natgillin/translations-raw huggingface dataset:
An increase in employment rates is a prerequisite for being able to maintain and increase Europe’s prosperity and for preserving and enhancing our social models in a changing world.
Creşterea ratelor de ocupare a forţei de muncă este o precondiţie pentru a putea menţine şi creşte prosperitatea Europei şi pentru a păstra şi îmbunătăţi modelele noastre sociale într-o lume în schimbare.
Maintaining such values requires constant adaptation to the new environment generated by greater international competition, the demographic situation and the shift to a new paradigm based on knowledge.
Menţinerea unor astfel de valori necesită adaptarea continuă la noul mediu generat de concurenţa internaţională mai mare, situaţia de-mografi că şi trecerea la o nouă paradigmă bazată pe cunoştinţe.
There is no necessary trade-off between the economic and the social dimension, neither between ef- fi ficiency and equity issues, nor between pro- ductivity and employment.
Nu este necesară o alegere între dimensiunea socială şi cea economică, nici între problemele de eficienţă şi cele de echitate, sau între productivitate şi ocuparea forţei de muncă.
The purpose of the EES is to ensure that all these common concerns are addressed simultaneously in a coherent and comprehensive policy package.
Scopul SEOFM este de a asigura faptul că toate aceste preocupări comune sunt rezolvate într-un pachet de politici coerent şi complet.
Employment plays both an essential economic and social role in the Strategy because it is only by getting more people into work that we can ensure that our societies cope with demographic change.
Întradevăr, avem nevoie de mai mulţi oameni de toate vârstele angajaţi profesional pentru a finanţa cheltuielile sociale, deoarece populaţia noastră îmbătrâneşte.
Indeed, we need more people of all ages in employment to finance social
Mai mult, inegalităţile sociale, sub forma excluderii sociale şi a măsurilor compensa-
10 years of the European Employment Strategy spending as our populations age. Moreover, social inequities in the form of social exclusion and their related compensatory measures have huge hidden costs which are rarely shown in public accounting systems.
10 ani de Strategie europeană privind ocuparea forţei de muncă torii legate de aceasta, au costuri ascunse uriaşe, care sunt rareori arătate în sistemele de contabilitate publică.
Therefore, if we forget the social dimension of the Lisbon Strategy, we risk incurring huge corrective costs later on and endanger the financial sustainability of our countries.
Ca urmare, dacă uităm dimensiunea socială a Strategiei de la Lisabona, riscăm să atragem costuri de corectare uriaşe ulterior şi să punem în pericol stabilitatea financiară a ţărilor noastre.
Moreover, while growth is an essential component of the European Social Model, growth alone is not an efficient instrument to fight against poverty and social exclusion, unless it comes with falling inequality.
Mai mult, în timp ce creşterea economică este o componentă esenţială a modelului social european, creşterea singură nu este un instrument eficient de luptă împotriva sărăciei şi a excluderii sociale, decât dacă atrage după sine reducerea inegalităţilor.
Economic growth and even job creation do not lead automatically to reduced income disparities, inwork poverty, or regional disparities.
Creşterea economică şi chiar crearea de locuri de muncă nu conduc automat la reducerea disparităţilor de venituri, a sărăciei în cadrul muncii sau a inegalităţilor regionale.
Inwork poverty is linked to low pay, low skills, precarious and often undesired part-time employment.
Sărăcia în cadrul muncii este legată de salariile scăzute, calificările scăzute, locurile de muncă cu normă parţială adesea nedorite şi precare.
To create a sustainable way out of poverty and to contribute to economic growth and competitiveness, better quality jobs are required as well as enhanced investments in human and social capital.
Pentru a crea o cale durabilă de a elimina sărăcia şi de a contribui la creşterea economică şi la competitivitate, sunt necesare locuri de muncă de mai bună calitate şi investiţii mărite în capitalul uman şi social.
Within the EES (and the ESF) action has been pursued to reduce regional disparities in terms of employment, unemployment and labour productivity, especially in regions lagging behind.
În cadrul SEOFM (şi al FSE) sau întreprins acţiuni pentru a reduce inegalităţile regionale în ceea ce priveşte ocuparea forţei de muncă, şomajul şi productivitatea muncii, în special în regiunile rămase în urmă.
Education and training are critical factors to develop the EU’s longterm potential for competitiveness as well as for social cohesion.
Educaţia şi pregătirea sunt factori esenţiali pentru dezvoltarea potenţialului pe termen lung al UE pentru competitivitate şi pentru coeziune socială.
Europe needs to step up its efforts to improve both the efficiency and the equity of its education and training systems.
Europa trebuie să meargă înainte în eforturile sale de îmbunătăţire atât a eficienţei, cât şi a echităţii sistemelor de educaţie şi pregătire.
Education and training policies should increase efficiency by raising the average skill level in the population to ensure a better match between skills and labour market needs and therefore raise both employability and productivity.
Politicile privind educaţia şi pregătirea trebuie să-şi mărească eficienţa prin creşterea nivelului mediu al populaţiei calificate, pentru a asigura o adecvare mai bună între calificare şi nevoile pieţei muncii şi pentru a creşte astfel nivelul de ocupare a forţei de muncă şi al productivităţii.
They should also reduce inequality by improving the employment perspectives of those most in need, including the disadvantaged and the immigrants.
Ar trebui, de asemenea, să se reducă inegalitatea prin îmbunătăţirea perspectivelor de ocupare a forţei de muncă în rândul celor cu nevoile cele mai mari, incluzând persoanele dezavantajate şi imigranţii.
This would allow education and training systems to contribute to activation and cohesion measures to ensure that all citizens can play their full part in society and the economy over the whole life cycle, e.g. through lifelong learning policies.
Aceasta ar permite sistemelor de educaţie şi pregătire să contribuie la măsurile de activare şi coeziune, pentru a asigura faptul că toţi cetăţenii îşi pot juca pe deplin rolul în societate şi în economie de-a lungul întregului lor ciclu de viaţă, de exemplu prin politicile de învăţare continuă.
These are not mutually exclusive objectives, since achieving high quality and excellence does not necessarily mean sacrificing equitable opportunities, access, treatment and outcomes for individual Europeans.
Acestea nu sunt obiective care se exclud reciproc, deoarece realizarea înaltei calităţi şi a excelenţei nu înseamnă neapărat sacrificarea oportunităţilor, accesului, tratamentului şi rezultatelor echitabile pentru europeni ca indivizi.
3.3 Youth employment policies
SEOFM în acţiune
The EES in action
3.3 Politicile de ocupare a forţei de muncă în rândul tinerilor
Skill content of work increased
Creşterea calificării muncii
The employment expansion since 1997 has been accompanied by increasing skill content of work.
Expansiunea forţei de muncă începând din 1997 a fost însoţită de creşterea calificării muncii.
Reflecting this, the share of highly-skilled non-manual workers in the overall EU15 occupational structure has increased from about 36% in 1997 to almost 40% in 2006.
15 a crescut de la aproximativ 36 % în 1997 la aproape 40 % în 2006.
Correspondingly, both the shares of low-skilled non-manual and skilled manual workers have decreased and only the elementary occupations recorded a slight increase from about 9% to 10%.
Proporţiile de lucrători cu muncă nemanuală slab calificaţi şi de lucrători cu muncă manuală calificaţi au scăzut corespunzător, şi doar ocupaţiile de bază au înregistrat o uşoară creştere, de la aproximativ 9 % la 10 %.
The youth educational attainment level10has increased over the last years and there has been a slight improvement in reducing early school leaving (see chart 10).
Nivelul de finalizare a educaţiei tinerilor10a crescut în ultimii ani şi sa înregistrat o uşoară îmbunătăţire în ceea ce priveşte reducerea părăsirii timpurii a şcolii (a se vedea graficul 10).
This reflects the increased focus on investments in human capital and the reinforced efforts to build employment pathways for young people and to promote ef-fi ficient lifelong learning strategies.
Aceasta reflectă concentrarea din ce în ce mai mare pe investiţiile în capitalul uman şi eforturile consolidate pentru a construi un parcurs vizând ocuparea forţei de muncă pentru tineri şi pentru a promova strategii de învăţare continuă eficiente.
However, youth unemployment remains a key concern for Europe: today it stands at 17.4%.
Totuşi, şomajul în rândul tinerilor rămâne o preocupare esenţială pentru Europa: în prezent acesta se situează la 17,4 %.
Over the last 25 years, no real breakthrough has been achieved in reducing youth unemployment.
În ultimii 25 de ani nu sa realizat nicio schimbare reală în reducerea şomajului în rândul tinerilor.
In the current economic upswing with an estimated 7 million more persons moving into employment during the 2005-2008 Lisbon cycle, labour market performance continues to develop less favourably for young people.
În ascensiunea economică actuală, cu un număr estimat de 7 milioane de persoane care au intrat în viaţa activă în perioada ciclului de la Lisabona 2005-2008, performanţa pieţei muncii continuă să evolueze mai puţin favorabil pentru tineri.
The youth education attainment level is the percentage of young people aged 20-24 having attained at least an upper secondary education (ISCED level 3).
Nivelul de finalizare a educaţiei tinerilor este procentul tinerilor cu vârste cuprinse între 20 şi 24 de ani care au cel puţin studii superioare (ISCED nivelul 3).
They are more than two times as likely to be unemployed than prime age-adults.
3.Caracteristicile SEOFM ceea ce priveşte integrarea lor în societate în general.
Low participation of young people also raises concerns as to their integration into society overall.
Folosirea întregului potenţial al tineretului este un element necesar pentru viitoarea creştere economică şi coeziunea socială în UE.
Using the full potential of youth is a requisite for future economic growth and social cohesion in the EU. Therefore urgent action is required in the field of educational and labour markets policies resulting in improved participation of young people in society in the context of ageing societies where every person is to be considered as a resource.
Ca urmare, este necesară o acţiune urgentă în acest domeniu al politicilor educaţionale şi privind piaţa muncii, care să ducă la îmbunătăţirea participării tinerilor în societate, în contextul îmbătrânirii societăţilor, în care fiecare persoană trebuie să fi e considerată o resursă.
3.4 Going local: involving local actors in delivering the EES
3.4 Acţiunea la nivel local: implicarea factorilor locali în realizarea SEOFM
Employment growth concentrated in services and construction
Creşterea ocupării forţei de muncă concentrată în servicii şi construcţii
Since the beginning of the Luxembourg Process, and in the Employment Guidelines in particular, the Member States have been invited to involve the regional and local level actors in the delivery of the EES.
De la începutul Procesului Luxemburg şi în Liniile directoare privind ocuparea forţei de muncă în mod special, statele membre au fost invitate să implice factorii de la nivel local şi regional în realizarea SEOFM.
This followed the positive response to the initiative on Territorial Employment Pacts in 1997 as a follow up of the Delors White Paper of 1993, and the importance of a decentralised approach and partnerships was again stressed at the Lisbon European Council of 2000.
Acest lucru a fost urmat de răspunsul pozitiv la iniţiativa Pacturile teritoriale privind ocuparea forţei de muncă în 1997, ca urmare a Cărţii albe Delors din 1993, iar importanţa unei abordări descentralizate şi a parteneriatelor a fost subliniată din nou la Consiliul European de la Lisabona, în 2000.
In terms of sector composition, the net employment creation has been concentrated in services and construction.
În ceea ce priveşte componenţa sectorială, crearea netă de locuri de muncă sa concentrat în servicii şi construcţii.
According to the EU Labour Force Survey of the rise in employment in the EU15 between 1997 and 2006, around 6 million jobs came from real estate renting and business activities, and some 4 million from health and social work.
Conform Anchetei privind forţa de muncă în UE, privind creşterea ocupării forţei de muncă în UE-15 între 1997 şi 2006, în jur de 6 milioane de locuri de muncă au provenit din închirierea imobiliară şi activităţi de afaceri şi aproximativ 4 milioane din domeniul sănătăţii şi al asistenţei sociale.
Strong employment increases of over 2 million were also recorded in wholesale and retail trade, construction and education.
Creşteri puternice ale ocupării forţei de muncă, de peste 2 milioane, au fost înregistrate, de asemenea, în comerţul cu ridicata şi cu amănuntul, în construcţii şi în educaţie.
In contrast, both agriculture and manufacturing have seen employment drop by more than 1 million.
În schimb, atât agricultura cât şi producţia au cunoscut o scădere a ocupării forţei de muncă de peste 1 milion.
In 2003 during the “European Forum on local employment development”, organised by the European Commission and the European Union’s Presidency with the support of the European Parliament, the Committee of the Regions and the Economic and Social Committee, as well as interested institutions, social partners and other stakeholders, discussed ways to strengthen the local dimension of the European Employment Strategy.
În anul 2003, în timpul Forumului european privind dezvoltarea locală a ocupării forţei de muncă, organizat de Comisia Europeană şi Preşedinţia Uniunii Europene cu sprijinul Parlamentului European, al Comitetului Regiunilor şi al Comitetului Economic şi Social, ca şi al instituţiilor interesate, partenerii sociali şi alţi participanţi au discutat moduri de a consolida dimensiunea locală a Strategiei europene de ocupare a forţei de muncă.
In 2006, the Committee of the Regions produced a decla-
În 2006, Comitetul Regiunilor a publicat o declaraţie în care a susţinut că autori-
© Punchstock ration in which they advocated that local and regional authorities should be better incorporated into the ongoing formulation and implementation of the Lisbon Strategy.
© Punchstock tăţile locale şi regionale trebuie să fi e mai bine incluse în formularea şi în aplicarea Strategiei de la Lisabona.
Finally, in 2007 Ministers meeting in Leipzig agreed to a Charter on Sustainable European Cities, which advocated integrated urban development, and a Territorial Agenda of the EU, which recognised the need to understand the territorial impact of new challenges within efficient multi-level governance.
În fine, în 2007, cu ocazia întâlnirii de la Leipzig, miniştrii au convenit asupra unei Carte privind oraşele europene cu dezvoltare durabilă, care a susţinut o dezvoltare urbană integrată şi o Agendă teritorială a UE, care recunoştea necesitatea de a înţelege impactul teritorial al noilor provocări în cadrul unei guvernări eficiente la mai multe niveluri.
Local employment development has further been explored though various programmes at the Community and Member State level.
Dezvoltarea locală a ocupării forţei de muncă a fost explorată mai aprofundat, prin diverse programe la nivelul statelor membre şi la cel comunitar.
The latest work highlights the role of local multistakeholder partnerships within a holistic approach to local employment development.
Ultimele activităţi evidenţiază rolul parteneriatelor cu participanţi multipli în cadrul unei abordări holistice a dezvoltării locale a ocupării forţei de muncă.
3.5 Free movement: a European Pillar k h s to c
3.5 Libertatea de circulaţie: un pilon european k h st oc
Free movement of labour is seen as a way of promoting labour market efficiency by improving the matching of the available labour supply to the demand from employers.
Libera circulaţie a forţei de muncă este privită ca o cale de a promova eficienţa forţei de muncă, prin îmbunătăţirea conformităţii dintre forţa de muncă disponibilă şi cererea din partea angajatorilor.
Mobility is driven by both the desire of workers to improve their economic situation and companies’ search for workers to meet their requirements for labour.
Mobilitatea este antrenată atât de dorinţa lucrătorilor de a-şi îmbunătăţi situaţia economică, cât şi de căutarea de către companii a lucrătorilor care să le satisfacă cerinţele de forţă de muncă.
Greater labour force mobility, both between jobs (job mobility) and within and between countries (geographic mobility) can help the European economy and labour force to adapt to changing conditions more smoothly and efficiently, as well as respond to change in the competitive global economy.
Cu cât mobilitatea forţei de muncă este mai mare, atât între locurile de muncă (mobilitatea locurilor de muncă), cât şi în interiorul şi între ţări (mobilitate geografică), acest lucru ajută economia europeană şi forţa de muncă să se adapteze la condiţiile în schimbare mai uşor şi mai eficient şi să răspundă la schimbările din economia mondială competitivă.
However, while mobility is widely regarded as a positive feature of the labour market, actual mobility levels within Europe have remained comparatively low with fewer than 2% of all EU citizens living in another EU Member State.
Totuşi, dacă mobilitatea este în mare măsură privită ca o caracteristică pozitivă a pieţei muncii, nivelurile reale de mobilitate în cadrul Europei au rămas comparativ scăzute, cu mai puţin de 2 % din cetăţenii UE trăind în alte state membre ale UE.
Closing the employment gap with US and Japan
Eliminarea diferenţei privind ocuparea forţei de muncă faţă de SUA şi de Japonia
The sustained employment growth over the last decade helped the EU narrow the gap against both the US and Japan.
Creşterea durabilă a ocupării forţei de muncă în ultima decadă a ajutat UE să elimine în mare parte diferenţa faţă de SUA şi de Japonia.
While in 1997 the EU15 employment rate trailed 12.8 percentage points behind the US and 9.3 points behind Japan, by 2005 the gap had more than halved to 6.3 and 4.1 points, respectively (see chart 1).
Dacă în 1997 rata ocupării forţei de muncă în UE-15 se situa la 12,8 procente în urma SUA şi la 9,3 procente în urma Japoniei, până în 2005 diferenţa a scăzut la mai puţin de jumătate (la 6,3 şi, respectiv, 4,1 puncte) (a se vedea graficul 1).
The Commission has started to inform European citizens about the possibilities of working abroad by means of the European Year of Worker’s Mobility (2006) and the European Job Mobility Portal – a network provided by EURES comprising public employment services across the European Economic Area and Switzerland.
Comisia a început să informeze cetăţenii europeni despre posibilităţile de lucru peste graniţă prin intermediul Anului european al mobilităţii lucrătorilor (2006) şi al Portalului mobilităţii europene pentru ocuparea forţei de muncă – o reţea oferită de EURES, cuprinzând servicii publice de ocupare a forţei de muncă din Spaţiul Economic European şi Elveţia.
As freedom of movement is one of the key principles of European integration, the Commission welcomed the fact that many Member States have opened their labour markets completely since the enlargement in May 2004 and that other Member States have sim-plifi ed their existing national access regimes or procedures to varying degrees.
Având în vedere faptul că libertatea de mişcare este unul dintre principiile-cheie ale integrării europene, Comisia a salutat faptul că multe state membre şi-au deschis complet pieţele muncii de la extinderea din mai 2004 şi că alte state membre şi-au sim-plifi ficat regimurile de acces şi procedurile existente la nivel naţional, în diverse proporţii.
3.6 Flexicurity: a new perspective on working life
3.6 Flexicuritatea: o nouă perspectivă asupra vieţii active
Higher prevalence of part-time and fixed-term work
Prevalenţa crescută a muncii cu normă parţială şi a contractelor cu durată determinată
More flexible forms of employment have clearly made a strong contribution to employment expansion, with part-time accounting for over half the overall increase.
Formele mai flexibile de ocupare a forţei de muncă au adus în mod clar o contribuţie puternică la creşterea ocupării forţei de muncă, lucrul cu nomă parţială reprezentând mai mult de jumătate din creşterea totală.
Atypical forms of employment, namely part-time and fixed-term employment, have consequently become more prevalent in the EU25 over the period.
Formele atipice de ocupare a forţei de muncă, respectiv lucrul cu normă parţială şi contractele cu durată determinată, au devenit, ca urmare, mai importante în UE-25 în această perioadă.
The share of part-time employment in total employment has grown from 16% in 1997 to 18.8% in 2006, and the share of fixed-term contracts among employees from 11.7% to 14.9% (see chart 9).
Procentul ocupării forţei de muncă cu normă parţială din totalul ocupării forţei de muncă a crescut de la 16 % în 1997 la 18,8 % în 2006, iar procentul contractelor cu durată determinată în rândul angajaţilor a crescut de la 11,7 % la 14,9 % (a se vedea graficul 9).
Ten years on, in 2007, the European labour market continues to change.
Pentru a îndeplini obiectivele de la Lisabona pentru locuri de muncă mai numeroase şi mai bune, sunt necesare noi forme de flexibilitate şi securitate pentru indivizii de toate vârstele şi pentru companii, ca şi pentru statele membre şi UE.
Four main reasons can be highlighted: European and international economic integration; the rapid development of new technologies, particularly in the information and communication areas; the demographic ageing of European societies, together with still relatively low average employment rates and too high longterm unemployment, which put at risk the sustainability of social protection systems; and the development of segmented labour markets in many countries where both relatively protected and unprotected workers coexist (“insiders” and “outsiders”).
Indivizii au nevoie din ce în ce mai mult de securitatea ocupării forţei de muncă şi nu de securitatea locului de muncă, deoarece din ce în ce mai puţine persoane au acelaşi loc de muncă întreaga viaţă.
In order to achieve the Lisbon objectives of more and better jobs, new forms of fl exibil-ity and security are needed for individuals of all ages and companies as well as for Member States and the EU.
Companiile, inclusiv numeroasele IMM-uri din Europa, trebuie să-şi poată adapta mai bine forţa de muncă la schimbările condiţiilor economice.
Individuals increasingly need employment security rather than job security, as fewer have the same job for life.
Trebuie să poată recruta personal cu calificări superioare care va
They should be able to recruit staff with a better skills match, who will be more productive and adaptable leading to greater innovation and competitiveness.
3.Caracteristicile SEOFM fi mai productiv şi mai adaptabil, ducând la o mai mare inovaţie şi competitivitate.
In the beginning of 2006, in an informal Council in Villach, Austria, the Member States debated ‘flexicurity’ for the first time.
La începutul anului 2006, în cadrul unui Consiliu informal la Villach, Austria, statele membre au dezbătut „flexicuritatea” pentru prima dată.
The European Council called on the Member States “to develop more systematically in the National Reform Programmes comprehensive policy strategies to improve the adaptability of workers and enterprises”.
Consiliul European a chemat statele membre „să dezvolte mai sistematic în programele naţionale de reformă strategii politice complete, pentru a îmbunătăţi adaptabilitatea lucrătorilor şi întreprinderilor”.