natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As already shown by European Legal Databases on Drugs (ELDD) research (9), the role of quantity in drug laws is varied; in some countries (e.g. Slovakia), the quantities that delimit certain offences are strictly defined, while in others (e.g. the United Kingdom) quantities are guidelines that give rise to a rebuttable presumption of intent.
Aªa cum a ar≤tat deja studiul efectuat de baza european≤ de date juridice privind drogurile (ELDD) (9), rolul cantit≤†ii în legisla†iile privind drogurile este destul de variat; în unele †≤ri (de exemplu, Slovacia), cantit≤†ile care delimiteaz≤ infrac†iunile sunt definite strict, în vreme ce în altele (de exemplu, în Regatul Unit), cantit≤†ile sunt orientative ªi servesc doar la sus†inerea prezum†iei de inten†ie de furnizare.
Quantities may also distinguish between offences (e.g. possession or supply), or determine the penalty for the same offence.
Cantit≤†ile pot servi ªi la operarea de distinc†ii între infrac†iuni (de exemplu, posesie sau furnizare) sau la determinarea pedepsei pentru o aceeaªi infrac†iune.
Though many countries refer to a quantity in their laws, quantity can be defined in different ways (weight, value) or even not at all.
Deªi multe †≤ri fac referire la cantit≤†i în legile lor respective, cantitatea se poate defini în diferite moduri (greutate, valoare) sau poate s≤ nu fie definit≤ deloc.
The latest, apparently contrasting, actions of Italy and Bulgaria continue to show only that there is no clear European consensus on this issue.
Ultimele modific≤ri, aparent opuse, din Italia ªi Bulgaria arat≤ doar c≤ nu exist≤ un consens european clar în aceast≤ privin†≤.
From 2002 to 2005, the Max Planck Institute in Germany carried out an evaluation of Section 31a of the German Narcotic Drugs Act, which permits the offence of possession of ‘insignificant quantities’ of drugs to be exempted from prosecution in certain circumstances.
Din 2002 în 2005, Institutul Max Planck din Germania a efectuat o evaluare a sec†iunii a 31-a din Legea german≤ privind narcoticele, care permite scutirea de urm≤rire penal≤, în anumite circumstan†e, a posesorilor de „cantit≤†i nesemnificative” de droguri.
The evaluation found that, in practice, the implementation of Act §31a varies considerably in the 16 Länder of Germany, in part because of different interpretations of ‘insignificant’ (Schäfer and Paoli, 2006).
Evaluarea a stabilit c≤, în practic≤, aplicarea sec†iunii a 31-a variaz≤ în mod considerabil în cele 16 landuri din Germania, în parte din cauza interpret≤rii diferite date sintagmei „nesemnificative”
The Minister of Health of Lithuania amended recommendations on what shall be regarded as small, large and very large amounts of narcotic and psychotropic substances, redefining these quantities.
Monitorizarea sentin†elor pronun†ate în cazurile legate de droguri a fost discutat≤ sau aplicat≤ în mai multe †≤ri, iar, în unele cazuri, sa putut chiar ac†iona deja pe baza rezultatelor.
EMCDDA thematic paper (both available at http://eldd.emcdda.europa.eu/?nnodeid=5175).
A se vedea „Rolul cantit≤†ii în urm≤rirea penal≤ a infrac†iunilor legate de droguri”, un raport judiciar al ELDD, ªi tabelul 1 din „Consumul de droguri ilicite în UE: abord≤ri legislative” (ambele disponibile la http://eldd.emcdda.europa.eu/?nnodeid=5175).
Chapter 1: Policies and laws
Capitolul 1: Politici ªi legisla†ie
Reports on the drugs–crime connection
Rapoarte privind leg≤tura dintre droguri ªi infrac†ionalitate
Other sentencing statistics showed that the waiving of reports as statutory alternatives to punishment increased in 2004, though police reports and convictions increased further, while the number of suspended proceedings dropped slightly.
În Irlanda, sa aprobat înfiin†area unei unit≤†i centrale pentru statistici legate de infrac†iuni care s≤ monitorizeze statisticile referitoare la arest≤ri, urm≤riri penale ªi natura sentin†elor pronun†ate, în conformitate cu strategia na†ional≤ în privin†a drogurilor.
In the Czech Republic in 2005, regional police headquarters were surveyed for the second consecutive year about drugrelated crime.
În Republica Ceh≤, în cadrul unei anchete realizate în 2005, departamentele regionale de poli†ie au fost anchetate pentru al doilea an consecutiv în leg≤tur≤ cu infrac†ionalitatea legat≤ de droguri.
It was estimated that in 2004 about 62 % of drug production/distribution offences, 25 % of fraud offences, 21 % of crimes involving misappropriation of funds/property and 20 % of ordinary thefts were committed by drug users in order to finance their own consumption (Czech national report).
Sa estimat c≤, în 2004, aproximativ 62% din delictele legate de producerea/distribuirea de droguri, 25% din cazurile de înªel≤ciune, 21% din infrac†iunile care implic≤ însuªirea ilegal≤ de fonduri/propriet≤†i ªi 20% din furturile comune au fost comise de c≤tre consumatorii de droguri pentru a-ªi finan†a consumul (raportul na†ional al Cehiei).
A survey carried out in 2004 among 15- to 16-year-olds in Finland showed that about 7 % of those who had used cannabis in the last year had financed their use illegally, more than half by selling drugs and the rest mainly by stealing (Kivivuori et al., 2005, cited in the Finnish national report).
Legea german≤ privind narcoticele permite procurorului s≤ întrerup≤ procedurile judiciare pentru posesia de droguri f≤r≤ aprobarea judec≤torului, în anumite circumstan†e. În ciuda recomand≤rilor ªi orient≤rilor în aceast≤ privin†≤, reglement≤rile continu≤ s≤ difere în mod semnificativ de la un land la altul.
In Romania, court sentencing statistics were examined in order to monitor the success of social reintegration of drug users who commit offences other than drug use.
O anchet≤ efectuat≤ în 2004 în Finlanda, în rândul persoanelor cu vârste cuprinse între 15–16 ani, a ar≤tat c≤ aproximativ 7 % dintre cei care folosiser≤ canabis în ultimul an, ªi-au finan†at consumul în mod ilegal, mai mult de jum≤tate dintre aceªtia prin vânzare de droguri iar restul prin furt (Kivivuori et al., 2005, citat în raportul na†ional al Finlandei).
In the majority of cases, the penalty was suspension of the sanction under surveillance.
În unele provincii din Austria, au existat tentative de standardizare a modalit≤†ii de aplicare a Sec†iunilor 12 ªi 35(4) din Legea privind narcoticele, care defineªte proceduri simplificate de retragere a unei plângeri la poli†ie, în cazul cump≤r≤rii sau posesiei unei cantit≤†i mici de canabis.
From 2004, it was noted that the courts less often imposed compulsory treatment, effectively decreasing the involvement of the probation services and thus their contribution to the social rehabilitation of drug users.
Alte statistici au ar≤tat c≤ renun†area la plângeri ca alternative statutare la pedepse a crescut în 2004, cu toate c≤ plângerile ªi condamn≤rile cu continuat s≤ creasc≤, în vreme ce num≤rul de proceduri judiciare suspendate a sc≤zut uªor.
In Ireland, two studies carried out by the Garda Research Unit in 1996 and 2000/01 among a sample of drug users known to the police estimated that drug users were responsible for 66 % of detected indictable crimes in 1996 and 28 % in 2000/01 (Keogh, 1997; Furey and Browne, 2003, cited in the Irish national report).
În Irlanda, dou≤ studii efectuate de c≤tre Garda Research Unit [Departamentul de Cercetare Garda] în 1996 ªi 2000-2001 pe un eªantion de consumatori de droguri cunoscu†i de c≤tre poli†ie, au estimat c≤ în 1996, consumatorii de droguri erau r≤spunz≤tori pentru 66 % din infrac†iunile condamnabile depistate în timp ce în 2000-2001 propor†ia era de 28 % (Keogh, 1997; Furey ªi Browne, 2003, citat în raportul na†ional al Irlandei).
The 2000/01 survey found that opioid users were responsible for 23 % of detected larceny offences and 37 % of detected burglaries.
Sondajul din 2000-2001 a ar≤tat c≤ 23 % din cazurile de furt ªi 37 % din spargerile depistate au fost comise de c≤tre consumatori de opiacee.
to extrapolate from, while others refer only to a specific type of drugrelated crime.
legate de droguri”, pe baza unei propuneri a Comisiei, fundamentat≤ pe studiile existente care trebuie prezentate de OEDT.
Statistics on sentencing, or avoidance of sentencing, give a far more accurate picture of the implementation of a country’s drug policy than does the text of the laws (see EMCDDA, 2002a).
În România, au fost studiate statisticile privind sentin†ele pronun†ate de instan†e în vederea monitoriz≤rii succesului reintegr≤rii sociale a consumatorilor de droguri care au comis infrac†iuni altele decât consumul de droguri.
Although not all Member States collect comprehensive sentencing statistics, in contrast to arrest statistics, countries are starting to report a greater interest in monitoring this implementation, which is in line with the trend to evaluate policy instruments (10).
În majoritatea cazurilor, pedeapsa a fost suspendarea sanc†iunii sub supraveghere.
The issue of collecting and analysing sentencing statistics was addressed by an EMCDDA expert meeting in 2006.
Începând cu 2004, sa remarcat faptul c≤ au fost impuse tot mai rar tratamente obligatorii, sc≤zând astfel în mod semnificativ implicarea serviciilor de proba†iune ªi, deci, contribu†ia acestora la reabilitarea social≤ a consumatorilor de droguri.
Action 25.1 of the EU drug action plan 2005–08 foresees the adoption by the Council, by 2007, of a common definition of ‘drugrelated crime’, on the basis of a Commission proposal based on existing studies to be brought forward by the EMCDDA.
Cu toate c≤ nu exist≤ înc≤ o defini†ie UE comun≤ a infrac†ionalit≤†ii legate de droguri, se consider≤, în general, c≤ aceasta se refer≤ la infrac†iuni comise sub influen†a drogurilor, pentru a finan†a consumul de droguri, în contextul func†ion≤rii unor pie†e de droguri ilicite sau care încalc≤ legisla†ia în domeniul drogurilor.
Data on ‘reports’ (11) of drug law offences are available in all the European countries analysed in this report.
Unele provin din studii locale spontane, de la care este mai dificil≤ extrapolarea, în timp ce altele se refer≤ doar la infrac†iunile legate de un anumit tip de droguri.
They reflect differences in national legislation, but also the different ways in which the laws are applied and enforced, and differences in the priorities and resources allocated by criminal justice agencies to specific offences.
Statisticile referitoare la pedepse sau la evitarea pedepselor ofer≤ o imagine mult mai exact≤ a punerii în aplicare a politicii unei †≤ri în privin†a drogurilor decât o fac textele de lege (vezi EMCDDA, 2002a).
In addition, there are variations between national information systems on drug law offences, especially in relation to reporting and recording practices — i.e. what is recorded, when and how.
Cu toate c≤ nu toate statele membre colecteaz≤ statistici exhaustive în privin†a pedepselor, spre deosebire de statisticile privind arest≤rile, statele încep s≤ raporteze un interes crescând fa†≤ de monitorizarea acestora, ceea ce se încadreaz≤ în tendin†a de a evalua instrumentele create de politici (10).
Because these differences make direct comparisons between EU countries
Problema colect≤rii ªi analiz≤rii statisticilor referitoare la sentin†e a fost discutat≤ în cursul unei întâlniri la nivel de exper†i OEDT în 2006.
12 rather difficult (
Datele referitoare la „rapoartele” (
), it is more appropriate to compare trends rather than absolute numbers.
) privind infrac†iunile
Routine data are available in the EU only on the last type of crime — drug law offences.
Infrac†ionalitatea legat≤ de droguri
Over the five-year period 1999–2004, the number of ‘reports’ of drug law offences increased overall in most EU countries (in fact in all reporting countries except Italy and Portugal, with particularly marked increases — twofold or
Ac†iunea 25.1 din Planul de ac†iune al UE în privin†a drogurilor 2005–2008 prevede adoptarea de c≤tre Consiliu, pân≤ în 2007, a unei defini†ii comune a „infrac†ionalit≤†ii legate de droguri sunt disponibile în toate †≤rile europene analizate în prezentul raport.
Data on the first three types of crime are rare or patchy in the EU.
Raportul anual 2006 – situa†ia drogurilor în Europa înregistrat tendin†ele cresc≤toare cele mai pronun†ate.
Some come from ad hoc local studies, which are difficult
Cu toate acestea, în Luxemburg, Portugalia, Bulgaria ªi Turcia, propor†ia infrac†iunilor legate de posesie ªi consum de
In 2004, this increasing trend was confirmed in most
20 droguri a cunoscut o sc≤dere global≤ (
) For a more complete discussion of methodological issues, refer to the methodological notes on drug law offences in the 2006 statistical bulletin.)
În 2004, tendin†a cresc≤toare a fost confirmat≤ în majoritatea †≤rilor cuprinse
), although a few countries reported a fall over the previous year — the Czech Republic, Greece, Latvia, Luxembourg, Portugal, Slovenia (since 2001),
15), deªi câteva †≤ri au raportat o diminuare fa†≤ de în raport ( anul anterior – Republica Ceh≤, Grecia, Letonia, Luxemburg, Portugalia, Slovenia (fa†≤ de 2001), Slovacia, Finlanda
In 1999–2004, the number of ‘reports’ of drug law offences involving cannabis increased overall in the majority of reporting countries, while decreases were evident in Italy and
În perioada 1999–2004, num≤rul de „rapoarte” privind infrac†iunile legate de droguri în care era implicat canabisul a cunoscut o creªtere global≤ în majoritatea †≤rilor cuprinse în raport, deªi acestea au sc≤zut în mod evident în Italia
In most EU Member States the majority of reported drug law offences (17) are related to drug use or possession for use (18), ranging in 2004 from 61 % of all drug law offences in Poland to 90 % in Austria. In the Czech Republic, Luxembourg, the Netherlands and Turkey, most reported drug law offences relate to dealing or trafficking, with the proportion varying from 48 % of all drug offences in Luxembourg to 93 % in the Czech Republic.
În majoritatea statelor membre, aproape toate infrac†iunile în care era implicat canabisul a crescut în Germania, Spania, Fran†a, Lituania, Luxemburg, Portugalia, Regatul Unit ªi Bulgaria, a r≤mas stabil în Irlanda ªi în ¬≤rile de Jos legate de droguri raportate (17) se refer≤ la consumul de droguri sau la posesia în vederea consumului (18), variind,
offences involving cannabis increased in Germany, Spain, France, Lithuania, Luxembourg, Portugal, the United Kingdom and Bulgaria, while it remained stable overall in Ireland and the Netherlands, and decreased in Belgium, Italy, Austria, Slovenia and Sweden (24).
24 ªi a sc≤zut în Belgia, Italia, Austria, Slovenia ªi Suedia (
Over the same five-year period, the number of offences for use/possession for use increased overall in all reporting countries, except Italy, Portugal, Slovenia, Bulgaria and Turkey, which reported a declining trend (19).
în 2004, între 61 % dintre toate infrac†iunile legate de droguri în Polonia, ªi 90 % în Austria.
The share of all drug law offences accounted for by these offences also increased in most reporting countries over the period, although the rate of increase was generally low, except in Cyprus, Poland and Finland, where more marked upward trends were reported. However, in Luxembourg, Portugal, Bulgaria and Turkey, the proportion of drug offences related
În Republica Ceh≤, Luxemburg, ¬≤rile de Jos ªi Turcia, infrac†iunile legate de droguri cel mai des raportate se refer≤ la vânzare sau trafic, propor†ia variind între 48 % dintre toate infrac†iunile legate de droguri în Luxemburg ªi în 93 % Republica Ceh≤.
Over the same five-year period, the number of ‘reports’ and/or the proportion of drug law offences involving heroin decreased in the majority of reporting countries, except Belgium, Austria, Slovenia and Sweden, which reported to use/possession for use fell overall (20
Pe aceeaªi perioad≤ de cinci ani, num≤rul de infrac†iuni legate de posesie ªi consum a crescut global în toate †≤rile cuprinse în raport, cu excep†ia Italiei, Portugaliei, Sloveniei, Bulgariei ªi Turciei, care au raportat o tendin†≤
26 upward trends in the number of ‘reports’ involving heroin (
Propor†ia în cadrul infrac†iunilor legate descresc≤toare (
In most of the Member States, cannabis is the illicit drug most
Pe aceeaªi perioad≤ de cinci ani, num≤rul de „rapoarte” ªi/sau propor†ia infrac†iunilor legate de droguri în care era implicat≤ heroina a sc≤zut în majoritatea †≤rilor, cu de droguri reprezentat≤ de aceste infrac†iuni a crescut, de asemenea, în majoritatea †≤rilor vizate pe durata perioadei de raportare, deªi rata de creªtere a fost în general redus≤, cu excep†ia Ciprului, Poloniei ªi Finlandei, unde sau
) in reported drug law offences (
) Pentru o discu†ie mai complet≤ cu privire la chestiunile metodologice, v≤ rug≤m s≤ consulta†i notele metodologice referitoare la infrac†iunile legate de droguri din Buletinul statistic 2006.
The opposite trend can be observed for cocaine-related offences: in terms of both number of ‘reports’ (28) and the proportion of all drug offences (29), cocaine-related offences have increased since 1999 in most reporting countries.
) Creªterea din Lituania a fost generat≤ de punerea în aplicare, în mai 2003, a noului Cod Penal.)
Bulgaria is the only country to report a downward trend in cocaine offences (both numbers and proportions of drug offences).
Creªterea din Ungaria a fost generat≤ în principal de modificarea Codului Penal ªi a procedurii de urm≤rire penal≤.)
countries where this is the case, cannabis-related offences in 2004 accounted for 34–87 % of all drug law offences.
(13 (14 (15 pentru fiecare an), cu excep†ia Ciprului, Slovaciei, Bulgariei, României, Turciei ªi Norvegiei, iar pentru anul 2004, pentru toate †≤rile cu excep†ia Irlandei, Regatului Unit ªi Norvegiei.
In the Czech Republic and Lithuania, amphetamines-related offences predominated, accounting, respectively, for 50 % and 31 % of all drug law offences; while in Luxembourg cocaine is the most reported substance (in 43 % of drug law offences).
) A se vedea tabelul DLO-1 ªi figura DLO-1 din Buletinul statistic 2006.) Împ≤r†irea pe tipuri de infrac†iuni a fost disponibil≤ pentru toate †≤rile (deªi uneori nu pentru fiecare an din perioada 1999 – 2004), cu excep†ia Danemarcei,
) Data on ‘reports’ for drug law offences were available for 1999–2004 in all countries (although sometimes not for every year) except Cyprus, Slovakia,
Pentru infrac†iunile legate de cocain≤, tendin†a este au devenit mai numeroase fa†≤ de 1999 în majoritatea †≤rilor cuprinse în raport.
) See Table DLO-1 and Figure DLO-1 in the 2006 statistical bulletin.) Breakdowns by type of offence were available in all countries (although sometimes not for every year between 1999 and 2004) except Denmark, Estonia,
Bulgaria este singura †ar≤ care a raportat o tendin†≤ descresc≤toare a infrac†iunilor legate de cocain≤ (atât ca num≤r, cât ªi ca propor†ie, în cadrul totalului infrac†iunilor legate de droguri).
(28) See Figure DLO-5 in the 2006 statistical bulletin.(29) See Table DLO-8 in the 2006 statistical bulletin.
invers≤: atât în termeni de num≤r de „rapoarte” (28
Chapter 1: Policies and laws at presenting a first insight into this emerging phenomenon in the European Union.
), cât scopul de a prezenta o prim≤ analiz≤ a acestui fenomen care se dezvolt≤ în Uniunea European≤.
European drug policies: extended beyond illicit drugs?, in EMCDDA 2006 annual report: selected issues
Politici europene privind drogurile: extinse dincolo de consumul de droguri ilicite?, în Raportul anual 2006 al OEDT: extrase
Although drug strategies do not always refer to licit drugs or addictions, the selected issue finds that prevention programmes and, in some countries, treatment measures apply to both licit and illicit drugs, targeting as a priority children and young people.
Deªi strategiile privind drogurile nu se refer≤ întotdeauna la drogurile licite sau la dependen†e, conform extrasului, programele de prevenire ªi, în unele †≤ri, m≤surile de tratament, se aplic≤, atât în cazul drogurilor licite, cât ªi al celor ilicite, grupurile †int≤ fiind în primul rând copiii ªi tinerii.
A slow integration, strategically or institutionally, of licit drugs into policy and measures against illicit drugs appears to be more and more common.
Se pare c≤ are loc o integrare lent≤, din punct de vedere strategic sau institu†ional, a drogurilor licite în politica ªi m≤surile luate împotriva drogurilor ilicite.
In Europe, the scope of drug policies is beginning to stretch beyond illicit drugs and to encompass other addictive substances or even types of behaviour.
În Europa, sfera de acoperire a politicilor privind drogurile începe s≤ se extind≤ dincolo de drogurile ilicite ªi s≤ cuprind≤ alte substan†e care implic≤ dependen†a sau chiar tipuri de comportament.
This is found in the drug policies of some Member States and in EU drug strategies.
Aceast≤ abordare se reg≤seªte în politicile privind drogurile ale unor state membre ªi în strategiile UE privind drogurile.
Increasingly, research is addressing the issue of addiction or addictive behaviours irrespective of the substances concerned.
Tot mai mult, cercet≤rile efectuate abordeaz≤ problema dependen†ei sau a comportamentelor dependente, indiferent de substan†ele implicate.
The selected issue on the increasing attention being given in national illicit drugs strategies or policy documents to licit substances or to addiction per se aims
Extrasul privind aten†ia m≤rit≤ acordat≤ strategiilor na†ionale privind drogurile ilicite sau politicile privind substan†ele licite sau dependen†a în sine, are
This selected issue is available in print and on the Internet in English only (http://issues06.emcdda.europa.eu).
A se vedea tabelul DLO-7 din Buletinul statistic 2006; se remarc≤ faptul c≤, în Suedia, propor†ia infrac†iunilor legate de heroin≤ a sc≤zut în perioada 1999–2003.)
Chapter 2Responding to drug problems in Europe — an overview
Capitolul 2R≤spunsul la problema drogurilor în Europa – o privire de ansamblu
Prevention health strategies regarding conduct disorders, attention deficit disorder, etc.), social policies (the provision of leisure spaces and support for vulnerable youth or deprived families), education policies (reducing school dropout), etc. Thus, public health prevention targets the full set of vulnerability factors which are relevant for tackling drug problems by involving services and sectors that would not usually focus on drugs.
(strategii privind s≤n≤tatea mintal≤ a adolescen†ilor, tulbur≤ri de aten†ie etc.), politici sociale (asigurarea de spa†ii de recreere ªi de sprijin pentru tineri vulnerabili sau familii defavorizate), politici educa†ionale (reducerea abandonului ªcolar) etc. Astfel, prevenirea prin s≤n≤tatea public≤ ia în considera†ie întregul set de factori de vulnerabilitate relevan†i pentru abordarea problemei drogurilor prin implicarea serviciilor ªi sectoarelor care nu sunt focalizate prin defini†ie pe aceast≤ problem≤.
Universal school-based prevention
Prevenirea universal≤ prin ªcoal≤
Experiences in some Member States suggest that drug prevention interventions at the individual level may be more effective if also supported by regulatory policies on legal drugs that can limit the access of young people to these substances and reduce their social acceptability.
Experien†a mai multor state membre sugereaz≤ c≤ interven†iile pentru prevenirea consumului de droguri la nivel individual pot fi mai eficiente dac≤ sunt sprijinite ªi prin politici de reglementare a medicamentelor legale care limiteaz≤ accesul tinerilor la aceste substan†e ªi reduc gradul de acceptare social≤ a acestora.