natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Directorate-General for Enterprise and Industry of the European Commissionhttp://ec.europa.eu/enterprise/index_en.htm http://www.liverpool08.com/
Liverpool – Capitala Europeană a Culturiihttp://www.liverpool08.com/ eTwinning – comunitatea şcolilor din Europahttp://www.etwinning.net/ro
Swansea University Centre for NanoHealth
Centrul pentru nanosănătate de la Universitatea Swanseahttp://www.swan.ac.uk/nanohealth/
Swansea University Centre for NanoHealth
Euro Creator – o reţea media digitală pentru şcolihttp://www.eurocreator.com/
Euro Creator – a digital media network for schoolshttp://www.eurocreator.com/
Reţeaua de centre europene pentru întreprinderi şi inovarehttp://www.ebn.be/
EU Strategy for the Baltic Sea Regionhttp://ec.europa.eu/regional_policy/cooperation/baltic/index_en.htm
Institutul European de Inovare şi Tehnologiehttp://ec.europa.eu/eit/
European Institute of Innovation and Technologyhttp://ec.europa.eu/eit/
Strategia UE pentru regiunea Mării Balticehttp://ec.europa.eu/regional_policy/cooperation/baltic/index_en.htm
Programme and presentations from the Regions for Economic Change Conference (16–17 February 2009) ‘Networking for Results’http://ec.europa.eu/regional_policy/conferences/networking/programme_en.cfm?nmenu=4
Programul şi prezentările de la conferinţa Regiunile pentru schimbarea economică (16–17 februarie 2009) „Lucrul în reţea pentru rezultate”http://ec.europa.eu/regional_policy/conferences/networking/programme_en.cfm?nmenu=4
Promoting innovation in lifelong learninghttp://www.elearningeuropa.info/
Promovarea inovării în învăţarea pe tot parcursul vieţiihttp://www.elearningeuropa.info/
THE FUTURE OF EUROPEAN COHESION POLICY
VIITORUL POLITICIIEUROPENE DE COEZIUNE
Cohesion Policy, the Barca Report discusses the economic rationale and motivation for a development policy which focuses on the importance of place: policies that take into account the characteristics of the location in which they are to be implemented and an understanding that where a policy is implemented is integral to how it will be implemented.
Politicile în curs de elaborare – Panorama analizează în mod regulat ceea ce se întâmplă în miezul Politicii regionale, sediul Direcţiei Generale, Bruxelles în discuţie raţiunea economică şi motivaţia pentru o politică de dezvoltare care se concentrează pe importanţa amplasamentului: politici care iau în considerare caracteristicile locului în care vor fi implementate şi înţelegerea faptului că locul unde va fi implementată o politică nu poate fi despărţit de modul în care aceasta va fi implementată.
Future of European Cohesion Policy – Independent expert report
Viitorul Politicii europene de coeziune – Raport al unui expert independent
Along with considering the importance of place-based policies, the Barca Report also looks at the successes and failures of Cohesion Policy so far and provides recommendations on key issues of governance.
Pe lângă examinarea importanţei politicilor bazate pe amplasament, raportul Barca analizează şi succesele şi eşecurile de până acum ale politicii de coeziune şi emite recomandări pe probleme-cheie de guvernare.
To further the debate on the future of European Cohesion Policy after 2013, the Commission invited Dr Fabrizio Barca, a prominent economist at the Italian Ministry of Economy and Finance, to prepare an independent report to look into how effective Regional Policy actually is and to make recommendations on the way forward.
Pentru a da un impuls dezbaterii asupra Politicii europene de coeziune după 2013, Comisia la invitat pe Dl Fabrizio Barca, un cunoscut economist de la Ministerul italian de economie şi finanţe, să pregătească un raport independent în care să analizeze eficacitatea politicii regionale şi să facă recomandări pentru acţiuni viitoare.
The subject is a significant one – broader issues such as the EU’s budget and the future priorities of the Union are implicated.
Subiectul este unul foarte important – sunt implicate probleme mai largi, ca de exemplu bugetul UE şi priorităţile pe viitor ale Uniunii.
It offers some suggestions on how the principle of shared management, in essence the relationship between the Member States and the Commission, should be streamlined and strengthened.
Oferă sugestii despre cum ar trebui să fie eficientizat şi consolidat principiul de gestiune comună, în esenţă relaţia dintre statele membre şi Comisie.
The report also recommends that impact evaluation should form the backbone of Cohesion Policy and that a formal Council Committee for Cohesion Policy be created to debate annual strategic reports by each Member State.
Raportul recomandă de asemenea şi ca evaluarea impactului să devină coloana vertebrală a politicii de coeziune şi să fie creat un Consiliu pentru politica de coeziune în cadrul căruia să fie dezbătute anual rapoarte strategice de către fiecare stat membru.
The report is fully independent and does not necessarily reflect the views of the Commission.
Raportul este cu totul independent şi nu reflectă neapărat punctele de vedere ale Comisiei.
Its conclusions will be taken on board when the future of the Policy, post-2013, is considered.
Concluziile acestui raport vor fi luate în considerare cu ocazia elaborării noii politici de coeziune, de după 2013.
The debate on the future of Cohesion Policy kicked off in 2007 when the Fourth Report on Economic and Social Cohesion was published.
Dezbaterea asupra viitorului Politicii de coeziune a început în 2007 când a fost publicat al 4-lea raport de coeziune economică și socială.
This was followed by the Commission’s Regions 2020 paper which came out in November 2008.
Acestuia ia succedat documentul comisiei „Regiuni 2020” care a apărut în noiembrie 2008.
The paper analysed, for the first time, the likely, longterm impact of the four main challenges facing us today: globalisation, demographic trends, climate change, energy use and supply.
Documentul a analizat, pentru prima dată, impactul probabil, pe termen lung, pe care l-ar avea cele patru mari provocări cu care ne confruntăm în zilele noastre: globalizarea, tendinţele demografice, schimbările climatice şi aprovizionarea energetică.
Dr Barca and Commissioner Danuta Hübner presented the key findings of his report to the public on 27 April in Brussels.
Dl Barca şi comisarul Danuta Hübner au prezentat publicului principalele rezultate ale acestui raport pe 27 aprilie la Bruxelles.
A series of discussions with Member States and stakeholders will take place in the coming months at various events organised by the Czech and Swedish presidencies of the European Union.
O serie de discuţii cu statele membre şi actorii implicaţi va avea loc în lunile viitoare în cadrul diverselor evenimente organizate de preşedinţia cehă şi de cea suedeză a Uniunii europene.
Over the course of more than a year, Dr Barca has organised discussions and seminars with academics and policymakers from all over Europe, the United States of America and New Zealand.
Timp de mai mult de un an, Dl Barca a organizat discuţii şi seminarii cu academicieni şi factori de decizie politică din toată Europa, din Statele Unite şi Noua Zeelandă.
The report is the result of these discussions.
Raportul este rezultatul acestor discuţii.
Reflecting on the achievements and governance behind European
Reflectând asupra realizărilor şi administrării politicii europene de coeziune, raportul Barca pune
The Barca Report: a quick look
Raportul Barca: o privire de ansamblu Raportul arată că este nevoie de o reformă aprofundată a politicii de coeziune.
The report finds a need for comprehensive reform of Cohesion Policy. A more place-based approach is needed, along with a clearer distinction between economic and social objectives and an awareness of existing problems in the use of indicators and impact evaluation.
Este necesară o abordare axată mai mult pe situaţia geografică, alături de o distincţie clară între obiectivele economice şi cele sociale şi o conştientizare a problemelor existente la nivelul utilizării indicatorilor şi a analizei de impact.
Three requirements, the report suggests, need to be met to further that aim:• well-defined objectives, based on a verifiable economic rationale, which are open to evaluation;• explicit and powerful political justification based on the present condition of Europe and responding to the expectations of those living there; and • a system of governance which can learn from itself, actively encourages democratic participation and can credibly undertake to perform adequately.
Raportul subliniază trei cerinţe care trebuie îndeplinite pentru ca acest scop să fie atins:• Obiective bine definite, bazate pe raţionamente economice care pot fi verificate şi evaluate;• O justificare politică solidă şi explicită, bazată pe situaţia actuală din Europa şi care să răspundă aşteptărilor persoanelor care locuiesc aici; şi• Un sistem administrativ care să tragă învăţăminte din experienţa acumulată, care să încurajeze participarea democratică şi care are şanse credibile de a funcţiona corect.
For the full report, see http://ec.europa.eu/regional_policy/policy/future/barca_en.htm.
Pentru a consulta raportul complet, consultaţi: http://ec.europa.eu/regional_policy/policy/future/barca_en.htm
Using Cohesion Policy as a source of funding to create a level playing field is not the way ahead, the report stresses.
Raportul accentuează faptul că nu trebuie folosită politica de coeziune ca sursă de finanţare pentru a crea condiţii egale.
So what does the Union do to ensure all territories and all European citizens have the chances to make the most of the opportunities offered by the Union itself and to cope with the connected risks and threats?
Ce face deci Uniunea pentru a se asigura că toate teritoriile europene şi că toţi cetăţenii europeni au posibilitatea de a exploata la maximum oportunităţile oferite de către Uniunea însăşi şi să facă faţă riscurilor şi ameninţărilor conexe?
INTRODUCING THE INSIDE PROJECT FEATURE
INTRODUCEREA CARACTERISTICII „UN PROIECT SUB REFLECTOR”
In each edition, Panorama finds out how two projects are unfolding from the perspective of the people managing them.
În fiecare ediţie, Panorama descoperă modul în care două proiecte se desfăşoară din perspectiva oamenilor care le gestionează.
We look into the highs and lows of managing an ERDF funded project: identifying the problems and sharing solutions.
Analizăm suişurile şi coborâşurile gestionării proiectelor finanţate de FEDR: identificăm problemele şi comunicăm soluţiile.
PROJECT
PROIECT
Just over €5 million is to be invested in Musikpark, and the related Popakademie projects, under Objective II.
Peste 5 milioane de euro vor fi investite în Musikpark şi în proiectele Popakademie înrudite, în cadrul Obiectivului II.
The funding started in 2004 and runs over 15 years.
Finanţarea a început în 2004 şi se întinde pe o perioadă de 15 ani.
A strange thing about the creative industry: the sector generates a lot of income, turning over more than €654 billion in 2003 – 2.6% of the EU’s GDP for that year.
Circa 40 de activităţi economice, în care sunt angajate 140 de persoane, ocupă cei 4 300 de metri pătraţi ai Musikpark.
But when it comes to investing in a group of teens in torn jeans, banks aren’t that keen. After 20 years in the music industry, Christian Sommer is in a position to know.
În tot acest spaţiu şi au făcut loc şi o sală de coregrafie şi interpretare, un atelier, mai multe studiouri de sunet, un studio TV şi o sală de şedinţe modernă pentru negocierea chestiunilor importante.
“One of our main roles is to bring in the clients who will book our companies”, says Sommer.
„Unul din principalele noastre roluri este să aducem clienţii care ne vor rezerva companiile”, spune Sommer.
Where corporate doors remain firmly closed in the face of an unknown band or dancer, they open more freely for the Musikpark.
Acolo unde uşile marilor corporaţii rămân închise pentru un grup sau un dansator necunoscut, cele ale Musikpark se deschid mai uşor.
“We act as a bridge to help one side understand the other”.
„Suntem ca un liant care ajută o parte să o înţeleagă pe cealaltă”.
His expertise and extensive network of contacts have made him the driving force behind the Musikpark, Mannheim – a project that gives start up SMEs in the music sector their first step on the ladder.
Un lucru ciudat cu privire la industria creativă este faptul că acest sector generează venituri mari, cu o cifră de afaceri care a depăşit 654 de miliarde de euro în 2003 – 2,6 % din PIB-ul UE din anul respectiv.
Meet Project Director,
După 20 de ani petrecuţi în industria muzicii, Christian Sommer ştie foarte bine acest lucru.
When it comes to finance, projects that foster start-up SMEs tend to focus on creating business plans.
Atunci când vine vorba despre finanţare, proiectele care încurajează IMM-urile nou-înfiinţate tind să se concentreze pe crearea de planuri de afaceri.
“This model doesn’t adapt itself to the creative industries,” explains Sommer.
„Acest model nu se adaptează de unul singur la industriile creative”, explică Sommer.
They don’t get loans from the banks and they handle very little ‘external’ money.
Ele nu primesc împrumuturi de la bănci şi manevrează foarte puţini bani «externi».
What start-ups in the music industry need are gigs – the opportunity to work, a chance to show what they can do and so generate more bookings.
Întreprinderile noi din industria muzicii au nevoie de o rampă de lansare – de şansa de a lucra şi de a arăta că sunt capabile şi pot genera mai multe rezervări.
So this is where Musikpark steps in.
Acesta este momentul în care intervine Musikpark.
For those planning corporate entertainment, Musikpark is a one stop shop, providing dancers, musicians, audiovisual crews, not to mention sound technicians and lighting engineers.
Pentru companiile care planifică evenimente de divertisment, Musikpark este un ghişeu unic, care furnizează dansatori, muzicieni, echipe audio-video, ca să nu mai vorbim de tehnicieni de sunet şi ingineri de lumină.
They host events too and a gallery of 150 m2 offers young music photographers the opportunity to exhibit their work.
Sunt găzduite şi evenimente şi există o galerie de 150 m2care oferă tinerilor fotografi din domeniul muzical şansa de a-şi expune creaţiile.
Music really took over Sommer’s life in the late 80s when he walked the boards as a singer/guitar player but it wasn’t until 1990 that he went into the profession full time.
Muzica a pus stăpânire pe destinul lui Christian Sommers la sfârşitul anilor '80, când sa lansat ca interpret/chitarist, dar abia în 1990 aceasta a devenit o ocupaţie permanentă.
In 1992 he swapped his role, going backstage and becoming the manager of a group called Master Boy who enjoyed more than their 15 minutes of fame.
În 1992, şi-a schimbat rolul, retrăgându se în culise şi devenind managerul unui grup numit Master Boy, care sa bucurat de un succes de durată.
“They went gold and platinum all over the world.
„Au câştigat premii în întreaga lume.
It was a really steep learning curve”, recalls Sommer.
A fost un efort deosebit din care am învăţat foarte multe”, îşi aminteşte Sommer.
And it is the diversity of the services operating under one roof that helps the artists too.
Diversitatea serviciilor furnizate sub acelaşi acoperiş este cea care îi ajută inclusiv pe artişti.
They feed off each other, generating ideas, finding solutions – each discipline working to make the next more innovative.
Aceştia se inspiră unul de la altul, generând idei şi găsind soluţii, şi fiecare disciplină urmăreşte să o facă pe următoarea şi mai inovatoare.
“It’s tough to produce good, creative work in a vacuum,” Sommer maintains.
„Este greu să produci o operă bună, creativă, într-un vid”, susţine Sommer.
The creative core of the industry: artists and producers; and the creative professionals: marketing, sales, layout, events, legal and financial work, websites and internet portals, promotion – all have their place under the park’s roof.
Nucleul creator al industriei, artiştii şi producătorii, şi profesioniştii creativi, marketing-ul, vânzările, prezentarea, evenimentele, activitatea juridică şi financiară, site-urile şi portalurile internet, promovarea – toate acestea îşi au locul sub acoperişul parcului.
The sharp lessons, the stress and, above all, the contacts he made, were invaluable, but by 1997 he’d had enough.
Învăţămintele, stresul şi, mai presus de toate, contactele pe care şi le-a creat au fost nepreţuite, dar în 1997 a considerat că sa săturat de toate acestea.
His next move took him into the heart of a multinational record company where he spent a year learning the ropes from the production and marketing side.
Următoarea sa mişcare la adus în mijlocul unei companii multinaţionale de înregistrări unde a petrecut un an, dobândind cunoştinţele esenţiale despre producţie şi sectorul de marketing.
By 2000 he was working out of Munich as the Director of Marketing, Artist and Repertoire.
În 2000, lucra în Munich ca director al departamentului Marketing, artişti şi repertoriu.
Finally, in the position of mentor is Sommer, who keeps a respectful eye on how his start-ups evolve.
În cele din urmă, Sommer se află în poziţia de mentor, care veghează cu atenţie asupra felului în care întreprinderile sale nou-înfiinţate evoluează.
“The young entrepreneurs work proactively and independently.
„Tinerii întreprinzători lucrează în mod proactiv şi independent.
We are just helping them to help themselves,” he says.
Nu facem decât săi ajutăm să se ajute singuri”, spune el.
But he is Mannheim born and bred and when the city needed a manager for their cutting edge project to cluster music services together and incubate start ups, he leapt at it.
Christian sa născut, însă, şi a crescut în Mannheim, iar când acest oraş a avut nevoie de un manager pentru un proiect important care implica gruparea serviciilor de muzică şi crearea de noi întreprinderi, a profitat de această ocazie.
INSIDE THE CENTRE FOR NANOHEALTH CNH AT SWANSEA UNIVERSITY
ÎN INTERIORUL CENTRULUI PENTRU NANOSĂNĂTATE CNH AL UNIVERSITĂŢII DIN SWANSEA
Making the connection
Efectuarea legăturii
Just over €21 million is to be invested in the Centre for NanoHealth under the Convergence Objective.
Peste 21 de milioane de euro urmează a fi investite în Centrul pentru Nano sănătate în cadrul Obiectivului de convergenţă.
The funding started in 2009 and runs over five years.
Finanţarea a început în 2009 şi se întinde pe o perioadă de 5 ani.
Inside the Centre for NanoHealth (CNH) at Swansea University
În interiorul Centrului pentru Nanosănătate (CNH) al Universităţii din Swansea
Although he had been working on flows, bearings and the statistical design of experiments, it wasn’t until a printer approached him with the problem of ink flow, that Claypole suddenly realised all the know-how he had acquired from his research could be put to use in the printing industry.
Deşi lucrase cu fluxuri, rulmenţi şi proiectarea statistică a experimentelor, abia atunci când sa confruntat cu o problemă legată de jetul de cerneală la o imprimantă Claypole şi-a dat seama dintr-odată că toate cunoştinţele pe care le dobândise din cercetare puteau fi puse în practică în industria de imprimare.
This was back in 1990 and, since then, the concept has snowballed.
Aceasta se întâmpla în 1990 şi, de atunci, conceptul a crescut în proporţii.
So much so that the company set up to explore the synergy, Diple, was one of the 2009 RegioStars winners.
Atât de mult încât compania creată pentru a explora sinergia, Diple, a fost unul din câştigătorii RegioStars 2009.
As healthcare systems face the strain of expensive treatments and juggle the ethics of subsidising costly palliative care, the development of tools to help with early diagnosis becomes ever more urgent.
Dacă odinioară era cerneala, acum „fluidele imprimabile” sunt cele care îl preocupă, iar proprietăţile fluidelor, conductoare, sensibile la Ph, magnetice, biofluide etc., ne fac să credem că ceea ce se poate face cu materialul imprimat este infinit.
Where once it was ink, now it is ‘printable fluids’ that keep him occupied. And the properties of the fluids: conductive, pHsensitive, magnetic, bio-fluid and so on, mean that what can be done with the printed material is boundless.
În timp ce sistemele de asistenţă medicală se confruntă cu povara unor tratamente scumpe şi jonglează cu etica subvenţionării asistenţei paliative costisitoare, dezvoltarea unor instrumente care să contribuie la diagnosticarea timpurie devine tot mai urgentă.
Who is involved?
Cine este implicat?
By bringing together the worlds of academia, the private sector and the National Health Service, the CNH works to apply nanotechnology to the detection of disease and identification of appropriate treatment.
Prin reunirea sectorului academic, a sectorului privat şi a Serviciului Naţional pentru Sănătate, CNH vizează aplicarea nanotehnologiei la depistarea bolilor şi identificarea tratamentului adecvat.
Four prestigious UK Research Council Fellowships in Nanomedicine had been awarded jointly to Swansea University’s Institute of Life Sciences (ILS) and the Multidisciplinary Nanotechnology Centre (MNC).
Patru burse prestigioase în nanomedicină ale Consiliului pentru cercetare din Regatul Unit au fost acordate în comun Institutului pentru Ştiinţele Vieţii (ILS) al Universităţii din Swansea şi Centrului Multidisciplinar pentru Nanotehnologie (MNC).
Such successful collaboration made it logical to combine them and form the Centre for NanoHealth. At the end of 2008 the centre became operational.
Această colaborare reuşită a justificat combinarea lor şi crearea Centrului pentru Nano-sănătate, care a devenit operaţional la sfârşitul lui 2008.
The leap from research on pollutant formation in fumes to printing bio-materials seems a large one, and yet a touch of serendipity in 1990 provided Claypole’s career with a new focus.
Faceţi cunoştinţă cu doctorul Tim Claypole, membru al comitetului executiv al CNH
Both the institute and the multidisciplinary centre have a lot to bring to the table: Blue C, one of the world’s fastest supercomputers dedicated to medical research, 25 specialist research teams at the ILS, over 100 at the MNC and the backing of the National Health Service and IBM.
Atât institutul, cât şi Centrul Multidisciplinar au multe lucruri de care pot fi mândre: Blue C, unul din cele mai rapide supercomputere din lume dedicate cercetării medicale, 25 de echipe de cercetare de specialitate la ILS, peste 100 la MNC şi sprijinirea Serviciului Naţional pentru Sănătate şi a IBM.
“We have real opportunity here,” says Claypole.
„Acestea sunt adevărate oportunităţi”, spune Claypole.
Prevention better than cure
Mai bine să prevenim decât să tratăm
After completing his first degree in mechanical engineering, in the mid 1970s, Claypole worked as project engineer on the construction of a new steel works in Cardiff.
Dispozitivele şi biosenzorii nano vor fi folosiţi pentru a depista şi măsura biomarkerii prezenţi în mostrele de fluide sau de ţesuturi cu un nivel de sensibilitate mult peste metodele actuale de detectare, într-o gamă de părţi de ordinul miliardelor.
From the world of steel production, it wasn’t long before he went back to university to do his PhD on pollutant formation in flames.
Această depistare rafinată va permite diagnosticarea timpurie şi tratarea mai rapidă a unor boli precum cancerul, diabetul, obezitatea şi altele.
Nano-devices and nano-biosensors will be used to detect and measure biomarkers present in fluid or tissue samples at a level of sensitivity far beyond current detection methods; in the parts per billion range.
După terminarea primelor sale studii academice de inginerie mecanică, la mijlocul anilor '70, Claypole a lucrat ca inginer de proiect la construirea unei noi oţelării în Cardiff.
Such refined detection will allow earlier diagnosis and more rapid treatment of conditions such as cancer, diabetes, obesity and others.
De la universul producerii oţelului, nu a durat mult până când s a întors la universitate pentru a urma un doctorat cu tema formării substanţelor poluante în flăcări.
Combustion and dust separation kept him occupied from the mid 1980s to 1990 when he moved into full-time academia.
Claypole va conduce secţia de imprimare a Centrului, care include o uzină-pilot, la scară, care fabrică „cerneală”.