natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In some cities, especially those with significant crack cocaine use, harm-reduction agencies also provide outreach interventions.
În unele oraşe, în special în cele cu un consum semnificativ de cocaină crack, există organizaţii implicate în activităţi de reducere a riscurilor asociate consumului de droguri, care derulează şi activităţi de teren (de tip outreach).
Cocaine and crack users represent a heterogeneous population with specific needs which may require tailored services.
Consumatorii de cocaină şi cocaină crack reprezintă o populaţie eterogenă, cu nevoi speciale, care poate solicita existenţa unor servicii adaptate.
Socially integrated powder cocaine users may need to be better informed about cocaine-related risks.
Este posibil ca persoanele care consumă cocaină praf şi sunt integrate social să aibă nevoie de o mai bună informare în legătură cu riscurile asociate consumului de cocaină.
They may also be reluctant to initiate or continue treatment among marginalised drug users and feel there is a stigma attached to users attending such services.
De asemenea, aceşti consumatori se pot arăta reticenţi faţă de începerea sau continuarea tratamentului alături de consumatorii de droguri marginalizaţi şi pot avea sentimentul că persoanele consumatoare de droguri care accesează astfel de servicii sunt stigmatizate.
Currently, most reported cocaine treatment in Europe takes place in outpatient settings which are primarily oriented to the needs of opioid users.
În prezent, cea mai mare parte a tratamentelor pentru consum de cocaină raportate în Europa sunt furnizate în centre ambulatorii destinate, în primul rând, nevoilor consumatorilor de opiacee.
However, socially integrated cocaine users are likely to seek help through other healthcare providers such as general practitioners or private clinics.
Cu toate acestea, este foarte probabil ca persoanele consumatoare de cocaină care sunt integrate social să fi e dispuse să solicite tratament altor prestatori de servicii de asistenţă medicală, precum medicii generalişti sau clinicile private.
There is a growing interest for countries with significant cocaineusing populations to provide services tailored specifically to cocaine users.
Există un interes din ce în ce mai mare din partea ţărilor cu un număr semnificativ de consumatori de cocaină privind asigurarea de servicii orientate în mod specific către această categorie de consumatori.
The treatment of cocaine dependence relies mainly on psychosocial interventions, with pharmacological agents being used as a support by many clinicians.
Tratamentul pentru dependenţa de cocaină are la bază în principal intervenţiile psihosociale, dar şi agenţii farmacologici utilizaţi ca mijloace de asistenţă de către mulţi clinicieni.
However, until now, no effective pharmacological agent has emerged to manage cocaine abstinence and reduce craving.
Cu toate acestea, în prezent nu există niciun agent farmacologic eficace care să inducă abstinenţa la cocaină şi să reducă dorinţa puternică de a consuma drogul.
Therefore, research and training in psychosocial interventions should be given highest priority.
Prin urmare, trebuie să se acorde cea mai mare prioritate cercetării şi formării în intervenţii psihosociale.
The exchange of experiences and best practice among clinicians should be encouraged.
Trebuie încurajat schimbul de experienţă şi de bune practici între clinicieni.
Research on pharmaceutical agents should also be supported and the results made rapidly available, both for positive as well as negative outcomes.
Cercetarea privind agenţii farmaceutici trebuie să fie, de asemenea, sprijinită, iar rezultatele – atât cele negative, cât şi cele pozitive – trebuie puse la dispoziţie cât mai repede.
Finally, cocaine users who are undergoing opioid substitution treatment should be assessed to make sure that their cocaine use is not linked with too low a dosage of methadone or buprenorphine.
În final, consumatorii de cocaină care se află în tratament de substituţie pentru opiacee trebuie evaluaţi, pentru a exista siguranţa că, în cazul acestora, consumul de cocaină nu se datorează unei doze prea mici de metadonă sau buprenorfină. nă.
Among dependent cocaine users who are also heroin users and/or in substitution, continued cocaine use may, if not addressed properly, interfere with the treatment programme and subsequently jeopardise the overall treatment outcome.
Printre consumatorii dependenţi de cocaină care sunt totodată consumatori de heroină şi/sau care urmează un tratament de substituţie, continuarea consumului de cocaină poate interacţiona, dacă nu este tratată corespunzător, cu programul de tratament şi, prin urmare, poate compromite efectul general al tratamentului.
Similarly, co-use of alcohol and often observed co-morbid psychiatric and personality disorders in cocaine clients (e.g. aggression, acute psychosis and paranoid behaviour) constitute major problems for staff and clinicians.
De asemenea, consumul asociat de alcool şi tulburările de personalitate coexistente, frecvent întâlnite (de exemplu: agresivitatea, psihoza acută şi comportamentul paranoid) la pacienţii care solicită tratament pentru dependenţa de cocaină constituie probleme majore pentru personal şi clinicieni.
The co-use of multiple substances also substantially increases the risk of additional health problems and the risk of death among this population.
Pentru a veni în sprijinul consumatorilor de cocaină crack şi populaţiei marginalizate de consumatori de droguri activităţile de teren (outreach) care au drept scop reducerea riscurilor asociate consumului de droguri, combinate cu îndrumarea către serviciile de asistenţă,
Finally, crack cocaine often affects marginalised and deprived populations (e.g. the homeless, sex workers).
În final, cocaina crack afectează deseori populaţiile marginalizate şi defavorizate (de exemplu oamenii străzii, lucrătorii sexuali).
These populations show a broad variety of health and social
Aceste populaţii prezintă o varietate largă de
A recent EMCDDA review of the literature on the treatment of cocaine dependence found that no effective pharmacological therapeutic agent is yet available but that recent experimental trials (e.g. Topiramate, cocaine vaccines) have shown promising first results.
Dintr-o revizuire recentă a literaturii privind tratamentul dependenţei de cocaină, efectuată de OEDT, rezultă că nu există încă un agent terapeutic farmacologic eficace care să poată fi folosit în acest tip de intervenţie, dar că studiile experimentale recente (de exemplu: Topiramate, vaccinurile „anticocaină”) au generat primele rezultate promiţătoare.
Cognitive behavioural interventions, such as cognitive behavioural therapy, motivational interviewing, and a community reinforcement approach sometimes combined with contingency management (e.g. voucher-based incentives), have been shown to be most effective in reducing and preventing future cocaine use.
Intervenţiile cognitiv-comportamentale, cum ar fi terapia cognitiv-comportamentală, interviurile motivaţionale şi abordarea sprijinită de comunitate, uneori combinate cu intervenţii bazate pe privilegii (de exemplu: stimulente pe bază de cupoane valorice), sau dovedit a fi eficiente în reducerea şi prevenirea consumului de cocaină.
However, as these approaches and the research about their effectiveness come almost exclusively from the
Totuşi, întrucât aceste metode şi evaluarea efectivităţii lor trebuie să aibă un caracter prioritar.
Interventions to reach socially integrated problem cocaine users and marginalised crack users also pose a challenge.
Drogurile în obiectiv este o serie de informări cu privire la politicile proprii, publicată de Observatorul European pentru Droguri şi Toxicomanie (OEDT) din Lisabona.
A recent Irish pilot project revealed that cocaine users’ reluctance to attend opioid-oriented programmes could be circumvented by providing special access during evenings, or immediately before and after the weekend.
Informările sunt publicate de trei ori pe an, atât în cele 23 de limbi oficiale ale Uniunii Europene, cât şi în norvegiană şi turcă.
For crack users and marginalised populations of drug users, harm reduction outreach interventions, combined with service referral, need to be given higher priority.
Limba originalului: engleza. Orice fragment poate fi reprodus cu condiţia menţionării sursei.
Drugs in focus is a series of policy briefings published by the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction (EMCDDA), Lisbon.
Trebuie încurajat schimbul de experienţă şi de bune practici între clinicieni şi alţi lucrători care vin în ajutorul consumatorilor de droguri.
For free subscriptions, please specify your requirements via e-mail info@emcdda.europa.eu
OEDT (2007), Raportul anual 2007: aspecte specifice privind cocaina, Observatorul European pentru Droguri şi Toxicomanie, Lisabona.
Substance use among older adults: a neglected problem between 1946 and 1964) and the higher rate of substance use among this group.
Consumul de substanţe în rândul populaţiei vârstnice: o problemă neglijată pronunţată a populaţiei.
of its population. During the 20th century, the number of Europeans aged 65 or over trebled, and life expectancy more than doubled.
În decursul secolului al XX-lea, numărul de europeni cu vârsta de peste 65 de ani s-a triplat, iar speranţa de viaţă a crescut de mai mult de două ori.
By 2028, more than a quarter of Europe’s population will be aged 65 or more.
Până în anul 2028, persoanele de 65 de ani sau peste această vârstă vor reprezenta mai mult de un sfert din populaţia Europei.
The increasing number of older adults with substance use problems will place new and greater demands on treatment services.
Consumul de substanţe este asociat, în general, cu tinerii, însă nu există limită de vârstă pentru acest gen de probleme.
Programmes that are accustomed to dealing mainly with young populations will need to adapt to meet the needs of this older group.
Dovezile existente referitoare la persoanele în vârstă sunt limitate şi, în consecinţă, proporţiile şi implicaţiile exacte ale acestei probleme sunt dificil de estimat.
Substance use is generally associated with young people, but such problems have no age limits.
datorează parţial dimensiunii exploziei demografice (copii născuţi în perioada 1946-1964) şi procentului mai ridicat al consumului de substanţe în rândul acestei grupe de vârstă.
Current evidence in relation to the elderly is limited, making it difficult to estimate the precise extent and implications of this concern.
Creşterea numărului persoanelor în vârstă, cu probleme asociate consumului de substanţe va determina noi şi crescute solicitări pentru serviciile de tratament.
However, forecasts for the coming years are troubling and substance use by older adults is likely to become a neglected problem among our neglected citizens.
Programele care, în prezent, se adresează în special populaţiei tinere, vor trebui adaptate pentru a satisface necesităţile acestei grupe populaţionale vârstnice.
The number of older people with substance use problems or requiring treatment for a substance use disorder is estimated to more than double between 2001 and 2020. This is partly due to the size
După cum se observă în grafic, Europa se confruntă cu o îmbătrânire
As the graph shows, Europe is experiencing a pronounced ageing of the baby-boom cohort (born
Se estimează că numărul persoanelor în vârstă, cu probleme legate de consumul de substanţe sau care să necesite tratament pentru tulburări asociate consumului de substanţe va creşte de peste două ori în perioada 2001-2020. Aceasta se
Older substance users can be categorised as early onset users (survivors) or late onset users (reactors).
Persoanele vârstnice consumatoare de substanţe pot fi clasificate în consumatori cu o vârstă de debut în consum timpurie (supravieţuitori) sau în consumatori care au debutat în consum la o vârstă înaintată (reactori).
Early onset users typically have a long history of substance use which persists into old age.
Prima categorie menţionată are, de obicei, o istorie îndelungată în ceea ce priveşte consumul de substanţe, care continuă până la o vârstă înaintată.
Late onset users often begin using because of stressful life events, including retirement, marital breakdown, social isolation or bereavement.
Cea de-a doua categorie începe, de obicei, să consume substanţe din cauza unor evenimente de viaţă stresante, cum ar fi pensionarea, eşecul în căsnicie, izolarea socială sau o pierdere grea.
In relation to alcohol use, studies show important clinical differences resulting from the age of onset in patients.
În ceea ce priveşte consumul de alcool, studiile arată diferenţe clinice importante determinate de vârsta la care pacienţii încep să îl consume.
Older adults are frequent users of prescribed and over-the-counter medications.
Persoanele vârstnice consumă frecvent medicamente, cu şi fără prescripţie medicală.
Problematic use of these medications may be intentional or unintentional, and vary in severity.
Consumul problematic al acestor medicamente poate fi intenţionat sau neintenţionat, iar gravitatea acestuia este variabilă.
Ageing may lead to psychological, social and health problems which serve both as risk factors for substance misuse, and which may also be aggravated by substance use.
Îmbătrânirea poate duce la apariţia unor probleme psihice, sociale şi de sănătate care constituie factori de risc pentru abuzul de substanţe şi care pot fi agravate, de asemenea, de consumul de substanţe.
Mental and physical health problems are more prevalent among older substance-using adults.
Problemele de sănătate mintală şi fizică înregistrează o prevalenţă mai mare în rândul persoanelor vârstnice consumatoare de droguri.
However, most older adults have regular contact with primary care or other health services.
Cu toate acestea, majoritatea populaţiei în vârstă se află în contact periodic cu serviciile de asistenţă medicală primară şi cu alte servicii medicale.
Relatively little is known about the treatment of substance use in older adults.
Deşi consumul de droguri ilicite este mai puţin frecvent în rândul persoanelor în vârstă, prevalenţa acestuia este în creştere.
However, older patients engage well with treatment programmes, and can achieve satisfactory treatment outcomes.
Consumatorii de droguri recreaţionale îmbătrânesc, iar pe măsură ce în programele de menţinere sunt tot mai mulţi pacienţi în tratament, numărul pacienţilor în vârstă creşte.
Figures show that older adults have a relatively high risk of experiencing drinking problems.
Cifrele indică faptul că persoanele în vârstă prezintă un risc relativ ridicat de a avea probleme asociate cu consumul de alcool.
The combined use of alcohol and other drugs leads to an increased risk of social, psychological and physical health problems, and can cause difficulties even where alcohol intake is light or moderate.
Consumul combinat de alcool şi alte droguri reprezintă un risc crescut în apariţia problemelor medicale, psihologice şi sociale, chiar şi în cazul în care consumul de alcool este uşor sau moderat.
Prescribed and over-the-counter drugs its prevalence is increasing.
La fel ca şi persoanele mai tinere, şi vârstnicii pot consuma droguri ilegale, însă consumul este mai puţin frecvent la această grupă de vârstă.
Estimates from the United States suggest that the number of persons aged over 50 needing treatment for illicit drug problems may increase by up to 300 % between 2001 and 2020.
Prevalenţa este însă în creştere. Conform estimărilor din Statele Unite, numărul persoanelor cu vârsta de peste 50 de ani care au nevoie de tratament pentru probleme cauzate de consumul de droguri ilegale poate să crească cu până la 300 % între 2001 şi 2020.
A study of alcohol misusing patients in six European countries found that older problem drinkers had more physical health problems than their younger counterparts, despite drinking less and being less alcohol dependent than the latter.
Un studiu despre pacienţii cu tulburări asociate consumului de alcool, efectuat în şase ţări europene, a demonstrat că băutorii în vârstă înveteraţi au mai multe probleme de sănătate fizică decât persoanele mai tinere, aflate în aceeaşi situaţie, chiar dacă primii beau mai puţin şi sunt mai puţin dependenţi de alcool decât ultimii.
Excessive drinking among the elderly may also aggravate medical problems associated with ageing.
Consumul excesiv de alcool în rândul vârstnicilor poate agrava, de asemenea, problemele medicale asociate îmbătrânirii.
Older adults with health problems who are heavy drinkers are at an elevated risk and should be targeted for interventions to help address this particular problem.
Adulţii în vârstă care au probleme de sănătate şi sunt băutori înveteraţi sunt supuşi unui risc ridicat şi ar trebui orientaţi spre intervenţii care să ajute la abordarea acestei probleme speciale.
The elderly are frequent and regular consumers of prescription and over-the-counter drugs.
Persoanele în vârstă consumă în mod frecvent şi constant medicamente eliberate pe bază de prescripţie medicală sau „la liber”.
Persons over 65 use about one third of all prescribed drugs, often including benzodiazepines and opioid analgesics.
Persoanele cu vârsta de peste 65 de ani consumă aproximativ o treime dintre toate medicamentele prescrise, care includ adesea benzodiazepine şi analgezice opiacee.
Older women are more likely to be prescribed, and to misuse, psychoactive medications than men, and are also at a higher risk of prescription drug misuse than other age groups.
Este mai probabil ca femeilor în vârstă, comparativ cu bărbaţii, să li se prescrie şi să facă abuz de medicamente psihoactive, fiind supuse, de asemenea, unui risc mai ridicat în ceea ce priveşte abuzul de medicamente eliberate pe bază de prescripţie medicală decât alte grupe de vârstă.
Problems in this group are particularly likely to go unrecognised.
Problemele din această grupă, în mod particular, au toate şansele să treacă nerecunoscute.
As methadone and other maintenance programmes become more effective at retaining patients in treatment and reducing overdose deaths, the number of older patients will gradually increase.
Pe măsură ce metadona şi alte programe de menţinere devin tot mai eficace în ceea ce priveşte continuarea tratamentului şi reducerea deceselor cauzate de supradoze, numărul pacienţilor în vârstă va creşte treptat.
In Europe, between 2002 and 2005, the proportion of reported patients aged 40 or over being treated for opiate problems more than doubled (from 8.6 % to 17.6 %).
La nivel european în intervalul 2002-2005, proporţia pacienţilor cu vârste de peste 40 de ani care au primit tratament pentru probleme cauzate de consumul de opiacee a crescut de mai mult de două ori (de la 8,6 % la 17,6 %).
Although little is known about the risk factors for illicit drug use among older adults, previous abuse or dependence are often salient features: most older users of illicit drugs are early onset users.
Deşi se cunosc puţine lucruri despre factorii de risc privind consumul de droguri ilegale în rândul populaţiei vârstnice, abuzul sau dependenţa anterioară sunt adesea caracteristici dominante: pentru majoritatea consumatorilor vârstnici de droguri ilegale debutul în consumul de substanţe a avut loc la o vârstă fragedă.
Illicit drug use is also a problem among persons with co-occurring mental health problems.
Consumul de droguri ilegale reprezintă, de asemenea, o problemă în rândul persoanelor care prezintă tulburări de sănătate mintală.
Within mental health services, cannabis is the most commonly used illicit drug.
În cadrul serviciilor psihiatrice, cannabisul este cel mai consumat drog ilegal.
Prescription drug misuse among the elderly may be iatrogenic (inadvertently caused by treatment).
Abuzul de medicamente eliberate pe bază de prescripţie medicală în rândul persoanelor în vârstă ar putea fi iatrogen (cauzat în mod involuntar de tratament).
This may occur because of a failure to regularly monitor medication use and treatment response, or by being prescribed multiple drugs that have undesirable interactive effects.
Aceasta ar putea avea loc din cauza unei erori în monitorizarea în mod regulat a consumului de medicamente şi a răspunsului la tratament, sau din cauza prescrierii mai multor medicamente care au efecte interactive nedorite.
Medical exposure to prescribed medications with the potential for misuse or dependence is a significant cause of problematic drug use by many older adults.
Expunerea medicală la medicamentele prescrise care ar putea fi consumate abuziv sau care ar putea da dependenţă reprezintă o cauză importantă a consumului problematic de medicamente de către numeroase persoane în vârstă.
The use of drugs and alcohol in combination leads to a greater risk of social and health problems.
Consumul combinat de droguri şi alcool duce la un risc mai mare de apariţie a problemelor sociale şi de sănătate.
Apparently innocuous prescribed or over-the-counter medications may interact with alcohol, leading to excessive sedation and increased risk of accidents and injuries.
Medicamentele, aparent inofensive eliberate cu sau fără prescripţie medicală pot interacţiona cu alcoolul, ducând la o sedare excesivă şi la un risc sporit de accidente.
Similarly, the combined use of alcohol and other drugs can cause problems among older persons, even with light or moderate drinking.
În mod similar, consumul combinat de alcool şi alte droguri poate crea probleme persoanelor în vârstă, chiar şi în cazul consumului uşor sau moderat de alcool.
Central nervous system depressants (e.g. benzodiazepines and opioid analgesics) are commonly used by older adults.
Persoanele în vârstă utilizează frecvent depresoare ale sistemului nervos central (de exemplu benzodiazepinele şi analgezicele opiacee).
The adverse effects of these drugs are enhanced by even small amounts of alcohol.
Consumul de alcool, chiar şi în cantităţi mici, agravează reacţiile adverse ale acestor medicamente.
In addition, mixing alcohol and sedatives substantially increases the risk of overdose.
În plus, amestecarea alcoolului şi a sedativelor măreşte substanţial riscul de supradoză.
Special risks for the elderly
Riscuri specifice pentru persoanele în vârstă
Regular users of recreational drugs are also growing older and may experience more complications with ageing.
Procesul de îmbătrânire este deseori asociat cu o gamă întreagă de probleme sociale, psihice şi de sănătate.
Older people metabolise drugs more slowly and the brain may be more sensitive to drug effects with age.
Multe dintre acestea constituie factori de risc pentru abuzul de substanţe în rândul persoanelor în vârstă şi pot fi agravate, la rândul lor, de consumul de substanţe psihoactive.
Many stimulants lead to changes in brain receptor function, raising concerns about their long-term effects.
Persoanele care consumă în mod regulat droguri recreaţionale ar putea suferi şi mai multe complicaţii odată cu înaintarea în vârstă.
Such problems may interact with other processes to speed up the progression, or increase the severity of, neurocognitive impairments associated with ageing.
Persoanele în vârstă metabolizează drogurile mai lent, iar creierul ar putea fi mai sensibil la efectele drogurilor pe măsură ce îmbătrânesc.
The ageing process is often associated with a range of social, psychological and health problems.
Numeroase stimulente duc la schimbări în ceea ce priveşte funcţia receptorului cerebral, ceea ce ridică probleme cu privire la efectele lor pe termen lung.
Many of these are risk factors for substance misuse among older persons, and may in turn be aggravated by substance use.
Astfel, ele pot interacţiona cu alte procese pentru a accelera evoluţia sau pentru a accentua gravitatea tulburărilor neurocognitive asociate îmbătrânirii.
Older adults who develop problems with prescription drugs often differ from their peers who consume illicit drugs, as misuse may be intentional or unintentional.
Persoanele în vârstă care manifestă probleme legate de medicamentele eliberate pe bază de prescripţie medicală sunt adesea diferite de persoanele care consumă droguri ilegale, deoarece abuzul de substanţe poate fi intenţionat sau neintenţionat.