natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Cast an eye around your home and you’ll see at a glance coatings, detergents, medication – applications from deodorants to the fertilisers that put the bread on your table today – all requiring complex compounds of chemical agents.
Uitaţi-vă în jurul casei dumneavoastră și veţi vedea dintr-o privire tencuieli, detergenţi, medicamente – aplicaţii de la deodorante până la îngrășăminte care astăzi vă asigură hrana– toate acestea presupunând compuși complecși de agenţi chimici.
Many end up in waste water, some of which is treated, much of which is not.
Mulţi dintre ei ajung în apele uzate, o parte din acestea fiind tratate, alte însă, care reprezintă o mare parte, nu.
COHIBA is keeping a close eye on 11 substances which have been identified as top priorities for monitoring in the Baltic Sea.
COHIBA supraveghează cu atenţie 11 substanţe care au fost desemnate priorităţi principale pentru monitorizare în Marea Baltică.
Quantities emitted from water treatment plants and the liquid leaching out of landfill sites are measured and experiments conducted to see the effects these have on the Baltic’s fragile ecosystem.
Cantităţile rezultate din staţiile de tratare a apelor și lichidul care se scurge din depozitele de deșeuri sunt măsurate, apoi se efectuează experimente pentru a vedea care sunt efectele pe care acestea le pot avea asupra ecosistemului fragil
Hazardous substances – Where do they come from?
Substanţele periculoase – De unde vin?
Where do they end up?
Unde ajung?
What effect do they have?
Ce efect au?
Around 200 people are involved in the project, some of whom are the scientists responsible for testing and analysing the 240 samples collected each year for COHIBA to examine in its labs throughout the region.
Circa 200 de persoane sunt implicate în acest proiect, o parte dintre acestea fiind oamenii de știinţă responsabili de testarea și analizarea celor 240 de eșantioane colectate în fiecare an pentru COHIBA în vederea examinării în laboratoarele sale din regiune.
COHIBA – part of a whole
COHIBA – parte dintr-un întreg
COHIBA, launched at the start of 2009, is just one measure which will help the situation facing the Baltic Sea and the region surrounding it.
COHIBA, lansată la începutul lui 2009, este doar o singură măsură de ameliorare a situaţiei cu care se confruntă Marea Baltică şi regiunea din jurul acesteia.
The EU’s Integrated Maritime Policy, with its emphasis on policies which take into account the overall picture as opposed to focusing sector by sector, came into being in 2008.
Politica maritimă integrată a UE şi accentul pe care aceasta îl pune asupra politicilor care iau în considerare imaginea în ansamblu, în loc să se concentreze pe fiecare sector în parte, a luat fiinţă în 2008.
This will be complemented by the EU’s Strategy for the Baltic Sea Region, 2009, steered by the European Commission's Regional Policy Directorate-General, which clearly identifies how intertwined the priority areas are.
Aceasta va fi completată de Strategia UE pentru regiunea Mării Baltice din 2009, gestionată de Direcţia Generală Politica Regională a Comisiei Europene, care identifică cu claritate gradul de intersectare a domeniilor prioritare.
Finally, REACH, the European Commission’s requirements governing chemical registration, came into force in 2007. This will also play a key role in reducing the amount of dangerous chemicals finding their way into the environment.
În sfârşit, REACH – cerinţele Comisiei Europene în materie de reglementare a înregistrării substanţelor chimice – a intrat în vigoare în 2007 şi va juca, de asemenea, un rol esenţial în reducerea cantităţii de substanţe chimice periculoase care ajung în mediu.
COHIBA biologists are looking at a range of indicators: toxicity in the livers of fish, the reaction of luminescent bacteria, and fertility levels in various species – endocrine disrupters, which can include chemicals which impact on fertility, are a particular problem, as are dioxins, with levels in Baltic herring exceeding EU safety limits.
Biologii din cadrul proiectului COHIBA iau în considerare o gamă de indicatori: toxicitatea din ficatul peștilor, reacţia bacteriilor luminiscente și nivelurile de fertilitate la diferite specii – perturbatorii endocrini, care pot include substanţe chimice care influenţează fertilitatea, sunt o problemă aparte, la fel ca și dioxinele, ale căror niveluri în heringul baltic depășeșc limitele de siguranţă ale UE.
There is no shortage of substances to analyse.
Nu există penurie de substanţe de analizat.
The overall aim is to produce a picture, as complete as possible, of the sources and inputs of the substances of concern linked to the effects in the Baltic Sea environment.
Scopul general este crearea unei imagini cât mai complete a surselor și intrărilor de substanţe de interes care au legătură cu efectele observate asupra mediului Mării Baltice.
This will involve:
Aceasta va presupune:
A chemist analyses one compound, or family of compounds, across all the samples.
Un chimist analizează un compus sau o familie de compuși, în toate eșantioanele.
The logistics are complex and time constraints tight, samples have to be in the lab within 24 hours of being taken, in order to be stabilised.
Logistica este complexă, iar constrângerile temporale sunt mari, eșantioanele trebuie să ajungă la laborator în termen de 24 de ore de la recoltare, pentru a fi stabilizate.
If they aren’t treated swiftly, compounds will start to break down.
Dacă nu sunt tratate imediat, compușii vor începe să se descompună.
• Identifying the most significant sources by assessing available information on use patterns and release;
• Identificarea surselor cele mai semnificative prin evaluarea informaţiilor disponibile privind tiparele de utilizare și emanaţiile de substanţe;
• Understanding the link between the releases and the effects in the marine environment.
• Înţelegerea legăturii dintre emanaţii și efectele asupra mediului marin.
A further problem presents itself: where to test?
Mai există o problemă, cea a locului în care să se efectueze testele.
The project tests water taken from the major waste water treatment plants suggested by the participating country.
Proiectul testează apă preluată din marile instalaţii de tratare a apei uzate propuse de ţara participantă.
But knowing if that is the right source to check for any given compound is not easy.
Dar nu este ușor să afli dacă aceasta este sursa corectă de verificare pentru un anumit compus.
Quite possibly the prioritised chemical might be used in another location or treated at another waste water facility.
Este foarte posibil ca produsul chimic vizat să fie utilizat într-o altă locaţie sau tratat într-o altă instalaţie de tratate a apei uzate.
As project biologist Tarja Nakari explains, “Biotests are vital.
Biologul proiectului, Tarja Nakari, explică: „Biotestele sunt vitale.
A chemical can exist in the environment and not show up in the chemical analysis of water samples.
O substanţă chimică poate exista în mediu fără a fi depistată la analiza chimică a eșantioanelor de apă.
Similarly, something can show up in water samples and not appear in the environment, so the biotests are a cross-reference.” panorama 30
De asemenea, e posibil ca o substanţă să apară în eșantioanele de apă, dar să nu fie prezentă în mediu; prin urmare, biotestele sunt o trimitere încrucișată.” panorama 30
Pollution, no respect for borders
Poluarea nu cunoaște frontiere
HELCOM – the Convention on the Protection of the Marine Environment of the Baltic Sea Area
HELCOM – Convenţia privind protecţia mediului marin din zona Mării Baltice
In 1974 several countries bordering the Baltic signed the Helsinki Convention, updated in 1992 when a new Convention was signed in response to changing environmental principles and developments in the geo-political environment.
În 1974, câteva ţări riverane Mării Baltice au semnat Convenţia de la Helsinki, reînnoită în 1992, când sa semnat o nouă convenţie ca reacţie la principiile de mediu în schimbare şi la evoluţiile din mediul geopolitic.
Many countries need to come together to make COHIBA a success, as the pollution of the Baltic Sea is not something that can be worked on by individual states.
Dacă se dorește transformarea COHIBA într-un succes, este necesar efortul conjugat al multor ţări, deoarece poluarea Mării Baltice nu este o problemă care poate fi rezolvată de state în mod individual.
But is there the political will, a realisation of the imperative?
Există însă voinţa politică, suntem conștienţi de caracterul imperativ al acestei probleme?
Forsius thinks the will is there, but there is a real lack of resources. “It is quite expensive to put in place different systems like registers, and around the Baltic some countries have small administrations and are lacking resources – it’s not so easy for them.”
Forsius este de părere că există voinţă, dar ne confruntăm cu o lipsă reală de resurse: „Creare de sisteme diferite, precum registrele, costă foarte mult, iar unele ţări riverane Mării Baltice au administraţii mici și sunt lipsite de resurse – nu este ușor pentru ele”.
Other countries in the region are better at assessing the sources and the use of hazardous substances and controlling the use of them.
Alte ţări din regiune se descurcă mai bine în ceea ce privește evaluarea surselor și utilizarea substanţelor periculoase și controlarea utilizării acestora.
The organisation coordinates regional monitoring and produces scientific assessments on the status of various elements governing the well-being of the sea as decided on by all the countries involved.
Organizaţia coordonează procedurile de monitorizare regionale şi produce evaluări ştiinţifice privind situaţia unor diferite elemente care influenţează bunăstarea mării, în conformitate cu decizia tuturor ţărilor participante.
As an environmental policymaker, HELCOM develops common objectives and actions.
În calitate de factor de decizie politică în domeniul mediului, HELCOM elaborează obiective şi acţiuni comune.
As Forsius meets national experts and gives presentations at conferences, he finds that the smaller Baltic States are very keen to get help.
Organismul de conducere al convenţiei, Comisia de la Helsinki (HELCOM), este alcătuit din Danemarca, Estonia, Comunitatea Europeană, Finlanda, Germania, Letonia, Lituania, Polonia, Rusia şi Suedia.
However, as he explains, they are burdened with many tasks and the current financial situation is also a drain on scant resources.
Având în vedere că Forsius sa întâlnit cu experţi naţionali și a ţinut prezentări la conferinţe, el a aflat că ţările baltice mai mici sunt foarte dornice să obţină ajutor.
“They have less and less money and, at the same time, are being required to raise their levels of performance,” he says.
Totuși, după cum explică el, acestea sunt împovărate cu sarcini numeroase, iar situaţia financiară actuală restrânge, de asemenea, resursele limitate.
The governing body of the convention, the Helsinki Commission (HELCOM), is made up of Denmark, Estonia, the European Community, Finland, Germany, Latvia, Lithuania, Poland, Russia and Sweden.
„Aceste ţări au din ce în ce mai puţini bani și, în același timp, li se cere să-și ridice nivelurile de performanţă”, spune el.
What has it achieved so far?
Care sunt realizările convenţiei până în prezent?
And even if all the Baltic countries do their best and cut back their levels of emissions, action has to be taken over a wider geographical area.
Cu toate că toate ţările baltice fac tot ce le stă în putinţă pentru a reduce nivelurile de emisii, măsurile trebuie luate într-o zonă geografică mai mare.
“It doesn’t help if we are perfect in the Baltic countries, we still need to have requirements outside the sea area as well.” 40% of some airborne pollutants which contaminate the sea are wafting in from countries well outside the Baltic region, like the UK.
„Nu ne ajută dacă suntem perfecţi în ţările baltice, mai trebuie să impunem cerinţe și în afara zonei marine”. 40 % din unii poluanţi atmosferici care contaminează marea sunt aduși din ţări situate mult în afara regiunii baltice, cum ar fi Regatul Unit.
HELCOM, true to its remit, has harmonised monitoring programmes in the region, enabling the countries who signed up to the convention to identify what is happening across the sea as a whole.
HELCOM, fidelă misiunii care i-a fost încredinţată, a armonizat programele de monitorizare din regiune, permiţând ţărilor care au semnat convenţia să observe ceea ce se întâmplă în ansamblu în mare.
As a result of the data, steps have been taken to reduce the input of nutrients and hazardous substances and some of the negative impacts linked to shipping.
În urma analizării datelor, au fost luate măsuri de reducere a intrărilor de substanţe nutritive şi periculoase şi a efectelor negative legate de transportul maritim.
HELCOM also provides a forum for specialists to co-operate in fields such as planning for, and rapid response to, disasters.
HELCOM reprezintă, de asemenea, un forum de cooperare pentru specialişti în domenii precum pregătirea pentru dezastre şi reacţia rapidă în cazul producerii lor.
The setting up of a network of Baltic Sea Protected Areas has played a role in the improved status of species such as the white-tailed eagle, cormorant, Baltic wild salmon and seals, in the northern reaches of the sea.
Crearea unei reţele a zonelor protejate de la Marea Baltică a contribuit la îmbunătăţirea situaţiei unor specii precum vulturul cu coadă albă, corbul de mare, somonul sălbatic din Marea Baltică şi foca, în extremitatea nordică a mării.
HELCOM’s screening project of occurrences of hazardous materials ending up in the sea itself started in 2008.
Proiectul HELCOM privind examinarea cazurilor de materiale periculoase care ajung în mare a început în 2008.
Funded by the Nordic Council of Ministers, this analyses samples of fish and the sea water, complementing the work of COHIBA which screens for chemicals as they start their infiltration into the environment, at waste water source.
Finanţat de Consiliul Nordic al Miniştrilor, acesta analizează eşantioane de peşti şi de apă de mare, completând activitatea COHIBA, care analizează substanţele chimice din momentul în care se infiltrează în mediu, la sursa de apă uzată.
HELCOM’S action plan, already adopted by all the countries, feeds into the Baltic Sea Strategy to further its environmental goals.
Planul de acţiune al HELCOM, care a fost deja adoptat de toate ţările, se înscrie pe linia Strategiei pentru Marea Baltică, în vederea îndeplinirii obiectivelor de mediu ale acesteia.
In this section Panorama responds to your concerns and questions about practical project issues and any other questions you send in.
În această secţiune, Panorama răspunde la preocupările şi întrebările dumneavoastră privind aspecte practice ale proiectului şi la orice altă întrebare adresată.
Write in to: regio-panorama@ec.europa.eu
Scrieţi-ne la adresa:regio-panorama@ec.europa.eu
The Baltic Sea Strategy has benefited from extensive public consultation.
Strategia pentru regiunea Mării Baltice a beneficiat de o consultare publică deosebită.
Here is what some of you are saying.
Iată ce declară unii dintre dumneavoastră:
A balanced development of the Baltic Sea Region cannot only focus on the main basin of the Baltic Sea.
O dezvoltare echilibrată a regiunii Mării Baltice nu se poate axa doar pe bazinul principal al Mării Baltice.
Therefore, the NSPA network emphasises the importance of northernmost areasof the Baltic Sea Region in the strategy and the need to identify the added value and numerous possibilities these Northern EU regions can offer the Baltic Sea Region and Europe as a whole.
Prin urmare, reţeaua NSPA subliniază importanţa pentru strategie a zonelor septentrionale ale regiunii Mării Baltice, precum şi nevoia de identificare a valorii adăugate şi a numeroaselor posibilităţi pe care le pot oferi aceste regiuni nordice ale UE regiunii Mării Baltice şi Europei în general.
A well-balanced Baltic Sea Region needs a strong North.”
O regiune a Mării Baltice bine echilibrată are nevoie de un nord puternic.”
“In addition to traditional infrastructure, the development of ICT infrastructure in the region is vitally important.
„Pe lângă infrastructura tradiţională, dezvoltarea infrastructurii TIC în regiune este de o importanţă vitală.
Coordinated measures are needed in order to develop common standards, e.g. electronic identification.
Sunt necesare măsuri coordonate pentru a dezvolta standarde comune, precum identificarea electronică.
We do assume that development of crossborder e-services leads to opening the service sector for competition between Member States and becomes, at the same time, a key driver for economic and social integration of the Baltic Sea Region.”
Presupunem că dezvoltarea serviciilor electronice transfrontaliere duce la deschiderea sectorului serviciilor la concurenţă între statele membre, şi devine, în acelaşi timp, un factor esenţial de integrare economică şi socială a regiunii Mării Baltice.”
Association of Estonian Cities
Asociaţia oraşelor estoniene
Northern Sparsely Populated Areas This group represents close collaboration between the four northernmost counties of Sweden (Norrbotten, Västerbotten, Jämtland and Västernorrland), the seven northernmost and eastern regions of Finland (Lapland, Oulu Region, Central Ostrobothnia, Kainuu, North Karelia, North Savo and South Savo) and North Norway (Finnmark, Troms and Nordland)
Acest grup reprezintă strânsa colaborare dintre cele patru departamente septentrionale ale Suediei (Norrbotten, Västerbotten, Jämtland, Västernorrland), cele şapte regiuni de la extremitatea nordică şi estică a Finlandei (Lapland, regiunea Oulu, Ostrobothnia Centrală, Kainuu, Karelia de Nord, Savo de Nord şi Savo de Sud) şi Norvegia de nord (Finnmark, Troms şi Nordland).
“Local and regional projects need to be encouraged to make use of different financing sources such as Jaspers, Jeremie and the Jessica funds to help the strategy become a model of how to develop a macro-region.
„Proiectele locale şi regionale trebuie încurajate să utilizeze diferite surse de finanţare precum fondurile Jaspers, Jeremie şi Jessica pentru a ajuta strategia să devină un model de dezvoltare a unei macroregiuni.
At least at the beginning, the role of the EU Commission should be extremely central, to get the strategy started and to secure its financing and implementation.”
Cel puţin la început, rolul Comisiei Europene ar trebui să fie foarte important, până la demararea strategiei şi garantarea finanţării şi punerii în aplicare a acesteia.”
The Association of Finnish Local and Regional Authorities
Asociaţia autorităţilor locale şi regionale finlandeze
Baltic Sea 2020 is of the opinion that the Strategy for the Baltic Sea Region (later referred to as the strategy) offers a unique opportunity to forcefully strengthen the initiatives of HELCOM’s Baltic Sea Action Plan (BSAP).
Fundaţia Marea Baltică 2020 consideră că Strategia pentru regiunea Mării Baltice (pe care în continuare o vom numi „strategia”) oferă o ocazie unică de consolidare a iniţiativelor Planului de acţiune pentru Marea Baltică al HELCOM (PAMB).
For that reason we stress that it is of utmost importance to incorporate the BSAP into the Strategy for the Baltic Sea Region.
Iată de ce dorim să subliniem că este deosebit de important ca PAMB să fie încorporat în Strategia pentru regiunea Mării Baltice.
Our primary argument is that the strategy is an EU initiative, which hopefully can strengthen implementation mechanisms and improve governance.
Argumentul nostru principal este acela că strategia este o iniţiativă a UE, care, sperăm noi, poate consolida mecanismele de punere în aplicare şi poate îmbunătăţi guvernanţa.
The initiative and the actions will gain high-level political backing when adopted by the Council.
Iniţiativa şi acţiunile vor beneficia de un sprijin politic considerabil atunci când vor fi adoptate de Consiliu.
“We also welcome that the Baltic Sea Strategy is planned as an action-oriented strategy with precisely defined actions, expected results, identification of actors responsible for implementation and a time schedule for implementation.
„Salutăm, de asemenea, faptul că Strategia pentru regiunea Mării Baltice este concepută ca strategie orientată spre acţiune, fiind foarte clar care sunt acţiunile, care sunt rezultatele aşteptate, factorii responsabili de punerea în aplicare şi calendarul acesteia.
This reflects a concrete and outcome-oriented process.
Aceasta reflectă un proces concret, orientat spre rezultate.
The Öresund Committee represents the local and regional authority level with competences to add concrete substance to carry out the strategy.”
Comisia Öresund reprezintă nivelul de autoritate local şi regional care are capacitatea de a adăuga un conţinut concret în vederea aplicării strategiei.”
Forceful implementation of measures can successfully limit damage, especially caused by eutrophication and overfishing, but also by hazardous substances and invasive species.
Punerea în aplicare viguroasă a măsurilor poate limita cu succes daunele, în special cele cauzate de eutrofizare şi pescuitul în exces, dar şi cele cauzate de substanţele periculoase şi speciile invadatoare.
Of pivotal importance is that the strategy not only clearly identifies actions, but also names responsible authorities and institutions which will have the mandate to monitor and ensure implementation.
De o importanţă crucială este faptul că strategia nu numai că identifică în mod clar acţiunile, dar şi numeşte autorităţile şi instituţiile responsabile care vor avea mandatul de a monitoriza şi asigura punerea în aplicare.
Only then can we strive towards reaching one of the BSAP’s main targets – “a Baltic Sea unaffected by eutrophication”.
Numai atunci, vom putea încerca să îndeplinim unul din principalele obiective ale PAMB – „o Mare Baltică neafectată de eutrofizare”.
Baltic Sea 2020 a foundation aimed at stimulating concrete and active measures that improve the environment of the Baltic Sea
Marea Baltică 2020 – o fundaţie care vizează stimularea unor măsuri concrete şi active care să îmbunătăţească mediul din Marea Baltică.
“The NSPA network welcomes the EU Strategy for the Baltic Sea Region and would like to emphasise the role of the northern areas within the larger context of the Baltic Sea area.
„Reţeaua NSPA salută Strategia UE pentru regiunea Mării Baltice şi doreşte să sublinieze rolul zonelor nordice în contextul mai larg al regiunii Mării Baltice.
Often viewed only as remote regions with low population density, these regions are in fact important suppliers of minerals and natural resources; they are regions of a strong innovation capacity and knowledge base and are promoters of economic growth in the Baltic Sea Region.
Adesea considerate simple regiuni periferice, cu o densitate scăzută a populaţiei, aceste regiuni sunt, de fapt, importanţi furnizori de resurse minerale şi naturale; sunt regiuni cu o capacitate de inovare şi o bază de cunoaştere puternice şi sunt promotori ai creşterii economice în regiunea Mării Baltice.
They function as an important interface between the EU and Russia and offer first-hand experiences on and solutions for the major challenges the Baltic Sea Region and Europe as a whole are now facing, such as demographic challenges, climate change and globalisation.
Ele funcţionează ca o importantă interfaţă între UE şi Rusia şi oferă experienţe inedite despre principalele provocări cu care se confruntă regiunea Mării Baltice şi UE în ansamblul ei, precum şi soluţii pentru aceste provocări, printre care se numără provocările demografice, schimbările climatice şi globalizarea.
If environmental imperatives are to be met and species and life-sustaining ecological processes and services are to be protected while the economy grows, then people need to know which areas to protect, which to set aside for wind turbines, which for shipping lanes and so on.
EFORTURI CONJUGATE PENTRU REGIUNEA MĂRII BALTICE finanţeze un proiect-pilot care oferă sprijin cooperării transfrontaliere și schimbului de informaţii între sistemele de supraveghere maritimă.