natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In contributing to the growth and jobs agenda, the new programmes will address the four priority actions agreed by the Member States at the Spring European Council in March 2006.
INTER-REG I (1990-1994), care a fost menită să pregătească zonele de frontieră pentru o Comunitate fără frontiere interne, a fost aplicată prin 31 de programe operaţionale şi a implicat o sumă de 1 082 de milioane de ECU.
In particular, there is a strong emphasis on priority action 1: “Investing more in knowledge and innovation”.
Lansată în acelaşi an ca o completare la programul INTER-REG, Iniţiativa REGEN era menită să completeze unele legături lipsă în reţeaua trans-europeană de transport şi distribuţie a energiei electrice în regiunile Obiectivului 1.
Almost €83 billion is allocated for investment in this area.
• Cunoscută ca INTERREG DIRECŢIA C, INTERACT, URBACT, ESPON• Acoperă întreaga UE, Norvegia şi Elveţia• Buget > 445 milioane de euro INTERREG II (1994-1999) a combinat obiectivele INTER-REG I şi REGEN şi a fost aplicat prin 59 de programe operaţionale diferite.
Over half of this will be invested in improving innovative capacity in business, by supporting technological transfers and cooperation networks, as well as R & D and eco-innovation.
A avut un buget total alocat de 3 519 milioane de ECU (preţurile din 1996), repartizate între trei direcţii distincte: INTERREG IIA (1994-1999) – cooperare transfrontalieră; INTERREG IIB (1994-1999) – completarea reţelelor energetice; INTERREG IIC (1997-1999) – cooperarea în zona planificării regionale, în special gestionarea resurselor de apă.
e new programmes also reflect a strong emphasis on priority action 4, “Improving management of energy resources and move towards an efficient and integrated EU energy policy”. Much of the effort in this sector falls to the private sector and absolute levels of expenditure under the programmes therefore appear modest compared to other fields.
Pentru a încheia, aceste programe de cooperare teritorială subliniază dimensiunea europeană:- INTERREG A transfrontieră „umple golurile” şi contribuie la îndepărtarea obstacolelor reprezentate de frontiere;- INTERREG B transnaţională „dezvoltă zonele trans-eu-ropene”;- INTERREG C interregională „difuzează cunoştinţele de dezvoltare regionale” la nivel european.
However, compared to the period 2000-06, investment in renewables and energy efficiency will be five times higher under the Convergence objective and seven times higher under the Regional Competitiveness and Employment objective.
INTERREG III (2000-2006) a avut un buget total de mai mult de 5 miliarde de euro şi a cuprins de asemenea 3 direcţii: cooperarea transfrontalieră (direcţia A, 53 de programe), cooperarea transnaţională (direcţia B, 13 programe) cooperarea interregională (direcţia C, 4 programe).
Other key Lisbon and Community priorities
Chiar dacă 13 000 de proiecte au primit sprijin, aceasta a satisfăcut numai o parte a cererii.
Increased investment in the Lisbon-related categories will also target other areas which are important for economic competitiveness. e new cohesion programmes aim to create winwin situations by strengthening potential synergies between environmental protection and growth.
Aşteptările pentru 2007-2013 sunt mai ridicate din punct de vedere numeric, strategic şi în ceea ce priveşte impactul.
Priorities in this field include the provision of environmental services such as clean e remainder is shared between support for the diffusion and use of ICTs by businesses and by citizens and the development of ICT technologies; support for business start-ups and self-employment; the development of skills; and the promotion of a more flexible and adaptive workforce.
Această nouă perioadă de programare ne oferă oportunitatea de a face un alt pas înainte în multiplicarea experienţei de conducere „Bruxelles-Luxem-burg-Strasburg” în alte zone ale cooperării teritoriale.
Overall, this represents a doubling of investment in R & D and a tripling of investment in innovation, compared with the period 2000-06.
Pentru perioada 2007-2013, INTERREG IV a devenit acum al treilea obiectiv al Politicii de Coeziune a UE: obiectivul „Cooperarea teritorială europeană”.
In the new Member States, the share of R & D and innovation expenditure in the total budget will be four times more than in the previous period.
8,7 miliarde de Euro sunt disponibili pentru acest obiectiv, care este şi de această dată împărţit în trei direcţii: 6,44 miliarde de euro pentru cooperarea transfrontalieră, 1,83 de miliarde de euro pentru cooperarea transnaţională şi 445 de milioane de euro pentru cooperarea interregională.
Transnational cooperation
Gruparea europeană de cooperare teritorială
INTERREG A – Crossborder cooperation
De ce a propus Comisia acest regulament?
• Known as INTERREG STRAND B• Zonal, large international regions• 13 programmes : North Sea, Baltic Sea, Northern Periphery, Mediterranean, Alpine Space, South-West Europe, North-West Europe, Central Europe, Atlantic Area, South-East Europe, Madeira-Azores-Canary Islands, Reunion, Caribbean• > 25% of budget, i.e. €1.8 billion Crossborder cooperation is essentially about "filling the gaps".
R: Experienţa Comisiei în domeniul programelor şi proiectelor de cooperare începe în anii 1990, la începutul Iniţiativei comunitare INTERREG.
Whether the problems crossing the border are about infrastructure (building bridges), about markets and services (linking universities to business to clients) or about cultural or linguistic barriers, INTERREG A is intended to address them.
În acea perioadă, diversele sisteme administrative şi juridice au reprezentat un obstacol real în aplicarea fără probleme a acestor programe şi proiecte.
It does so through agreed crossborder analyses and response strategies, formalised in one of the 52 crossborder programmes.
În anumite zone de frontieră, sau putut înfiinţa entităţi juridice comune pe baza tratatelor bilaterale sau trilaterale, conform „Convenţiei Europene pentru Cooperare Transfrontalieră” a Consiliului Europei, care datează din 1980, când a fost semnată la Madrid.
It deals with a wide range of issues, which include:- Encouraging entrepreneurship, especially the development of SMEs, tourism, culture and crossborder trade;- Improving joint management of natural resources;- Supporting links between urban and rural areas;- Improving access to transport and communication networks;- Developing joint use of infrastructure;- Administrative, employment and equal opportunities work.
Totuşi, chiar în acest context, nu a fost posibil să se rezolve toate problemele, în special pe cele legate de cooperarea transfrontalieră.
Crossborder cooperation
În multe alte zone de frontieră, în special în noile state membre, astfel de tratate nu
• Known as INTERREG STRAND A• 52 programmes• > 70% of budget, i.e. €5.4 billion Karlsruhe (Geramny) has benefited from a crossborder tourist development program supported by INTERREG «PAMINA».
„Gruparea europeană de cooperare teritorială (GECT)” este un nou instrument legal destinat să faciliteze şi să promoveze cooperarea transfrontalieră, transnaţională şi regională.
INTERREG B – Transnational cooperation
Spre deosebire de structurile care au guvernat acest tip de cooperare până în 2007, GECT este o entitate juridică cu toate puterile şi obligaţiile ce decurg de aici.
Transnational cooperation works on a wider scale.
Prin urmare, poate cumpăra şi vinde bunuri şi poate angaja personal.
It develops cooperation at a zonal level, in regions involving several countries.
Dirk Peters, Consilier pe probleme juridice al DG REGIO, ne spune mai multe.
Interregional cooperation works at pan-European level, covering all EU-27 Member States, and more.
(1) Regulamentul (CE) nr.
It builds networks to develop good practice and facilitate the dissemination of lessons and experiences by successful regions.
1082/2006 al Parlamentului European şi al Consiliului din 5 iulie 2006 privind Gruparea europeană de cooperare teritorială (GECT), JO L 210, 31.7.2006, p. 19.
Regions as partners The European Territorial Cooperation Objective
Regiunile în calitate de parteneri Obiectivul cooperării teritorialeeuropene europene
Two decades of INTERREG e European Commission granted support for territorial cooperation for the first time in 1989, when 14 groups of pilot projects were allocated some ECU 21 million under Article 10 of the ERDF. ese projects were designed to tackle the structural development difficulties of border areas.
Cooperarea pentru donarea de organe între Danemarca şi Suedia.
Emphasis is put on links to convergence and competitiveness programmes, in order to translate the ideas into investment. emes include:- Innovation and the knowledge economy;- Environment and risk protection.To conclude, these territorial cooperation programmes underline the European dimension:
Î: GECT este un instrument de gestionare mai bun decât instrumentele existente în baza legislaţiei internaţionale sau naţionale, totuși a fost dicil pentru statele membre să accepte propunerea.
Interregional cooperation
De ce sa întâmplat așa?
INTERREG I (1990-1994), which was intended to prepare border areas for a Community without internal frontiers, was implemented through 31 operational programmes and involved an amount of ECU 1 082 million.
De aceea comisarul Barnier, care vine el însuşi dintr-o regiune de frontieră (Savoia în Franţa), a propus în Al 3-lea raport privind coeziunea economică şi socială din 2004 un nou instrument legal sub forma unei structuri de cooperare europeană.
Launched in the same year as a supplement to the INTER-REG programme, the REGEN Initiative aimed to complete some missing links in the trans-European network for transport and energy distribution in Objective 1 regions.
Proiectul de regulament a făcut apoi parte din pachetul legislativ pentru perioada de programare 2007-2013 pentru Politica de Coeziune reînnoită.
INTERREG III (2000-2006) had a total budget of more than EUR 5 billion and was also made up of 3 strands: crossborder cooperation (strand A, 53 programmes), transnational cooperation (strand B, 13 programmes) interregional cooperation (strand C, 4 programmes).
R: Este într-adevăr greu de înţeles când acceptăm principiul de bază al legislaţiei comunitare: dacă o municipalitate dintr-un stat membru poate înfiinţa un organism comun cu o municipalitate învecinată din interiorul aceluiaşi stat membru pentru circularea unei linii de autobuz sau o uzină de tratare a apei uzate sau dacă o regiune poate gestiona un parc natural sau o agenţie de dezvoltare regională împreună cu o regiune învecinată din cadrul aceluiaşi stat membru, regulamentul comunitar le permite să facă acelaşi lucru dincolo de frontieră, în interiorul Comunităţii.
e period 2000-2006 demonstrated the need for these approaches.
Există un aspect de nediscriminare aici.
While over 13 000 projects received support, this satisfied only part of the demand. e expectations for 2007-2013 are higher, numerically, strategically and in terms of impact. is new programming period provides us with the opportunity to take another step forward in replicating the “Brussels-Luxembourg-Strasbourg” driving experience in other areas of territorial cooperation.
Din nefericire unele autorităţi centrale consideră încă cooperarea dincolo de frontieră ca fiindo cooperare externă, când de fapt este cu adevărato cooperare internă în cadrul Comunităţii sau, dacă preferaţi, în cadrul Pieţei Unice.
For the 2007-2013 period, INTERREG IV has now become the third Objective of EU Cohesion Policy: the "European Territorial Cooperation" objective. €8.7 billion is available for this objective, which is again divided between three strands: €6.44 billion for crossborder, €1.83 billion for transnational and €445 million for interregional cooperation.
R: GECT este un instrument legal în baza legislaţiei comunitare, nu în baza legislaţiei internaţionale, aşa cum este Convenţia cadru de la Madrid.
e «Verein Frau und Arbeit» centre supports women starting their own businesses in Salzburg, Austria.
Ca şi alte regulamente, nu necesită ratificare sau negociere în tratatele bilaterale sau multilaterale, ci este obligatoriu şi direct aplicabil în toate statele membre.
Regions as partners The European Territorial Cooperation Objective
Regiunile în calitate de parteneri Obiectivul cooperării teritorialeeuropene europene direct de regulament regiunilor lor de a înfiinţa o GECT numai pentru că nu au fost adoptate reglementările naţionale.
The European Grouping of Territorial Cooperation
Este destul de diferit de o directivă.
e "European Grouping of Territorial Cooperation (EGTC)" is a new legal instrument that aims to facilitate and promote crossborder, transnational and regional cooperation.
Î: Regulamentul, așa cum a fost în cele din urmă unanim acceptat, reectă acea atitudine cumva precaută a statelor membre?
Regions as partners The European Territorial Cooperation Objective
Î: Examinând toate acestea la un nivel mai practic – pentru ce fel de cooperare poate folosită o GECT?
A.: We can distinguish four types of cooperation listed in the Regulation: (1) to implement territorial cooperation programmes or (2) projects co-financed by the Structural Funds and the Cohesion Fund; (3) to carry out other specific actions of territorial cooperation with or (4) without Community co-financing.
R: Putem face deosebirea între patru tipuri de cooperare enumerate în regulament: (1) pentru aplicarea programelor de cooperare teritorială sau (2) a proiectelor cofinanţate de Fondurile structurale şi Fondul de coeziune; (3) pentru desfăşurarea altor acţiuni specifice de cooperare teritorială cu sau (4) fără cofinanţare comunitară.
“Territorial” covers all kinds of cooperation: crossborder, transnational or interregional.
„Teritorial” acoperă toate tipurile de cooperare: transfrontalieră, transnaţională sau interregională.
To carry out these tasks, an EGTC may set up its own structure, have assets and hire staff.
Pentru a îndeplini aceste sarcini, o GECT poate înfiinţa propria structură, poate dispune de active şi poate angaja personal.
Q.: Can you give some examples?
Î: Ne puteţi da câteva exemple?
Just to explain the two most controversial points: the Commission’s original proposal did not foresee that the Member States themselves could become a member of an EGTC; neither was there to be any ex-ante control procedure by the central authorities.
Ca să explicăm două dintre punctele cele mai controversate: propunerea originală a Comisiei nu a prevăzut ca statele membre însele să devină membre ale unei GECT; nu a fost prevăzută nici vreo procedură de control ex-ante din partea autorităţilor centrale.
On the first point, we discovered that it was necessary to take the central authorities on board, as competencies are very asymmetric between Member States.
În ceea ce priveşte primul punct, am descoperit că era necesar să participe şi autorităţile centrale, deoarece competenţele sunt foarte asimetrice între statele membre.
In order to match some Länder competences in Germany, you need the central level in France, the regional authorities in France not having the same competencies. is factor is even more valid for smaller Member States without a regional level, where these competences have to be assumed by the national level.
Pentru a corespunde unor competenţe ale Länder în Germania, este nevoie de nivelul central în Franţa, deoarece autorităţile regionale din Franţa nu au aceleaşi competenţe. Acest factor este cu atât mai mult valabil pentru statele membre mici fără un nivel regional, în care aceste competenţe trebuie să fie asumate la nivel naţional.
On the other controversial point, it became obvious that the whole Regulation could only be adopted when the Member States got the power to exercise ex-ante control.
În ceea ce priveşte celălalt punct controversat, a devenit evident că întregul regulament putea fi adoptat numai când statele membre aveau puterea de a exercita un control ex-ante.
However, it should be borne in mind, that the right to establish an EGTC, granted directly by the Regulation to the regional and local authorities, means that the Member States must allow the participation in an EGTC, unless certain conditions are not fulfilled.
Totuşi, trebuia reţinut faptul că dreptul de a înfiinţa o GECT, acordat direct de regulament autorităţilor locale şi regionale, înseamnă că statele membre trebuie să permită participarea într-o GECT, cu excepţia cazurilor în care nu sunt îndeplinite anumite condiţii.
Article 4 of the Regulation does not say that the Member States may allow participation if certain conditions are fulfilled.
Articolul 4 al regulamentului nu menţionează că statele membre pot permite participarea dacă sunt îndeplinite anumite condiţii.
Here the Commission will pay close attention to ensure that the Regulation is implemented correctly and effectively. ectively.
Aici Comisia va acorda o atenţie specială pentru a asigura faptul că regulamentului este aplicat corect şi eficient.
Q.: On this latter aspect of the implementation of the Regulation: people talk about national transposition rules before the Regulation really applies.
Î: În ceea ce privește aspectul din urmă al aplicării regulamentului: oamenii vorbesc despre transpunerea în reglementările naţionale înainte ca regulamentul să se aplice cu adevărat.
Is the Regulation not really a Directive?
Regulamentul este oare o directivă?
For the first type, some programmes under the new European Territorial Cooperation objective will be managed by an EGTC, acting as managing authority of the programme (e.g. “Grande Région” around Luxembourg, with partner regions in Belgium, France and Germany).
R: Pentru primul tip, unele programe din cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană vor fi gestionate de o GECT, acţionând ca autoritate de gestionare a programului (de exemplu, „Grande Région” în jurul Luxemburgului, cu regiuni partenere din Belgia, Franţa şi Germania).
A key advantage here will be that the EGTC, with its own legal personality, will sign the contracts with the lead beneficiary, regardless of where this lead partner is established.
Un avantaj esenţial aici ar fi acela că GECT, cu personalitate juridică proprie, va semna contractele cu beneficiarul principal, indiferent de locul în care este stabilit acest partener principal.
Cooperation projects (type 2) could cover the running of a crossborder transport or health service under a Cooperation objective programme or under two “national” Convergence programmes.
Proiectele de cooperare (tipul 2) ar putea acoperi derularea unor servicii transfrontaliere de transport sau sănătate în cadrul unui program al obiectivului de cooperare sau în cadrul a două programe de convergenţă “naţională”.
Other Community programmes such as the 7th Framework Programme for Research and Technological Development or the CIP (Competiveness and Innovation Framework Programme) may co-finance cooperation projects presented by entities from two Member States (type 3).
Alte programe comunitare precum Al Şaptelea Program Cadru pentru Cercetare şi Dezvoltare Tehnologică sau CIP (Programul Cadru pentru Invovaţie şi Competitivitate) pot cofinanţa proiecte de cooperare prezentate de entităţi din două state membre (tipul 3).
Finally the fourth type could cover concrete projects without (or after) Community funding or more “governance”-like platforms to give a permanent and legal structure to a Euroregion covering a certain crossborder or transnational area.
În fine, al patrulea tip poate acoperi proiecte concrete fără (sau după) finanţarea comunitară sau platforme mai asemănătoare cu „guvernanţa” pentru a oferi o structură legală şi permanentă acoperirii la nivelul euroregiunilor a anumitor zone transnaţionale sau transfrontaliere.
Q.: And finally, could you say something about how to set up an EGTC?
Î: Și, în fine, ne puteţi spune ceva despre cum se îninţează o GECT?
A.: During the OPEN DAYS in October 2007 several seminars were specifically dedicated to the EGTC.
R: În timpul ZILELOR PORŢILOR DESCHISE din octombrie 2007, mai multe seminarii au fost dedicate în mod special GECT.
In fact, it so happened that many more people from regional and national authorities inside and outside the Community wanted to participate than the space available allowed.
De fapt, multe persoane din cadrul autorităţilor regionale şi naţionale din interiorul şi din afara Comunităţii au dorit să participe, acolo unde spaţiul disponibil a permis.
Many of these are waiting to establish joint EGTCs!
Multe dintre acestea aşteaptă încă înfiinţarea în comun a unor GECT!
Yes, some national representatives tried to explain why they had not informed the Commission about the national provisions (by the 1 August 2007 deadline) to ensure the effectiveness of the Regulation by arguing that the Regulation was a “disguised” Directive.
Da, unii reprezentanţi naţionali au încercat să explice de ce nu au informat Comisia despre prevederile naţionale (până la termenul de 1 august 2007) pentru a asigura eficacitatea regulamentului, susţinând că regulamentul era o directivă „deghizată”.
In actual fact, the EGTC Regulation is in line with other Regulations setting up a legal entity under Community law, explicitly asking Member States to adopt national implementation rules such as the European Grouping of Economic Interest, the European Society and the European Corporation.
De fapt, Regulamentul GECT este pe aceeaşi linie cu alte regulamente care înfiinţează o entitate juridică în baza legislaţiei comunitare, cerând explicit statelor membre să adopte reglementări naţionale de aplicare pentru entităţi precum Gruparea europeană de interese economice, Societatea europeană şi Cooperarea europeană.
Even “normal” Regulations such as the general Regulation on the Structural Funds2require, in some Member States, a parliamentary act in order to fix the respective tasks of the central and regional levels.
Chiar şi regulamentele „normale”, cum ar fi Regulamentul general privind Fondurile structurale(2)necesită, în unele state membre, un act parlamentar pentru a fixa sarcinile respective la nivel central şi regional.
It is clear that the Commission will ensure that all Member States adopt these national rules.
Este clar că Comisia va asigura faptul că toate statele membre adoptă aceste reglementări naţionale.
However, without such rules and since 1 August 2007, Member States cannot deny the right granted directly by the Regulation to their regions to set up
Totuşi, în absenţa unor astfel de reglementări şi de la 1 august 2007, statele membre nu pot nega dreptul acordat pentru a susţine şi a acorda consultanţă acelor regiuni care doresc (pentru al cita pe comisarul Hübner) să facă „un pas radical înainte în aplicarea posibilităţilor de cooperare transfrontalieră” stabilite de Regulamentul GECT.
I would like to end by paraphrasing this year’s motto of the OPEN DAYS: e EGTC: “Making it happen!”
Aş dori să închei parafrazând motto-ul acestui an la ZILELE PORŢILOR DESCHISE: „Să trecem la acţiune!”
“From INTERREG IIIC to INTERREG IVC – the next step towards the Lisbon and Gothenburg objectives”
„De la INTERREG IIIC la INTERREG IVC – următorul pas către obiectivele de la Lisabona şi Gothenburg”
Michel Lamblin, Director of the INTERREG IVC Programme regions – with the right help – can do so much to contribute to the Lisbon and Gothenburg objectives.
Michel Lamblin, director al Programului INTERREG IVC
Lisbon and Gothenburg objectives: central pillars of INTERREG IVC
Obiectivele de la Lisabona şi Gothenburg: piloni centrali ai INTERREG IVC.
So-called after the European Councils held in those cities in 2000 and 2001 respectively, Lisbon and Gothenburg comprise a broad strategy to increase the competitiveness of the EU and achieve sustainable growth.
Numite astfel după Consiliile Europene care au avut loc în oraşele respective în 2000 şi respectiv 2001, Lisabona şi Gothenburg cuprind o strategie largă pentru a mări competitivitatea UE şi a realiza creşterea durabilă.
Focusing on economic (Lisbon) and environmental (Gothenburg) axes, the regions have been identified as key partners in helping to achieve these objectives.
Concentrându-se pe axele economică (Lisabona) şi de mediu (Gothenburg), regiunile au fost indentificate ca parteneri esenţiali pentru a ajuta la îndeplinirea acestor obiective.