietate intelectuală includ: o legislaţie care nu garantează nici tratamentul naţional resortisanţilor Statelor Membre OMC şi nici extinderea automată şi necondiţionată a oricărui avantaj, favoare, privilegiu sau imunitate acordată resortisanţilor oricărui alt stat asupra tuturor Membrilor OMC (clauza naţiunii celei mai favorizate); o legislaţie care limitează DPI, încălcând astfel regulile TRIPS (de exemplu, durata protecţiei drepturilor de autor mai mică de 50 de ani, durata protecţiei brevetelor mai mică de 20 de ani, absenţa interdicţiei de a utiliza denumirile pentru vin în legătura cu “stil”, “gen”, “tip”); o legislaţie care interpretează de manieră prea largă excepţiile prevăzute de TRIPS (indicaţii geografice în mod abuziv considerate ca generice); nerespectarea dispoziţiilor de executare a TRIPS.
Technical regulations
Reglementări tehnice
Technical regulations and industrial standards vary from country to country.
Reglementările tehnice şi normele industriale variază de la o ţară la alta.
Producers and exporters have toadjust to different regulations and standards in order to market their products.
Producătorii şi exportatorii trebuie să se adapteze la diferitele reglementări şi norme pentru a putea comercializa produsele.
If the standards are set arbitrarily,they can become obstacles to trade.
Dacă normele sunt fixate de manieră arbitrară, ele pot deveni obstacole în calea comerţului.
EU industries and companies can rely on the Agreement on Technical Barriers to Trade (TBT) to ensure that regulations, standards, testing and certification procedures in thirdcountries do not create unnecessary obstacles.
Industriile şi întreprinderile UE se pot baza pe prevederile Acordului privindobstacolele tehnice în calea comerţului (OTC/TBT) pentru a veghea ca reglementările, normele şi procedurile de certificare ale ţărilor terţe să nu creeze obstacole inutile.
The TBT agreement applies to a broad range of measures: composition of goods, design requirements,packaging and labelling requirements etc. It applies both to mandatory regulations laying down productcharacteristics, and to voluntary standards.
Acordul TBT se aplică unei largi game de măsuri: compoziţia produselor, normele de concepere, cerinţele în materie de ambalare şi etichetare etc. In acelaşi timp se aplică reglementărilor obligatorii care definesc caracteristicile unui produs, cât şi normelor voluntare.
Not only technical measures adopted by central governments aresubject to trade disciplines: the TBT agreement also includes provisions describing how local government andnon-governmental bodies should apply their own regulations.
Măsurile tehnice adoptate de puterile publice centrale nu sunt singurele care trebuie supuse unor reglementări comerciale: acordul TBT cuprinde şi dispoziţii care descriu cum puterile publice locale şi organismele neguvernamentale ar trebui să aplice propriile reglementări.
The TBT agreement forbids discrimination against imported goods through more burdensome design ortesting requirements.
Acordul TBT interzice orice discriminare în ceea ce priveşte mărfurile importate, pe calea unor cerinţe prea restrictive în materie de design sau de testare.
WTO Members must also ensure that their technical regulations are not more traderestrictive than necessary to achieve their legitimate objectives.
Membrii OMC trebuie să vegheze ca reglementările lor tehnice să nu fie mai restrictive pentru comerţ decât este necesar pentru a realiza obiectivele legitime.
The procedures used to decide whether aproduct conforms to national standards have to be fair and equitable.
Procedurile aplicate pentru a decide dacă un produs este conform cu normele naţionale trebuie să fie juste şi echitabile.
In order to promote greater convergence between national technical regulations and standards, theagreement requires countries to use international standards as a basis for their regulations where these areappropriate to fulfil the legitimate goals pursued.
Pentru a promova o mai mare convergenţă între reglementările tehnice şi standardele naţionale, acordul cere ţărilor să utilizeze standarde internaţionale ca bază pentru reglementările lor, atunci când sunt potrivite pentru a atinge scopurile legitime urmărite.
WTO Members have undertaken to discipline subsidies through the Agreement on Subsidies and Countervailing Measures.
Membrii OMC sau angajat să reglementeze subvenţiile cu ajutorul Acordului asupra subvenţiilor şi a măsurilor compensatorii.
This discipline exists because it is recognised that subsidies on the whole involve amisallocation of resources, which can potentially distort trade and cause adverse effects to competing nonsubsidised enterprises.
Aceasta decizie se justifică prin faptul că subvenţiile în ansamblul lor antrenează o alocare defectuoasă a resurselor, care poate perturba schimburile şi cauza un prejudiciu întreprinderilor concurente nesubvenţionate.
Under WTO law, a “subsidy”is broadly defined as a financial contribution from a government, which confers abenefit on the recipient, which he could not otherwise obtain in the market.
OMC înţelege prin“subvenţie”o contribuţie financiară a puterilor publice care conferă beneficiarului un avantaj pe care nu l-ar fi putut obţine altminteri pe piaţă.
For example, a non-repayabletransfer of government funds, such as a grant or a tax exemption to a company would obviously fall into thiscategory.
De exemplu, un transfer nerambursabil de fonduri publice, precum o donaţie sau o exonerare fiscală către o societate fac parte din această categorie.
In other cases, a comparison with the market is necessary to establish whether a subsidy exists.
In alte cazuri este necesară o comparare cu piaţa pentru a determina dacă există o subvenţie.
Forexample, a Government loan would only involve a subsidy if it were granted on more favourable terms thanthe market i.e. a loan at below market rates; the same consideration applies to loan guarantees, equity infusionsand the Government provision of goods.
Astfel, un împrumut guvernamental nu constituie o subvenţie decât dacă acest împrumut este acordat în condiţii mai favorabile decât cele de pe piaţă, la rate ale dobânzii inferioare celor de pe piaţă. Acelaşi principiu se aplica garanţiilor la împrumuturi, participărilor la capitalul social şi la furnizarea de bunuri de către guvern.
It is important to note that subsidy disciplines apply only to benefits, which result from a financial interventionby Governments.
Este important de observat că reglementările relative la subvenţii se aplică doar avantajelor care rezultă dintr-o intervenţie financiară a guvernului.
Many kinds of Government actions confer benefits but cannot be considered as subsidies.
Mai multe tipuri de acţiuni ale puterii publice conferă avantaje, însă nu pot fi considerate subvenţii.
Forinstance, if a Government lowers social or, especially relevant today, environmental standards, this may reducecompanies’costs and confer a benefit, at least from the purely selfish point of view of the company.
Astfel, dacă un guvern coboară standardele sociale sau pe cele de mediu, poate reduce costurile întreprinderilor şi să le aducă un avantaj, cel puţin din perspectiva egoistă a întreprinderii.
However,as there is no financial contribution from the Government, it is not a subsidy and cannot be subject to remediesagainst subsidies.
Cu toate acestea, dacă nu există contribuţie financiară din partea puterii publice, o asemenea măsura nu este o subvenţie şi nu poate face obiectul căilor de atac împotriva acestora.
Similarly, an export ban on steel scrap may benefit still producers by reducing the price oftheir raw material; this is not a subsidy.
In mod similar, o interdicţie la exportul de deşeuri de oţel poate fi benefică pentru producători datorită faptului că rezultă reducerea preţului materiilor prime; nu este vorba despre o subvenţie.
Another example is customs tariff increases – these benefit companiesby granting them protection, but the Government gains rather than forgoes revenue.
Un alt exemplu este creşterea tarifelor vamale: ea profită întreprinderilor graţie protecţiei pe care o creează, însă guvernul mai degrabă câştigă decât pierde bani.
Not all subsidies can, however, be challenged.
Cu toate acestea, nu pot fi atacate toate subvenţiile.
Certain kinds of subsidies are, in that respect, viewed morefavourably than others.
Unele tipuri de subvenţii sunt văzute în mod mai favorabil decât altele.
For instance, subsidies which apply across the board in the territory of the governmentwhich grants them, and thus do not give certain firms an advantage over others, are not normally consideredto distort trade.
Astfel, subvenţiile aplicate în mod uniform pe teritoriul guvernului care le acorda şi care, pe cale de consecinţă, nu acordă un avantaj anumitor societăţi în raport cu altele, nu sunt în general considerate ca factori de distorsionare a schimburilor.
An example may be a lower rate of corporate income tax for Small and Medium Enterprisesso-called non-specific subsidies.
Ar putea fi cazul, spre exemplu, unei scăderi a ratei impozitului pe beneficiile societare realizate de întreprinderile mici şi mijlocii, ceea ce numim subvenţii nespecifice.
Under WTO law, no action can be taken against a non-specific subsidy.
In dreptul OMC nu poate fi luată nicio măsură împotriva subvenţiilor nespecifice.
On the other hand, specific subsidies e.g. those limited to certain enterprises, potentially can distort trade andcan, therefore, be challenged, if they cause adverse effects (e.g. injury to domestic industry, displacement ofexports, price undercutting) to other WTO Members; these are referred to as “actionable”subsidies.
Pe de altă parte, subvenţii specifice, de exemplu cele limitate la anumite întreprinderi, pot distorsiona comerţul şi pot fi, pe cale de consecinţă, atacate, dacă provoacă efecte defavorabile (prejudiciu pentru industria naţională, redirecţionarea exporturilor, subcotarea preţurilor) altor State Membre ale OMC; aceste subvenţii sunt denumite“subvenţii care pot fi atacate”.
Proof ofsuch effects needs of course to be provided before any action is taken.
Înainte de a întreprinde orice acţiune trebuie adusă, bineînţeles, dovada unor asemenea efecte.
Finally, certain subsidies are considered to have in all circumstances, by their very nature, a direct negative effecton trade and are, therefore, outrightly prohibited: these are export subsidies and subsidies which favour theuse of domestic rather than imported products.
In fine, anumite subvenţii sunt considerate ca având în toate cazurile, prin natura lor, un efect negativ direct asupra comerţului şi sunt, pe cale de consecinţă, interzise: acestea sunt subvenţiile la export şi subvenţiile care favorizează utilizarea produselor naţionale în defavoarea celor de import.
For example, government loans at preferential rates providedonly to exporters or tax exemptions based on the percentage of domestic parts used in production.
De exemplu, împrumuturi guvernamentale la rate ale dobânzii preferenţiale acordate doar exportatorilor sau scutiri de taxe bazate pe procentajul de părţi autohtone utilizate în producţie.
Tax discrimination
Discriminarea fiscală
Article III:2 of GATT 1994 establishes the principle of National Treatment, which creates on WTO members theobligation to treat, imported products in the same way as domestic ones.
Articolul III, paragraful 2 GATT 1994 stabileşte principiul tratamentului naţional, care impune Membrilor OMC obligaţia de a aplica produselor importate acelaşi tratament ca şi produselor naţionale.
In other words, it prohibits WTOmembers from imposing on imported products discriminatory taxes not applicable to domestic goods.
In alţi termeni, interzice Membrilor OMC să impună produselor importate taxe discriminatorii, neaplicabile mărfurilor naţionale.
In order to establish the compatibility of a measure with Article III:2 of GATT 1994, it is necessary to examinewhether imported products are "like products" or "directly competitive or substitutable products" to domesticproducts.
Pentru a determina compatibilitatea unei măsuri cu articolul III, paragraful 2 GATT 1994, este necesar să examinam dacă produsele importate sunt “produse similare” sau “produse direct concurente sau substituibile” produselor naţionale.
Rules are more stringent for the former than for the latter.
Regulile sunt mai stricte în primul caz decât în al doilea.
Like products If imported products are “like”to domestic ones, then their taxation should be identical.
Produse similare Dacă produsele importate sunt “similare”cu produsele naţionale, impozitarea lor ar trebui să fie identică.
In other words,if imported products are found to be taxed in excess of domestically produced products, even by very small(de minimis) margins, there is discrimination and consequently a violation of the national treatment principle.
In alţi termeni, dacă se descoperă că produsele importate sunt obiect al unor impozite mai ridicate faţă de produsele naţionale, chiar şi limita unor margini foarte mici (de minimis), atunci avem de-a face cu o discriminare şi, în mod corespunzător, cu o încălcare a principiului tratamentului naţional.
The term“like product”is not defined in GATT; the interpretation of the term should, therefore, be examined ona case-by-case basis.
Termenul “produs similar” nu este definit în GATT; interpretarea termenului trebuie realizată de la caz la caz.
This would allow a fair assessment in each case of the different elements that constitutelikeness.
Aceasta va permite efectuarea, în fiecare caz, unei evaluări echitabile a diferitelor elemente care constituie similarităţi.
To establish whether imported products are “like”to domestic products similarities in their physicalcharacteristics (i.e. the product's properties, nature and quality such as raw material, outlook, colour,presentation, and packaging) are very important.
Pentru a determina dacă produsele importate sunt “similare”produselor naţionale, sunt importante asemănările caracteristicilor fizice (natura, calitatea, proprietăţile produsului, cum ar fi materia primă, aspectul, culoarea, modul de prezentare, ambalajul).
In addition, one needs to examine elements such as theirproduction techniques and methods (including distillation, filtration, colouring or ageing processes), theproduct's end-uses in the market in question and their tariff classification.
In plus, este necesar să se examineze elemente cum ar fi tehnicile şi metodele de producere (incluzând distilarea, filtrarea, colorarea sau procesul de învechire), utilizarea finală a produsului pe piaţa în discuţie şi în cadrul clasificării lor tarifare.
Directly competitive or substitutable products If imported products are “directly competitive or substitutable products”to domestic ones, then very small(de minimis) differences in taxation are permitted (e.g. a difference of 0.5% could perhaps be tolerated but nota difference of 3%).
Produse direct concurente şi substituibile Dacă produsele importate sunt“direct concurente sau substituibile”cu produsele naţionale, atunci sunt permise diferenţe foarte mici (de minimis) în materie de impozitare (de exemplu, o diferenţă de 0,5% ar putea fi tolerată, însă nu şi o diferenţă de 3%).
Furthermore, for a violation to be found it would need to be established that the heaviertaxation of the imported products is applied in order to “afford protection”to domestic production.
Mai mult, pentru ca să se poată constata o încălcare, este necesar să se stabilească că impozitarea mai ridicată a produselor importate vizează “protejarea”producţiei naţionale.
As theestablishment of the intent of the legislator is not always easy or self-evident, in deciding this issue, it would benecessary to look at the overall design, architecture, and structure of a measure.
Dat fiind faptul că nu este întotdeauna uşor să se determine intenţia legiuitorului, vor trebui examinate conceperea generală, arhitectura şi structura măsurii.
When are imported and domestic products “directly competitive or substitutable”?
Când sunt produsele importate şi cele naţionale “direct concurente şi substituibile”?
Although this categoryis broader than the category of “like”products, it must still be determined on a “case-by-case”basis byreference, however, primarily to the consumers' perception in the market in question.
Cu toate că această categorie este mai vastă decât aceea a produselor “similare”, este necesar să fie determinat de la caz la caz, referindu-ne, de exemplu, la perceperea acestora de către consumatori pe piaţa în discuţie.
Accordingly, informationon the common end-uses (whether products are used in similar settings and for similar purposes), on themarketing strategies (distribution channels and points of sale), must be provided; in addition, one must lookto their physical characteristics, cross-price elasticity, demand in other markets and tariff classification.
In consecinţă, trebuie furnizate informaţii asupra utilizărilor finale comune (sunt produsele utilizate în condiţii similare şi în scopuri similare?) şi asupra strategiilor de comercializare (canale de distribuţie şi puncte de vânzare). In plus, trebuie examinate şi caracteristicile tehnice, elasticitatea încrucişată a preţurilor, cererea pe alte pieţe şi clasificarea tarifară.
For further information I DG Trade I Unit F2 (Legal Aspects of Trade Policy)I Tel. +32 2 295 39 18I E-mail : trade-tbr@ec.europa.eu
Pentru mai multe detalii I DG Comerţ I Unitatea F2 (Aspecte Juridice ale Politicii Comerciale) I Tel. +32 2 295 39 18 I E-mail: trade-tbr@ec.europa.eu
Itscontents(textand illustrations) do notnecessarilyreflectthe viewsofthe European Commission.
Conţinutul (textul şi ilustraţiile) nu reflectă în mod necesar opiniile Comisiei Europene.
This little book tells a story just like the ones I used toenjoy telling my three children
ACărticica aceasta spune o poveste asemănătoare cu cele pe care îmi plăcea să le povestesc celor doi copii ai mei.
They have all grown up now, and I am today a European Commissioner for Development Co-operation.
Acum au crescut amândoi, iar eu sunt comisarul european pentru cooperare pentru dezvoltare şi ajutorumanitar.
These words may seem a little strange, but they are so veryimportant.What they simply mean is that, since we all live on the sameplanet, it is only right that those who are richer help those whoare poor… each in his or her own way.
Poate că aceste cuvinte vă par puţin ciudate, dar suntfoarte importante.
Maybe when you read this story you willunderstand better and like us grown-upssoon want to do something about it.
Ceea ce vor ele să spună este că, din moment ce trăimcu toţii pe aceeaşi planetă, e normal ca oamenii maibogaţi să facă tot ce le stă înputinţă săi ajute pe cei săraci.
RESPONSIBLE FOR DEVELOPMENT AND HUMANITARIAN AID
MEMBRU AL COMISIEI EUROPENE RESPONSABIL PENTRU COOPERAREA PENTRU DEZVOLTARE ŞI AJUTOR UMANITAR
Mathias and his sister Amélie really like watching TV in the evening before theygo to bed.
Lui Mathias şi surioarei sale Amélie le place mult să se uite la televizor searaînainte de culcare.
Tonight, there's a documentary about animals in Africa. –Imagine, Amélie, all those elephants and giraffes just walking around free allover the place… Africa must be a really big place…
În seara asta e un documentar despre animalele din Africa.– Amélie, imaginează-ţi toţi elefanţii şi girafele care se plimbă în voie pestetot… Africa trebuie să fie foarte mare…
That night, Mathias fell asleep in no time at all, and he had a dream.He dreamt that he was in Africa but, strangely, it wasn't really at alllike what he'd seen on TV…
În noaptea aceea, Mathias a adormit cât ai bate din palme şi aînceput să viseze.A visat că era în Africa, dar, ce ciudat, nu era deloc aşa cum văzuseel la televizor…
He dreamt that he woke up with his feet in the sand.
A visat că s-a trezit cu picioarele în nisip.
He had his satchelon his back and was waiting to catch the bus to school, like everymorning, only here it wasn't the same at all…
Avea ghiozdanul în spate şiaştepta autobuzul ca să meargă la şcoală, ca în fiecare dimineaţă,numai că nu era deloc la fel….
The road was so bad that Mathias bounced up anddown like a ball every time it went over a bump.
Autobuzul era înţesat de oameni.
He kept knocking into thepeople next to him who propped him up to stop him falling over.
Drumul era atât de rău încât Mathias eraaruncat în sus şi-n jos ca o minge de fiecare dată când treceau peste o groapă.Se tot lovea de oamenii de lângă el, care îl susţineau ca să nu cadă.
–You’ll get used to it, you know...Amadou laughed and helped Mathias to stand up.
– O să te obişnuieşti, nu te teme…Amadou a râs şi la ajutat pe Mathias să se ridice.
It's true he was used to it. He took this bus every day with his father.
Într-adevăr, el era dejaobişnuit.Lua autobuzul acesta în fiecare zi, alături de tatăl său.
In the next village, Amadou's father got off the bus.
În satul următor, tatăl lui Amadou a coborât din autobuz.
He worked on a big cocoaplantation.
Lucra pe o plantaţieenormă de cacao.
Children the same age as Mathias and Amadou also got off the buswith him.
Copii de aceeaşi vârstă cu Mathias şi Amadou au coborât şiei.