natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The legislature was aware that the rules on designation for wine sector products have significant effects on their marketability.
Autorii regulamentului au fost conștienți de faptul că normele privind denumirea pentru produsele vitivinicole au consecințe importante asupra comercializării lor pe piață 13.
From this point of view too, the replacement of the principle of prohibition by the principle of authorisation or misuse with the wider freedom enjoyed by distributors in labelling is to be seen as a rearticulation of the balance between the legitimate interests of producers and of consumers. 14
Și sub acest aspect, înlocuirea principiului interdicției cu principiul autorizării sau al abuzului, cu mai multă libertate pentru comercianți în ceea ce privește etichetarea, trebuie interpretată ca o nouă articulare a echilibrului dintre interesele legitime ale producătorilor și cele ale consumatorilor 14.
It should be borne in mind, first of all, in interpreting the rules of the legislation on wine designations, that national labelling rules affect not only the commercial interests of consumers, but also entail a restriction on the free movement of goods.
În interpretarea normelor juridice privind denumirea vinurilor trebuie remarcat de la bun început că normele naționale de etichetare afectează nu numai interesele comerciale ale consumatorilor, ci pot conduce și la o limitare a liberei circulații a mărfurilor.
According to the principle of authorisation or misuse, in addition to the optional designations listed in Regulation No 1493/1999, all other useful information for still wines is permitted unless it is prohibited by law or misleads consumers.
Potrivit principiului autorizării sau al abuzului, pentru vinurile necarbonatate sunt permise, pe lângă informațiile facultative specificate în Regulamentul nr. 1493/1999, toate celelalte indicații utile, în măsura în care nu sunt interzise prin lege și nu induc în eroare consumatorul 11.
11This relaxation has also been described as liberalisation.
Această relaxare a fost denumită și liberalizare.
The liberalisation of the legislation on wine designations served the overriding aim of the reform, which was to guarantee the necessary flexibility of the common organisation of the market in wine to adapt smoothly to new developments. 12
Această liberalizare în domeniul normelor juridice privind denumirea vinurilor a servit obiectivului suprem al reformei de a garanta organizării comune a pieței vitivinicole flexibilitatea necesară unei bune adaptări la nouă situație 12.
13 — Recital 50 in the preamble to Regulation No 1493/1999 states: ‘The description, designation and presentation of products covered by this Regulation can have significant effects on their marketability; this Regulation should therefore lay down rules in this connection which take into account the legitimate interests of consumers and producers and promote the smooth operation of the internal market and the production of quality products; the fundamental principles of these rules should provide for the obligatory use of certain terms so as to identify the product and provide consumers with certain important items of information and the optional use of other information on the basis of Community rules or subject to rules concerning the prevention of fraudulent practices.’
13 — Considerentul (50) al Regulamentului nr. 1493/1999 are următoarea formulare: „Descrierea, denumirea şi prezentarea produselor menţionate în prezentul regulament pot avea consecinţe importante în privinţa perspectivelor de comercializare; ca urmare, este necesar ca prezentul regulament să stabilească norme care să ia în considerare interesele legitime ale consumatorilor şi ale producătorilor şi să favorizeze buna funcţionare a pieţei interne şi obţinerea de produse de calitate; principiile fundamentale ale acestor norme trebuie să prevadă utilizarea obligatorie a anumitor menţiuni care să permită identificarea produsului şi furnizarea anumitor informaţii importante consumatorilor, precum şi utilizarea facultativă a anumitor indicaţii pe baza normelor comunitare sau cu condiţia aplicării dispoziţiilor referitoare la prevenirea practicilor frauduloase.”
The rules for implementing this Regulation should therefore also be harmonised in the same way, using the model established for sparkling wines, while ensuring that there is no risk of these other terms being confused with the terms covered by Community legislation and that such terms may be used only if operators can prove their accuracy where there is any doubt.’
În acelaşi mod ar trebui armonizate dispoziţiile de aplicare a regulamentului menţionat, pe baza modelului stabilit pentru vinurile spumante şi avându-se grijă ca termenii alternativi să nu creeze confuzii şi să fie folosiţi numai cu condiţia ca agenţii economici să le poată demonstra exactitatea în caz de dubiu”.
The author stresses that the liberalisation of the legislation on wine designations was generally intended to create more transparency and information for consumers, with positive effects on sales.
Autorul relevă faptul că liberalizarea normelor legale privind denumirile are menirea să aducă în ansamblu mai multă transparenţă şi informaţie pentru consumator, cu efecte pozitive pentru comercializare.
However, he also points out that this had not made it any easier to answer the question what information is permitted or is limited only by the prohibition on misleading consumers and what is not permitted because of particulars already regulated.
Totuşi, el atrage atenţia că prin aceasta nu sa simplificat răspunsul la întrebarea referitoare la informaţiile care sunt permise numai sub rezerva interdicţiei inducerii în eroare sau care sunt interzise din cauza menţiunilor deja reglementate.
12 — Recital 7 in the preamble to Regulation No 1493/1999.
12 — Considerentul (7) al Regulamentului nr. 1493/1999.
SCHNEIDER accordance with the decision in Clinique, 15prohibitions on misleading information in
SCHNEIDER sub numele „Clinique” 15, și normele comunitare care interzic inducerea în eroare trebuie să fie interpretate mai ales în lumina liberei circulații a mărfurilor 16.
Community legislation must also be interpreted specifically in the light of the free movement of goods. 16 The risk of misleading consumers cannot override the requirements of the free movement of goods unless that risk is sufficiently serious.
Pericolul unei indu- ceri în eroare a consumatorului poate să primeze față de cerințele liberei circulații a mărfurilor numai dacă acesta este suficient de mare 17.
17 For that reason I would warn against a very broad interpretation of the criteria relating to misleading information.
Din acest motiv, dorim să avertizăm împotriva unei interpretări excesive a faptelor generatoare de inducere în eroare.
nations ‘Réserve’ and ‘Grande Réserve’ and ‘Reserve’ and ‘PrivatReserve’ may be used for wines produced in a Member State in principle, that is, irrespective of any conflict between those designations and designations listed in Annex III to that regulation, as ‘other particulars’ within the meaning of those provisions, provided that Member State has not adopted any legislation regarding the use of those designations as ‘other traditional terms’ within the meaning of Article 47(2)(b) in conjunction with the fifth indent of point B(1)(b) of Annex VII of Regulation No 1493/1999 and Article 23 of Regulation No 753/2002.
că mențiunile „Réserve” și „Grande Réserve”, respectiv „Reserve” și „Privat-Reserve”, utilizate pentru vinurile produse într-un stat membru, pot, în principiu, adică independent de conflictul dintre aceste denumiri și denumirile menționate în anexa III la același regulament, să fie utilizate drept „alte indicații/mențiuni”, în sensul acestor norme, atât timp cât acest stat membru nu a adoptat norme juridice referitoare la utilizarea acestor denumiri ca „mențiuni tradiționale suplimentare” în sensul articolului 47 alineatul (2) litera (b) coroborat cu punctul B.1 litera (b) a cincea liniuță din anexa VII la Regulamentul nr. 1493/1999 coroborat cu articolul 23 din Regulamentul 753/2002.
B — The first question
B — Cu preliminară
With its first question the Bundesverwaltungsgericht is essentially seeking to ascertain whether Article 47(2)(c) and point B(3) of Annex VII of Regulation No 1493/1999 are to be interpreted as meaning that the desig-
Prin intermediul primei întrebări, BVerwG solicită, în esență, să se stabilească dacă articolul 47 alineatul (2) litera (c) și punctul B.3 din anexa VII la Regulamentul nr. 1493/1999 trebuie interpretate în sensul
Article 47(2) of Regulation No 1493/1999 mentions three types of particulars: certain compulsory terms, 18optional terms subject to conditions and other optional terms, including information which may be useful for consumers.
1493/1999 prevede trei tipuri de mențiuni. Este vorba de anumite mențiuni obligatorii 18, de mențiuni facultative autorizate în anumite condiții și de alte mențiuni facultative, inclusiv informații care pot fi folositoare pentru consumatori.
The scope of the protection afforded to those particulars is determined according to their substance.
Aria de protecție a acestor mențiuni este stabilită în funcție de conținut.
In this case, however, only the two optional terms are of relevance.
În această cauză sunt importante însă numai cele două mențiuni facultative.
15 — Case C-315/92 Clinique Laboratories and Estée Lauder Cosmetics [1994] ECR I-317, paragraph 12 et seq.
15 — Hotărârea din 2 februarie 1994 (C-315/92, Rec., p. I-317, punctul 12 şi următoarele).
In paragraph 14 of that judgment, the Court found that Article 30 of the EC Treaty (now Article 28 EC) prohibits obstacles to the free movement of goods resulting from rules that lay down requirements to be met by such goods (such as requirements as to designation, form, size, weight, composition, presentation, labelling, packaging), even if those rules apply without distinction to all products, unless their application can be justified by a public-interest objective taking precedence over the free movement of goods.
La punctul 14 din această hotărâre, Curtea a stabilit că articolul 30 din Tratatul CE (devenit articolul 28 CE) interzice piedicile în calea liberei circulaţii a mărfurilor care rezultă din normele referitoare la condiţiile pe care trebuie să le îndeplinească mărfurile (cum ar fi denumirea, forma, dimensiunile, greutatea, compoziţia, prezentarea, eticheta şi ambalajul lor), chiar dacă aceste norme se aplică fără distincţie tuturor produselor, în măsura în care aplicarea acestor norme nu pot fi justificată printr-un scop de interes general şi care trebuie să primeze în raport cu exigenţele liberei circulaţii a mărfurilor.
17 — Case C-313/94 Graffione [1996] ECR I-6039, paragraph 24.
18 — Conform anexei VII la Regulamentul nr.
OPINION OF MS TRSTENJAK — CASE C-285/06 abstract risk of misleading consumers would run counter to the purpose of the principle of authorisation or misuse, since a specific, almost casuistic approach to the risk of misleading consumers is inherent in that principle.
753/2002 plecând de la premisa că acest articol vizează un pericol abstract de inducere în eroare ar contraveni scopului principiului autorizării sau al abuzului, întrucât examinarea în concret, aproape cazuistică a pericolului de inducere în eroare este inerentă acestui principiu.
An abstract approach would also affect disproportionately the legitimate interests of producers.
O luare în considerare abstractă a pericolului ar afecta în mod disproporționat interesele legitime ale producătorului.
Other traditional terms are optional particulars subject to conditions (regulated ‘optional particulars’ in the words of the order for reference).
Mențiunile tradiționale suplimentare sunt mențiuni facultative autorizate în anumite condiții (mențiuni facultative reglementate, potrivit ordonanței de trimitere).
Under Article 23 of Regulation No 753/2002, other traditional terms are ‘additional terms traditionally used … to designate … the production or ageing method or the quality, colour, type of place, or a particular event linked to the history of the wine concerned and defined in a Member State’s legislation for the purposes of designating the wines concerned originating in its territory’.
Mențiunea tradițională suplimentară este, conform articolului 23 din Regulamentul nr. 753/2002, „un termen utilizat în mod tradițional în statele membre producătoare pentru a indica, în cazul vinurilor prevăzute de prezentul titlu, metoda de producție, de elaborare, de maturare sau calitatea, culoarea, tipul locului sau un eveniment deosebit legat de istoria vinului în cauză; termenul este definit în legislația statelor membre producătoare în sensul desemnării vinurilor în cauză produse pe teritoriul lor”.
Article 6 of Regulation No 753/2002 is the protective clause governing other particulars and other traditional terms.
Articolul 6 din Regulamentul nr.
The use of other particulars within the meaning of point B(3) of Annex VII to Regulation No 1493/1999 is clarified by Article 6 of Regulation No 753/2002.
753/2002 reprezintă clauza de protecție pentru alte indicații și pentru mențiunile tradiționale suplimentare.
Under that provision, the use of other particulars is subject to the condition that there is no risk that such particulars might mislead consumers with regard to compulsory or regulated optional particulars.
Utilizarea altor informații în sensul punctului B.3 din anexa VII la Regulamentul nr. 1493/1999 este precizată prin articolul 6 din Regulamentul nr. 753/2002.
The risk of misleading consumers plays a similar role in the legislation on wine designations as the likelihood of confusion in trade mark law.
În temeiul acestei norme, utilizarea altor indicații se poate face cu condiția ca prin aceasta să nu se creeze un risc de confuzie a consumatorilor în ceea ce privește mențiunile obligatorii și indicațiile facultative reglementate.
In my opinion, the wording of Article 6(1) of Regulation No 753/2002 does not refer to an abstract risk of misleading consumers.
În opinia noastră, în textul articolului 6 alineatul (1) din Regulamentul nr.
An interpretation of Article 6 of Regulation No 753/2002 as indicating an
753/2002 nu se face aluzie la un pericol abstract de inducere în eroare. O interpretare a
SCHNEIDER is reasonably well informed and reasonably observant and circumspect.’ 21 undermined if a mere risk of confusion, found to exist without even taking the opinions and habits of the consumers concerned into consideration, were enough to prevent the use of an appellation protected as a brand name’.
SCHNEIDER unui consumator mediu, normal informat, suficient de atent și avizat” 21.
The wording of Article 6 of Regulation No 753/2002 which refers to the specific risk of misleading consumers therefore makes clear that the possibility of an overlap with situations covered by regulated particulars does not mean per se that an ‘other particular’ is not permitted.
Modul de formulare a articolului 6 din Regulamentul nr. 753/2002, care se referă la pericolul concret de inducere în eroare, relevă, așadar, că nu este suficient să existe doar posibilitatea unei suprapuneri cu situația aflată sub incidența indicațiilor reglementate, pentru a justifica interzicerea unei alte indicații 22.
22 As the Commission convincingly argues, in view of the broad scope for particulars under the fifth indent of point B(1)(b) of Annex VII to the regulation, this would significantly restrict the scope for the other particulars. 23
După cum explică în mod convingător Comisia, având în vedere domeniul de aplicare cuprinzător al mențiunilor prevăzute la punctul B.1 litera (b) a cincea liniuță din anexa VII la regulamentul respectiv, acest lucru ar limita semnificativ sfera altor indicații 23.
19 — Case C-303/97 Sektkellerei Kessler [1999] ECR I-513, paragraph 32.
19 — Hotărârea din 28 ianuarie 1999, Sektkellerei Kessler (C-303/97, Rec., p.
That case concerned the risk of confusion in connection with the labelling of German Sekt.
I-513, punctul 32). Această cauză sa referit la riscul de confuzie în etichetarea vinului spumos (Sekt) german.
The question was whether the general use of a Sekt brand name ‘Kessler Hochgewächs’ is prohibited because of an abstract risk of confusion with the designation ‘Riesling-Hochgewächs’, which is reserved for wines produced exclusively from grapes of the Riesling variety under both Community law and national law.
Problema a fost dacă utilizarea curentă a unei mărci de Sekt, „Kessler Hochgewächs”, trebuie interzisă ca urmare a unui risc abstract de confuzie cu denumirea „Riesling-Hochgewächs”, care, atât conform dreptului comunitar, cât şi conform dreptului naţional, este rezervată vinurilor produse exclusiv din struguri din soiul de viţă-de-vie Riesling.
Advocate General Fennelly also took the view that a purely abstract risk of confusion was not sufficient (Opinion in Case C-303/97 Sektkellerei Kessler [1999] ECR I-513).
Avocatul general Fenelly a concluzionat, la rândul său, că un risc pur abstract de confuzie nu este suficient (Concluziile prezentate la 29 septembrie 1998 în cauza Sektkellerei Kessler).
Any other interpretation would also run counter to the aim of the reform, which is to create marketing freedom by authorising other unregulated particulars, and virtually reverse the intended liberalisation of the legislation on wine designations by the back door.
O altă interpretare ar contraveni chiar obiectivului reformei, acela de a crea, prin autorizarea altor indicații nereglementate, libertatea de mișcare în comercializarea produselor, și ar conduce în mod indirect la eșecul propusei liberalizări a legislației privind denumirile.
21 — Case C-303/97 Sektkellerei Kessler (cited above in footnote 19, paragraph 38).
21 — Hotărârea Sektkellerei Kessler (citată la nota de subsol 19, punctul 38).
22 — In the specialist literature too, specific examples of ‘other particulars’ permitted under point B(3) are particulars on ‘production methods and processes etc.’, that is, particulars which certainly overlap, in terms of the situation covered, with the particulars under the fifth indent of point B(1)(b): Koch, loc. cit. (footnote 15), p. 2136.
22 — Şi în literatura de specialitate sunt date ca exemple de „alte informaţii” permise conform punctului B.3 în special indicaţiile cu privire la „modul de obţinere sau metoda de fabricare”, adică informaţii care se suprapun, sub aspectul situaţiei de fapt reglementate, cu indicaţiile în conformitate cu punctul B.1 litera (b) a cincea liniuţă: Koch, H.-J., citat la nota de subsol 14, p. 2136.
Article 13(2) of that regulation provides: ‘Where the description, presentation and advertising of the products referred to in Article 1(1) are supplemented by brand names, such brand names may not contain any words, syllables, signs or illustrations which(a) are likely to cause confusion or mislead the persons to whom they are addressed within the meaning of paragraph 1; or(b) are liable to be confused with all or part of the description of a table wine, a quality wine produced in a specified region, including a quality sparkling wine psr or an imported wine whose description is governed by Community provisions or with the description of any other product referred to in Article 1(1), or are identical to the description of any such product, unless the products used for constituting the cuvée of the sparkling wine in question are entitled to such description or presentation.’
Articolul 13 alineatul (2) din acest regulament stabileşte: „Dacă descrierea, prezentarea şi publicitatea referitoare la produsele menţionate la articolul 1 alineatul (1) sunt completate cu denumirile mărcilor, aceste denumiri nu pot conţine cuvinte, părţi de cuvinte, semne sau ilustraţii care: (a) pot da naştere la confuzii sau pot induce în eroare persoanele cărora li se adresează în sensul stabilit de alineatul (1) sau (b) pot fi confundate cu descrierea completă sau parţială a unui vin de masă, a unui vin de calitate produs într-o regiune determinată, inclusiv cu un v.s.c.p.r.d. sau cu un vin de import a cărui descriere este stabilită prin dispoziţii comunitare sau cu descrierea unui alt produs menţionat la articolul 1 alineatul (1), sau care sunt identice cu descrierea unui astfel de produs, cu excepţia cazului în care produsele utilizate pentru constituirea producţiei de bază a vinului spumant respectiv sunt îndreptăţite la o astfel de descriere sau prezentare.” [traducere neoficială]
23 — Commission’s observations, paragraph 17.
23 — Observaţiile Comisiei, punctul 17.
OPINION OF MS TRSTENJAK — CASE C-285/06 automatic in the sense that any other particular would be misleading in principle solely because it referred to facts which may also be covered by regulated optional particulars.
CONCLUZIILE AVOCATULUI GENERAL TRSTENJAK — CAUZA C-285/06 altă indicație ar induce, în principiu, în eroare, prin însuși faptul că se referă la fapte care pot fi reglementate prin mențiunile facultative reglementate.
on wine designations is ultimately to ensure that authorisation to use a designation is no longer strictly dependent on whether or not a certain regulated situation exists, but solely on whether there is a risk of misleading consumers.
anumită situație reglementată există sau nu există, ci numai de existența sau inexistența unui pericol de inducere în eroare.
Following the reform, optional particulars were to be permitted outside the area covered if possible.
Conform reformei, indicațiile facultative ar trebuie să fie autorizate cât mai liber în afara domeniului reglementat.
However, since the definition of other traditional terms under Article 23 of Regulation No 753/2002 is very broad, it cannot be interpreted as meaning that there is no scope for other particulars in contravention of the spirit of Article 6(1) of Regulation No 753/2002. 24
Or, deoarece definiția mențiunii tradiționale suplimentare, conform articolului 23 din Regulamentul nr. 753/2002, este foarte largă, ea nu poate fi interpretată în sensul că nu mai lasă loc pentru alte mențiuni, contravenind astfel finalității articolului 6 alineatul (1) din Regulamentul nr. 753/2002 24.
Assessing whether a certain designation is misleading is a point of fact which will have to be clarified by the national court in the main proceedings. 25 However, this is not
Aprecierea dacă o anumită denumire induce în eroare este o chestiune de fapt care trebuie să fie lămurită de instanța națională în acțiunea principală 25.
24 — This interpretation has the advantage that it promotes the development of traditional terms.
Astfel, menţiunea tradiţională suplimentară „Reserve” sa format, în limba germană, în Austria tocmai avându-se în vedere anexa III la Regulamentul nr. 753/2002.
Wines with the designation ‘tête de cuvée’ can be found in France.
În Franţa, de exemplu, se pot găsi vinuri cu menţiunea „tête de cuvée”.
The use of the traditional term ‘cuvée’ was regulated in the repealed French Code du vin (cf. Article 284(4)(2) of the Code du vin) and related to the methods of production.
Utilizarea menţiunii tradiţionale „cuvée” a fost reglementată de Codul francez al vinului (Code du vin), abrogat în prezent [a se vedea articolul 284 alineatul (4) al doilea paragraf din Code du vin] şi se referă la metodele de producţie.
That provision had expressly and exceptionally excluded the use of the term ‘cuvée’ from the principle of prohibition which applied in the legislation on wine at that time (cf. Lamborelle, J.-C., Pillot, J., Code du vin 1999 commenté et annoté, Causse, 1999, p. 241 et seq.).
Această normă a exclus în mod expres şi excepţional utilizarea menţiunii „cuvée” de la aplicarea principiului interdicţiei în vigoare în legislaţia vinului din acea perioadă (a se vedea Lamborelle, J.-C., Pillot, J., Code du vin 1999 commenté et annoté, Causse, 1999, p.
The new French legislation on wine contains similar provisions in Article L 644-2 of the Code rural, but that particular is not registered in Annex III to Regulation No 753/2002.
Noua legislaţie franceză a vinului cuprinde reglementări similare la articolul L 644-2 din Code rural, totuşi această menţiune nu a fost înregistrată în anexa III la Regulamentul nr. 753/2002.