natgillin/translations-raw huggingface dataset:
SECOND PROGRESS REPORT ON ECONOMIC AND SOCIAL COHESION • JANUARY 2003
AL DOILEA RAPORT INTERMEDIAR CU PRIVIRE LA COEZIUNEA ECONOMICĂ Şl SOCIALĂ · IANUARIE 2003
Since the publication of the first progress report on economic and social cohesion ayear ago, the European Union has taken a historic step as a result of the decision bythe European Council meeting in Brussels last October confirming enlargement to 25Member States from May 2004.
De la publicarea primului raport intermediar cu privire la coeziunea economică şi socială -acum un an - Uniunea europeană a făcut un pas istoric înainte, în urma deciziei Consiliului european de la Bruxelles, din octombrie 2002, care confirmă extinderea acesteia la 25 de State membre începând cu luna mai 2004.
This decision removes at a stroke a major divisionon the map of Europe, creating enhanced conditions for peace and prosperity on ourcontinent in the years ahead.
Această decizie înlătură separarea de până acum din cadrul Europei, creând astfel condiţiile prielnice pentru consolidarea, în viitor, a păcii şi prosperităţii pe continentul nostru .
The successful integration of the new Member States into the enlarged Union is nowa top political priority.
Aceste politici vor fi puse în practică începând cu prima zi după aderare, ele beneficiind de o suplimentare a Fondului structurale şi de coeziune, în valoare de aproximativ 22 de miliarde de Euro.
The European Union’s cohesion policies are the key instrumentfor ensuring that the integration process is both as smooth and as successful as possible.
Decizia de suplimentare a fondurilor a fost luată la Consiliul european de la Copenhaga, în decembrie anul trecut ea referindu-se la perioada 2004-2006.
These policies will begin to take effect immediately on accession on the basisof the nearly 22billion in additional resources that were allocated to the Structural Funds and the Cohesion Fund by the European Council in Copenhagen last December for the period 2004-2006.It is a personal priority of mine to ensure that this major package of resources is fully used for the direct benefitof the 75 million new citizens of the Union concerned.
Una dintre priorităţile mele personale este să mă asigur că aceste resurse suplimentare vor fi folosite în totalitate în beneficiul celor 75 de milioane de noi cetăţeni ai Uniunii.
This will be helped by the close working relationships thathave already been established between the Commission and the national authorities of the ten new Member States over recent years, as well as with those in Rumania and Bulgaria that will join the Union at a later stage.
Acest lucru va fi posibil datorită bunelor relaţii de colaborare, stabilite în decursul ultimilor ani, între Comisia europeană şi autorităţile naţionale atât din cele zece viitoare state membre, cât şi din România şi Bulgaria, ţări care vor adera mai târziu.
The main purpose of the present report is to look even further ahead, beyond 2006, preparing the ground forthe Commission’s proposals later this year on the kind of cohesion policies that will be needed in the enlarged Union.
Principalul scop al acestui raport este de a face o evaluare de perspectivă a perioadei de după 2006, pregătind astfel terenul pentru propunerile pe care Comisia le va înainta la sfârşitul acestui an, cu privire la tipul politicilor de coeziune de care va avea nevoie Uniunea extinsă.
The report confirms that after enlargement, income and employment disparities between the regions willwiden considerably.
Raportul confirmă că, după extindere, diferenţele între regiuni - în ceea ce priveşte ocuparea forţei de muncă şi veniturile- se vor mări considerabil.
It thus provides support to one of the principal conclusions in the great debate on the futureof cohesion policy, that the main challenge for the future will be to promote catching up on the part of both theless developed regions in the new, and in the present, Member States.
El susţine astfel una dintre concluziile principale ale dez­baterilor pe marginea viitorului politicii de coeziune, şi anume că în viitor, provocarea cea mai mare va fi de a permite regiunilor mai puţin dezvoltate atât din Statele membre actuale cât şi din noile state membre, recuperarea decalajelor faţă de restul regiunilor.
A majority of contributions to the debate have also reinforced one of my own convictions on the need for anambitious cohesion policy for the period after 2006 capable of responding to expectations of allof its citizens.Increasingly, these same citizens look to Europe for help in finding solutions to the major threats posed, for example, in a global and more competitive economy, and in supporting their efforts to take advantage of the newopportunities of the knowledge economy.
Majoritatea contribuţiilor la această dezbatere au întărit de asemenea una dintre convingerile mele: după 2006, Uniunea va avea nevoie de o politică de coeziune ambiţioasă, capabilă de a răspunde aşteptărilor tuturor cetăţenilor acesteia. Din ce în ce mai mult, aceştia fac apel la Europa pentru ai sprijini atât în soluţionarea problemelor majore cu care se confruntă - de exemplu, economia globalizată şi mult mai competitivă - cât şi în eforturile lor de a beneficia de noile avantaje oferite de o economie bazată pe cunoaştere.
I believe that Europe must have the vision to respond to these demands by maintaining a policy that addressesthe many problems arising in the regions, while helping to exploit the opportunities, even in the more prosperous Member States.
Cred că Europa trebuie să dispună de viziunea necesară pentru a putea răspunde acestor aşteptări prin promovarea unei o politici care să abordeze numeroasele probleme ce apar în regiuni, ajutându-le în acelaşi timp să exploateze la maxim oportunităţile oferite, lucru valabil inclusiv pentru regiunile cele mai prospere.
Europe needs regional policy instruments that are well targeted, simple to use and whichguarantee the involvement of all the key actors at regional and local level.
Europa are nevoie de instrumente de politică regională cu obiective clare, simple de utilizat şi care să garanteze participarea tuturor actorilor cheie, la nive regional şi local.
Michel Barnier Member of the European Commission responsible for Regional policy
Dezvoltarea acestor idei şi transpunerea lor în propuneri practice pentru viitor constituie agenda mea de lucru pentru anul 2003.
SITUATION AND TRENDS • JANUARY 2003
Comisarul european responsabil cu politica regională
Update on the data used in the report
STADIU ACTUAL Şl TENDINŢE · IANUARIE 2003
The second progress report updates the data concerning regional GDP for 2000 and employment and therate of joblessness in 2001.
Al doilea raport intermediar actualizează datele referitoare la PIB-ul regional pe anul 2000, şi pe cele referitoare la ocuparea forţei de muncă şi rata şomajului pe anul 2001.
The regional data for the GDP of the two countrieswhich are not scheduled to join the Union before2006 (Romania and Bulgaria) are included in thereport but have not been taken into account in calcu- lating average per capita GDP in the EU252
Datele regionale referitoare la PIB-ul celor două ţări care nu vor adera la Uniune înainte de 2006 (România şi Bulgaria), figurează în prezentul raport, dar nu au fost luate în conside­rare în calculul PIB-ului mediu pe cap de locuitor al Uniunii extinse, având 25 de state membre2.
the data concerning regional economic and social disparities, describes the state of the debate on thefuture of cohesion policy and outlines the results ofthe accession negotiations with the ten future Member States.
Al doilea raport intermediar privind coeziunea economi­că şi socială a fost publicat în urma angajamentului luat de Comisia Europeana de a raporta Consiliului, în mod regulat, cu privire la pregătirea propunerilor referitoare la continuarea politicii de coeziune după 2006'.
I.Situation and trends
I. Stadiu actual şi tendinţe
Economic and social convergence is continuing in theexisting European Union countries, with some slightvariations:
Tendinţa de convergenţă economică şi socială continuă în actualele state membre ale Uniunii Europene, cu câte­va mici variaţii:
•The ratio between the 10% of the most prosperousregions and the 10% of the least prosperous ones inthe EU25 is 4.4 (compared with 2.6 in the EU15).
• în Uniunea extinsa, cu 25 de state membre, raportul dintre 10% din regiunile cele mai prospere şi 10% din regiunile cele mai sărace este de 4,4 (faţă de 2,6 în Uniunea cu 15 state membre).
-at national level, the “cohesion” countries3 are con- tinuing to make up lost ground;
- la nivel naţional, ţările care beneficiază de Fondul de coeziune' continuă să recupereze decalajele ,
-at regional level in the EU, disparities are narrowing;
- în cadrul UE, la nivel regional, decalajele se micşorează,
-within Member States, by contrast, disparities haveworsened.
- în interiorul statelor membre, în schimb, decalajele sau mărit.
A balanced regional development strategy is neededtherefore for the whole of the territory of the Union.
în consecinţă, este necesară o strategie de dezvoltare regională echilibrată pe întreg teritoriul Uniunii.
1.The slowing down of economicgrowth
1. încetinirea ritmului creşterii economice
•15% of people in Europe are below the nationalpoverty threshold (without social transfers otherthan retirement pensions this figure would be 24%).
• 15% dintre europeni trăiesc sub nivelul naţional de sărăcie (fără a lua în calcul transferurile sociale, altele decât pensii­le, această rată ar ajunge la 24%).
•Each euro disbursed by the Structural Funds in the
în 2001, Uniunea Europeană a înregistrat o încetini­re semnificativă a ritmului creşterii economice: PIB-ul Uniunii celor 15 a crescut cu numai 1,5%, faţă de 3,5% în 2000.
Objective 14 regions results in an increase in their
Ne putem deci aştepta ca această scădere să aibă un impact negativ, mai ales asupra regiunilor celor mai sărace din Uniune.
GDP of EUR1.33 and also has knock-on effects inmore prosperous regions: one quarter of originalexpenditure benefits other parts of the Union.
• Fiecare Euro cheltuit din Fondurile structurale în regiunile eligibile pentru «Obiectivul I»4 a atras o creştere a PIB-ului acestora cu 1,33 Euro, având efecte şi asupra asupra regiu­nilor mai prospere: un sfert din cheltuielile iniţiale aducând beneficii in celelalte zone ale Uniunii.
In 2001 the Union experienced a significantdownturn in economic growth: GDP in the EU15rose by only 1.5% as against 3.5% in 2000.
Acest raport este continuarea celui de-al doilea raport referitor la coeziunea economică şl socială [COM (2001) 24 final, din data de 31 ianuarie 2001, şi a primului raport intermediar referitor la coeziunea economică şl socială [COM (2002) 46 finai, din data de 30 ianuarie 2002].
Theslackening pace can be expected to have a particularly negative impact on the poorest regions in the Union.
Negocierile de aderare cu Estonia, Lituania, Letonia, Slovacia, Slovenia, Ungaria, Republica cehă, Cipru, Malta şi Polonia, au fost încheiate cu ocazia Consiliului European de la Copenhaga, în decembrie 2002.
1.It follows the Second Report on Economic and Social Cohesion [COM (2001) 24 final of 31 January 2001] and the first progress report on economic andsocial cohesion [COM (2002) 46 final of 30 January 2002].2.The accession negotiations with Estonia, Lithuania, Latvia, Slovakia, Slovenia, Hungary, the Czech Republic, Cyprus, Malta and Poland were concluded at the Copenhagen European Council in December 2002.3.The “cohesion” countries are Spain, Greece, Portugal and Ireland even though the latter no longer meets the eligibility requirements for the Cohesion Fundon account of its level of development.4.The so-called «objective 1» programmes are aimed to the development of the most disadvantaged regions.
Ţările care beneficiază de Fondul de coeziune sunt Spania, Grecia, Portugalia şi Irlanda, chiar dacă aceasta din urmă, datorită nivelului său de dezvoltare, nu mai respectă condiţiile de eligibilitate pentru a beneficia de acest acest fond Aşa-numitele programe din cadrul «Obiectivului 1» sunt destinate dezvoltării celor mai defavorizate regiuni ale Uniunii.
The impact on employment of the economic downturn has been less severe than expected.
Impactul încetinirii ritmului creşterii economice asupra ocupării forţei de muncă a fost mai mic decât prevăzut.
The main employment trends in the Union are the following:
Irlanda a înregistrat o rată de creştere susţinută a PIB-ul pe cap de locuitor la paritate cu puterea de cumpărare, atingând, în 2001,118% din media Uniunii (faţade 115% în 2000 şi de numai 64% în 1988).
The cohesion countries continued to narrow thegap with the other countries in the Union, apartfrom Greece.
Principalele tendinţe privind ocuparea forţei de muncă în cadrul Uniunii sunt următoarele:
Regional disparities within Member States continued to widenin 2000.
Decalajele regionale din cadrul statelor membre au continuat să crească de-a lungul anului 2000.
As a result of convergencebetween Member States, however, overall disparitiesbetween regions within the EU15 remained virtuallyunchanged between 1995 and 2000.
Cu toate acestea, datorită tendinţei de convergenţă dintre statele membre, decalajele, globale, dintre regiunile UE au rămas practic neschimbate între 1995 şi 2000.
•In 2001 the rate of growth of employment waslow, rising by 1.3%.
• Rata de creştere a ocupării forţei de muncă a fost redu­să în 2001, ea ridicându-se la 1,3%.
It was highest in Denmark,the Netherlands and Sweden and lowest in Italyand Greece. At the same time, the rate of unem-ploymentwas slightly up in the first half of 2002,reaching 7.7%.
Ea a atins niveluri mai ridicate în Danemarca, Olanda şi Suedia, si mai scăzute în Italia şi Grecia. în paralel, rata şomajului a crescut uşor în prima jumătate a anului 2002, atingând cifra de 7,7%.
It was especially high in Italy,Greece and Spain, where women and young people were the main groups affected.
Ea a fost în special ridicată în Italia, Grecia şi Spania, unde a afectat în mod deosebit femeile şi tinerii.
In the Objective 1 regions,per capita incomeremained slightly above 71% of the Communityaveragein 2000.
în regiunile eligibile pentru «Obiectivul 1», venitul pe cap de locuitor a fost, în 2000, puţin mai mare de 71% din media pe Uniune .
The catching-up effect is best measured over a five-year period, when the income gapclosed by 1.5 points between 1995 and 2000 and bytwo points in the regions eligible under Objective 1since 1989, underlining the long-term effectivenessof the Structural Funds.
Efectul de recuperare a decalajelor se poate măsura cel mai bine pe o perioadă de cinci ani. Astfel, diferenţa de venit sa redus cu 1,5 puncte în perio­da 1995 - 2000 si cu 2 puncte, începând cu 1989, în regiu­nile eligibile pentru «Obiectivul 1», demonstrând astfel eficacitatea pe termen lung a Fondurilor structurale.
The EU25 will consist of three groups of countries(see graph on page16):
într-o Uniune cu 25 de state membre, vor exista trei gru­puri de ţări (a se vedea graficul de la pagina 16):
•Regional disparities in employmenthave nar-rowedbut remain significant: regions with thehighest rate of employment have an average of78.1%, while in those with the lowest rate, it is48%.
• Disparităţile regionale din punct de vedere al ocupă­rii forţei de muncă au scăzut, dar râmân încă semni­ficative: regiunile cu cea mai ridicată rată de ocupare înregistrează o medie de 78,1%, ¡ar cele cu cea mai scăzută una de 48 %.
The gap in terms of unemployment ratesranges from 2.3% to 19.7% depending on region.Between regions within the same Member State,the widest gaps are to be found in France and Italy.
Diferenţa în ceea ce priveşte rata şomajului se situează între 2,3% şi 19,7 %, în funcţie de regiune. Cea mai mare diferenţă între regiunile dintr-un stat membru sa înregistrat în Franţa şi Italia.
•the eight poorest future Member States (with a percapita GDP equivalent to 42% of the Communityaverage);
• Cele mai sărace opt viitoare state membre (având un PIB pe cap de locuitor egal cu 42% din media pe Uniune),
•Social cohesionis continuing to show a slowimprovement.
• Coeziunea socială continuă să progreseze lent.
The amount separating the totalincome of the most prosperous regions and thepoorest ones has fallen, as has the number of Europeans living below the national povertythreshold.
Diferenţa dintre venitul total din regiunile cele mai bogate şi cel din regiunile cele mai sărace sa micşorat, după cum a scăzut şi numărul europenilor care trăiesc sub pragul national de sărăcie.
•an intermediary group (Spain, Cyprus, Portugal,Slovenia, Greece) with a per capita GDP between71% and 92% of the Community average;
• un grup intermediar (Spania, Cipru, Portugalia, Slovenia, Grecia), cu un PIB pe cap de locuitor situat între 71% şi 92% din media pe Uniune, în ţările candidate:
•a group that includes the other existing Member States, with an average per capita GDP equivalentto 115% of the Community average.
• un grup care cuprinde celelalte state membre actuale, cu un PIB pe cap de locuitor egal cu 115% din media pe Uniune.
•employment was affected by the 2001 economiccrisis.
• Gradul de ocupare a forţei de muncă a fost afectat de criza economică din 2001.
The steady decline in the rate of employ-mentin the last five years has continued, despite asubstantial rise in the services sector.
Declinul constant al ratei de ocupare, în ultimii cinci ani, a continuat, deşi sectorul serviciilor a înregistrat o creştere considerabilă.
The rate ofemployment is six points below that in the EU15(with only Slovenia and Cyprus having a rate abovethe Community average).
Rata de ocupare este cu 6 puncte mai mică decât cea a Uniunii celor 15 (doar Slovenia şi Cipru având o rată de ocupare superioară mediei pe Uniune).
•regional disparities in employment are smaller thanin the EU but remain significant.
• Disparităţile regionale din punctul de vedere al ocupării forţei de muncă sunt mai mici decât in UE, dar rămân totuşi semnificative.
In 2001 the rate ofjoblessness was 13%; it was 24.3% in the mostaffected regions and 3.6% in those suffering least.
In 2001, rata şomajului era de 13%, ea atingând nivelul de 24,3 % în regiunile cele mai afec­tate şi 3,6% în cele mal puţin afectate.
In the EU25, disparities in terms of employmentand social cohesion will widen.
în cadrul unei Uniuni extinse, cu 25 de membri, dispari­tăţile regionale, în ceea ce priveşte gradul de ocupare a forţei de muncă şi de coeziune socială, se vor accentua.
The average rate ofjoblessness will rise, in the same way as the share ofagricultural employment. Industrial employment will
Rata medie a şomajului va creşte, la fel ca şi rata de ocu­pare a forţei de muncă în sectorul agricol. în industrie, rata
Once enlargement takes place, disparities are goingto widen.
După încheierea procesului de extindere, decalajele dintre regiuni se vor accentua.
The most up-to-date statistics show that 48regions in the EU15 (representing 18% of the population) had a per capital income below 75% of theaverage Community. In the EU25, there will be 67 ofthese regions representing 25% of the population.The ratio between the 10% of the most prosperousregions and the same percentage of the least prosperous ones in the EU25 will be 4.4 (as against 2.6 inthe EU15).
Cele mai recente statistici arată că 48 de regiuni ale Uniunii celor 15 (reprezentând 18% din populaţie) înregistrau un venit pe cap de locuitor sub 75% din media pe Uniune. într-o Uniune cu 25 de membri, vor fi 67 de regiuni de acest tip, reprezentând 25% din populaţie. într-o Uniune extinsă, cu 25 de state membre, raportul dintre 10% din regiunile cele mai prospere şi 10% din regiunile cele mai sărace va fi de 4,4 (comparativ cu 2,6 cât este in cazul unei Uniuni cu 15 state membre).
4.New data on the factors determining real convergence
Două studii despre capitalul uman analizează rolul aces­tuia în dezvoltarea regională, pe de o parte, şi în econo­mia globală bazată pe cunoaştere, pe de alta.
5.Territories and cohesion
Regiunile insulare
The European Commission has launched a series ofstudies on the territorial component of cohesion.One of these outlines the latest developments in theisland regions.
Studiul efectuat de Comisie asupra impactului economic al fondurilor destinate «Obiectivului 1 » în perioada 2000 - 2006 relevă rezultate încurajatoare.
Another deals with mountain areas.Two studies on human capital deal respectively withits role in regional development and in the globalknowledge-based economy.
El estimează, de exemplu, că PIB-ul total al Portugaliei pe parcursul acestei perioade va fi mai mare cu 3,5% faţă de cel înregistrat în cazul neacordării unui sprijin financiar din partea Uniunii (2,2% în Grecia, 1,7% în Italia de sud, 1,6% în Germania de est şi 1,1% în Spania). în plus, sprijinul financiar acordat regiunilor eligibile pentru «Obiectivul 1» are de asemenea efect în afara graniţelor acestora, deoarece alte zone ale Uniunii beneficiază de un sfert din cheltuielile prevăzute, ¡ar ţările care nu sunt membre de o zecime din acestea.
•Europe’s 286 islands have 10 million inhabitants.
• în Europa există 286 de insule cu 10 milioane de locuitori.
•95% of these live on islands in the Mediterranean,mainly Sicily, Crete, the Balearic Islands and Corsica.
• 95% din locuitorii acestor insule trăiesc în Marea Mediterană, în special în Sicilia, Creta, insulele Baleare şi Corsica
•The situation varies considerably from one island toanother.
• Situaţia variază considerabil de la una la alta.
Those with the most serious problems havea population of less than 5 000.
Insulele cu cele mai serioase probleme au o populaţie sub 5000 de locuitori.
Objective 1, 11% by Objective 25 and 97% is eligible for the exceptions on public aid provided for in the Treaty.
• 87% din populaţia insulară beneficiază de fonduri în cadrul « Obiectivului 1 », 11% în cadrul « Obiectivului 2 »5, iar 97% este eligibilă pentru aplicarea derogărilor referitoare la acordarea de ajutoare de stat, prevăzute în Tratat.
New indicators on the state of technologicaladvanceare available also and confirm that techno-logicalinnovation and the growth of the knowledgebased economy are lagging behind in the countries ofsouthern Europe.
De asemenea, există noi indicatori cu privire la stadiul dezvoltării tehnologice, care confirmă faptul că inovaţia tehnologică şi creşterea economiei bazate pe cunoaş­tere este rămasă în urmă în ţările din sudul Europei. în Finlanda, Suedia şi Germania, numărul de brevete depuse spre înregistrare la un milion de locuitori este cel puţin dublu faţă de media europeană, comparativ mai puţin de jumătate, cât este nivelul în Irlanda, Italia, Spania, Grecia şi Portugalia.
The number of patents applied forper million of the population in Finland, Sweden and Germany is at least twice the European average compared with less than half in Ireland, Italy, Spain,Greece and Portugal.
Disparităţile regionale sunt semnificative în acest domeniu, în special în ceea ce priveşte sectorul tehnologiilor avansate.
Regional disparities in this areaare very significant, and are even more so in the areaof advanced technologies.
Aceste tendinţe sunt determinate în mare măsură de investiţiile în activităţi de cercetare şi
•Support for the least developed regions mustremain a priority of cohesion policy but the conditions of eligibility for the aid and its use, in particular the adoption of a national approach, are stillbeing discussed.
Dezbateri în cadrul instituţiilor europene sprijinul acordat regiunilor celor mai puţin dezvoltate trebuie să rămână o prioritate a politicii de coeziune, dar condiţiile de eligibilitate pentru acordarea acestui sprijin, precum şi folosirea lui, si în special adoptarea unei abordări la nivel naţional, sunt încă în discuţie.
The first progress report on economic cohesion waswelcomed by the Councilto which it was presentedon 18 February 2002.
Primul raport intermediar referitor la Coeziunea econo­mică, prezentat Consiliului pe 18 februarie 2002, a fost primit favorabil de către acesta.
The positions of the variousdelegations are provisional and focus on thefollowing:
Iniţiativele comunitare continuă să fie necesare în dife­rite regiuni ale Uniunii, dar acestea trebuie să se con- s