natgillin/translations-raw huggingface dataset:
4clarication of EU demands: industrialised countries are to reduce their emissions by 25–40 % by 2020, and developing countries to reduce their emissions growth by 15–30 % compared with a situation in which no measures had been taken;
Principalele elemente ale poziţiei UE sunt următoarele: acţiunile privind reducerea globală a emisiilor trebuie să vizeze menţinerea încălzirii globale sub 2 °C. Acest lucru impune ca emisiile să atingă un nivel maxim cel târziu în 2020, să fie reduse la 50 % faţă de nivelul din 1990 până în 2050 și să continue să scadă ulterior; obiective pe termen lung pentru UE și pentru alte ţări dezvoltate de reducere cu 80-95 % a emisiilor până în 2050 faţă de nivelul din 1990; reducerea emisiilor provenind de la sectorul aviatic internaţional și de la transportul maritim cu 10 % și, respectiv, 20 % până în 2020 faţă de nivelul din 2005, în cadrul acordurilor internaţionale; precizarea cererilor UE: ţările industrializate trebuie să își reducă emisiile cu 25-40 % până în 2020, iar ţările în curs de dezvoltare trebuie să își reducă creșterea emisiilor cu 15-30 % faţă de situaţia în care nu s-ar fi luat nicio măsură; obiectivul de limitarea creșterii temperaturii la maximum 2 °C rămâne valoarea de referinţă atunci când se evaluează reducerea emisiilor de către alte ţări; clarificarea abordării UE cu privire la combaterea despăduririlor și la exploatarea forestieră durabilă, precum și cu privire la contribuţiile sectoarelor agricol și forestier la atingerea obiectivelor legate de schimbările climatice; acţiune rapidă pentru a reduce despăduririle la jumătate până în 2020 și pentru a le opri complet până în 2030;
4the additional cost to developing countries of mitigating and adapting to climate change under an ambitious global deal is estimated at €100 billion annually by 2020.
costurile suplimentare pentru ţările în curs de dezvoltare în scopul combaterii efectelor schimbărilor climatice și adaptării la acestea sunt estimate la 100 miliarde EUR anual până în 2020.
Some €22–50 billion of this will need to come from international public finance.
Aproximativ 22-50 miliarde EUR din aceste costuri vor fi suportate din fonduri publice internaţionale.
The EU is ready to pay its fair share of this sum.
UE este gata să contribuie cu partea care îi revine din această sumă.
For 2010–12 ‘fast-start’ financing of €5–7 billion globally per year is needed to help developing countries build up their capacities to combat climate change;
Pentru perioada 2010-2012 este necesară global o finanţare anuală de „demaraj rapid” de 57 miliarde EUR pentru a ajuta ţările în curs de dezvoltare la construirea capacităţilor necesare pentru combaterea schimbărilor climatice; trebuie stabilite norme contabile pentru emisiile asociate sectorului forestier și utilizării terenurilor; dezvoltarea mecanismului sectorial al sistemului de comercializare a certificatelor de emisii și reforma mecanismului de dezvoltare ecologică; clarificarea abordării UE cu privire la gestionarea excedentului de certificate de emisii pentru perioada 2008-2012, care ar putea afecta ambiţiile UE în materie de mediu; stabilirea unui calendar strâns și precis și a orientărilor pentru punerea în practică a cadrului de reglementare obligatoriu.
EUROPEAN COMMISSION CONTRIBUTIONS TO THE INTERNATIONAL NEGOTIATIONS
CONTRIBUŢIILE COMISIEI EUROPENE LA NEGOCIERILE INTERNAŢIONALE
The EU is a driving-force in the international climate negotiations in pressing for an ambitious and comprehensive global agreement.
UE reprezintă o forţă motrice în cadrul negocierilor internaţionale privind schimbările climatice, care face presiuni pentru ajungerea la un acord global cuprinzător și ambiţios.
The European Commission has played an important role in shaping EU policy.
Comisia Europeană a jucat un rol important în definirea politicii UE.
In 2009 the Commission did so through two major policy papers:
În 2009, contribuţia Comisiei sa concretizat în două documente politice de importanţă majoră:
The European Parliament provided strong support for an ambitious and legally binding agreement at the Copenhagen meeting.
Parlamentul European a sprijinit puternic obţinerea, la reuniunea de la Copenhaga, a unui acord ambiţios și obligatoriu din punct de vedere juridic.
In October its Environment Committee called on the Heads of State or Government to give climate change top priority and to maintain a leading role in the Copenhagen negotiations.
În luna octombrie, Comisia pentru mediu a Parlamentului European a cerut șefilor de stat sau de guvern să acorde prioritate maximă schimbărilor climatice și să menţină rolul de lider în negocierile de la Copenhaga.
It said the international agreement should ensure that developed countries signicantly reduce their emissions collectively (at the high end of the 25–40 % range and a long-term reduction target of at least 80 % by 2050 compared with 1990), and that developing countries as a group limit their emission growth to 15–39 % below ‘business as usual’.
Parlamentul a arătat că acordul internaţional trebuie să garanteze că ţările dezvoltate își reduc semnificativ emisiile în mod colectiv (în zona superioară a intervalului 25-40 % și un obiectiv pe termen lung de reducere cu cel puţin 80 % până în 2050 faţă de 1990) și că ţările în curs de dezvoltare ca grup își reduc creșterea emisiilor cu 15-39 % sub nivelul pe care l-ar avea dacă nu s-ar lua nicio măsură (în scenariul business as usual).
A resolution at its November plenary session (31) endorsed these views and urged EU government leaders to demonstrate political leadership to make a success of the summit.
Rezoluţia adoptată în sesiunea sa din luna noiembrie (31) a confirmat această viziune și a cerut șefilor de guvern ai UE să demonstreze voinţă politică astfel încât summitul să fie un succes.
4January 2009: Commission communication — Toward a comprehensive climate change agreement in Copenhagen;
ianuarie 2009: Comunicarea Comisiei – Pentru încheierea la Copenhaga a unui acord cuprinzător privind schimbările climatice septembrie 2009: Comunicarea Comisiei – Intensificarea finanţării eforturilor de combatere a schimbărilor climatice: Un model european pentru acordul de la Copenhaga
The EU showed leadership in the proactive stance it took in the run-up to the talks, on the solid basis of its own climate and energy package.
UE a manifestat voinţă politică și a luat o atitudine proactivă în desfășurarea negocierilor, pe baza solidă oferită de propriul pachet legislativ privind clima și energia.
In May, the Commission proposed that the EU submit an amendment to the Kyoto Protocol.
În luna mai, Comisia propusese ca UE să depună un amendament la Protocolul de la Kyoto.
The Council quickly gave its approval to the idea, and on 10 June the Czech Presidency and the European Commission, on behalf of the EU Member States and of the European Union, jointly submitted the proposed amendment to the UN secretariat responsible for the Copenhagen conference.
Consiliul a aprobat rapid ideea și, la 10 iunie, Președinţia cehă și Comisia Europeană, în numele statelor membre ale UE și al Uniunii Europene, au depus împreună amendamentul propus la secretariatul ONU responsabil cu conferinţa de la Copenhaga.
This addressed the treatment of land-use change, improvements to carbon market mechanisms and possible approaches for targeting sectoral emissions.
Amendamentul viza modul de abordare a schimbării destinaţiei terenurilor, îmbunătăţirea mecanismelor pieţei carbonului și posibile tactici pentru emisiile sectoriale.
One of the EU’s principal contributions to the Copenhagen talks was its focus on seeking agreement for financing to support developing countries in combating climate change — an issue central to achieving an agreement in Copenhagen.
Una dintre contribuţiile principale ale UE la negocierile de la Copenhaga a reprezentat-o insistenţa pentru obţinerea acordului pentru finanţare în scopul sprijinirii ţărilor în curs de dezvoltare în lupta împotriva schimbărilor climatice – o temă esenţială pentru ajungerea la un acord la Copenhaga.
In September, the Commission launched a communication on scaling up international finance to help developing countries combat climate change (32).
În luna septembrie, Comisia a lansat o comunicare privind reunirea resurselor financiare internaţionale pentru a ajuta ţările în curs de dezvoltare să combată schimbările climatice (32).
It concluded that, by 2020, developing countries are likely to face annual costs of around €100 billion to mitigate their greenhouse gas emissions and adapt to the impacts of climate change.
Concluzia comunicării era că, până în 2020, este probabil ca ţările în curs de dezvoltare să se confrunte anual cu costuri de aproximativ 100 miliarde EUR pentru combaterea efectelor emisiilor de gaze cu efect de seră și pentru adaptarea la efectele schimbărilor climatice.
Much of the finance needed will have to come from domestic sources and an expanded international carbon market, but international public financing of some €22–50 billion a year is also likely to be necessary.
Mare parte din finanţarea necesară va trebui să provină din resurse naţionale și din piaţa internaţională extinsă a carbonului, dar este probabil să fie necesară o finanţare internaţională anuală din fonduri publice de 22-50 miliarde EUR.
This could mean an EU contribution of some €2–15 billion a year by 2020.
Comisia a propus ca ţările industrializate și mai avansate din
Meanwhile, representatives of the EU institutions reached out to other partners.
Între timp, reprezentanţii instituţiilor europene iau contactat pe ceilalţi parteneri.
The Commission and the Czech and Swedish Presidencies dedicated much time and effort to bilateral dialogues on climate change with key partner countries, including Canada, China, Japan, South Korea, Russia, the USA, India, Brazil and South Africa.
Comisia și Președinţiile cehă și suedeză au dedicat mult timp și eforturi dialogurilor bilaterale privind schimbările climatice cu ţările partenere cheie, inclusiv Canada, China, Japonia, Coreea de Sud, Rusia, SUA, India, Brazilia și Africa de Sud.
A delegation of the European Parliament’s Environment Committee travelled to Washington in late October to meet and discuss the Copenhagen conference with members of the US Congress, and the European Parliament sent official representatives to the UN Climate Change Conference in December.
O delegaţie a Comisiei pentru Mediu a Parlamentului European sa deplasat la Washington la sfârșitul lunii octombrie pentru a se întâlni și a discuta cu privire la conferinţa de la Copenhaga cu membrii Congresului SUA, iar Parlamentul European și-a trimis reprezentanţi oficiali la Conferinţa ONU privind schimbările climatice din luna decembrie.
The year was punctuated by five high-level preparatory meetings for the Copenhagen conference, and the EU was an active participant in all of them, consistently calling on developed nations to commit to significant greenhouse gas emissions reductions.
Anul a fost marcat de cinci reuniuni pregătitoare la nivel înalt în vederea conferinţei de la Copenhaga și UE a fost un participant activ în fiecare dintre acestea, făcând apeluri constante la ţările dezvoltate de a se angaja să reducă în mod semnificativ emisiile de gaze cu efect de seră.
Speaking ahead of the October European Council, Jerzy Buzek, President of the European Parliament, said: ‘In Copenhagen, in December, we will need to find an agreement which will not only fit the EU but the entire world.
CLIMĂ PENTRU GENERAŢIILE VIITOAREAdresându-se Consiliului European din luna octombrie, Jerzy Buzek, președintele Parlamentului European, a arătat:„La Copenhaga, în decembrie, va trebui să ajungem la un acord care să convină nu numai Europei, ci și întregii lumi.
Decisions taken there will influence generations to come’.
Deciziile luate acolo vor influenţa viaţa generaţiilor viitoare.”
When, just weeks before the Copenhagen meeting, both the USA and China made new offers, Swedish Prime Minister Fredrik Reinfeldt and President of the European Commission José Manuel Barroso welcomed the bids in a joint statement.‘We welcome the news — in just the last 24 hours — that the USA and China have both indicated what they are prepared to do, in concrete numbers, on mitigation.
Atunci când, cu numai câteva săptămâni înainte de reuniunea de la Copenhaga, atât SUA, cât și China au făcut noi propuneri, primministrul suedez, Fredrik Reinfeldt, și președintele Comisiei Europene, José Manuel Barroso, au salutat ofertele într-o declaraţie comună.„Salutăm știrile sosite numai în ultimele 24 de ore că SUA și China au anunţat ce sunt gata să facă, concret, pentru atenuarea efectelor schimbărilor climatice.
The USA and China are essential players in this negotiation.
SUA și China sunt protagoniști în aceste negocieri.
In addition to their earlier commitments, European leaders agreed at their December summit to provide €2.4 billion per year between 2010 and 2012 in fast-start funding, to kick-start climate adaptation measures in developing countries.
Suplimentar faţă de angajamentele anterioare, liderii europeni au convenit la summitul din luna decembrie să furnizeze 2,4 miliarde EUR pe an între 2010 și 2012 în finanţarea de demaraj rapid, pentru a lansa măsurile de adaptare la schimbările climatice în ţările în curs de dezvoltare.
This exceeded the initial commitments made by Member States earlier in the year.
Această sumă depășește angajamentele luate de statele membre mai devreme în cursul anului.
However, the outcome fell well below EU expectations.
Totuși, rezultatul este departe de așteptările UE.
The Council Presidency and the European Commission worked energetically to step up the negotiations throughout the two weeks of the Copenhagen meeting, maintaining the EU commitments and urging the parties to the talks to strengthen their commitments.
Pe parcursul celor două săptămâni ale reuniunii de la Copenhaga, Președinţia Consiliului UE și Comisia Europeană au făcut eforturi energice pentru a intensifica negocierile, menţinând angajamentele UE și cerând participanţilor la negocieri să își consolideze angajamentele.
But the progress achieved — in the form of the non-binding accord — was less than what had been hoped for by the EU.
Însă progresul obţinut – sub forma unui acord neobligatoriu – a fost mai puţin decât ceea ce a sperat UE.
4€20.685 billion ’fast-start’ funding for immediate action from industrialised countries until 2012, for adaptation, emissions reductions, research and capacity building in developing countries, including funding to prevent deforestation;
Acordul la care sa ajuns include: obiectivul limitării creșterii maxime a temperaturii sub 2 °C; angajamentul de a inventaria obiectivele ţărilor dezvoltate de reducere a emisiilor și acţiunile de combatere de către ţările în curs de dezvoltare a efectelor schimbărilor climatice până în 2020; o finanţare de „demaraj rapid” de 20,685 miliarde EUR din partea ţărilor industrializate până în 2012 în vederea unei acţiuni imediate în vederea adaptării la schimbările climatice, reducerea emisiilor, cercetare și consolidarea capacităţii în ţările în curs de dezvoltare, inclusiv finanţare pentru prevenirea despăduririlor; o finanţare pe termen lung până în 2020 de 68,95 miliarde EUR anual, precum și mecanisme de sprijinire a transferului tehnologic și a sectorului forestier.
Attached to the agreement is an annex, where countries or groups of countries can fill in their commitments on emissions reductions or climate change action.
Acordul este prevăzut cu o anexă în care ţările sau grupurile de ţări își pot completa angajamentele cu privire la reducerea emisiilor sau la acţiunile de combatere a schimbărilor climatice.
But the agreement is not legally binding.
Acordul nu este însă obligatoriu din punct de vedere juridic.
The agreement was not suciently ambitious for the EU to change its emissions target to a 30 % reduction by 2020.
Acordul nu a fost suficient de ambiţios pentru ca UE să își modifice obiectivele de reducere a emisiilor la 30 % până în 2020.
‘What we wanted to achieve when we came here to Copenhagen was to get us out of the deadlock.
„Ceea ce am dorit să realizăm atunci când am venit aici la Copenhaga a fost să ieșim din impas.
Either we do something or we land in nothing.
Fie reușim să obţinem ceva, fie nu realizăm nimic.
And now we have seen countries make eorts and set goals.
Iar acum am văzut ţările făcând eforturi și stabilind obiective.
Even countries that said they wouldn’t make any commitments have presented gures,’ said Council President Fredrik Reinfeldt.
Până și ţările care spuseseră că nu urmau să își ia angajamente au prezentat cifre”, a spus președintele Consiliului, Fredrik Reinfeldt.
President of the European Commission José Manuel Barroso said: ‘This agreement is better than none at all, but it is clearly below our objective.
Președintele Comisiei Europene, José Manuel Barroso, a declarat: „Acest acord este mai bun decât nimic, însă este în mod clar sub nivelul obiectivului nostru.
I am not going to hide my disappointment’.
Nu îmi voi ascunde dezamăgirea.”
But, he added,‘it is the first step in a very important process.’
El a adăugat însă că „este primul pas dintr-un proces foarte important.”
Further international steps were left to the UN conferences in Bonn and Mexico in 2010.
Alţi pași la nivel internaţional au fost reportaţi pentru conferinţele ONU de la Bonn și din Mexic din 2010.
But the European Union’s commitments made during the year remain valid and will be delivered.
Angajamentele asumate de Uniunea Europeană pe parcursul anului rămân însă valabile și vor fi îndeplinite.
They are binding for all European Union Member States.
Aceste angajamente sunt obligatorii pentru toate statele membre ale Uniunii Europene.
) Commission document — The January 2009 gas supply disruption to the EU:
) Document al Comisiei – Perturbarea aprovizionării cu gaze naturale a UE din ianuarie
Decision No 406/2009/EC on the effort of Member States to reduce their greenhouse gas emissions to meet the Community’s greenhouse gas emission reduction commitments up to 2020 (OJ L 140, 5.6.2009).
Directiva 2009/31/CE privind stocarea geologică a dioxidului de carbon (JO L 140, 5.6.2009).
) Directive 2009/71/Euratom establishing a Community framework for the nuclear
) Directiva 2009/71/Euratom de instituire a unui cadru comunitar pentru securitatea
Directive 2009/31/EC on the geological storage of carbon dioxide (OJ L 140, 5.6.2009).
Directiva 2009/28/CE privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 140, 5.6.2009).
) Regulation (EC) No 713/2009 establishing an Agency for the Cooperation of Energy
713/2009 de instituire a Agenţiei pentru Cooperarea
) Regulation (EC) No 714/2009 on conditions for access to the network for crossborder
714/2009 privind condiţiile de acces la reţea pentru schimburile
) Regulation (EC) No 715/2009 on conditions for access to the natural gas transmission networks (OJ L 211, 14.8.2009).
715/2009 privind condiţiile de acces la reţelele pentru transportul gazelor naturale (JO L 211, 14.8.2009).
Directive 2009/30/EC on the specification of petrol, diesel and gas-oil and introducing a mechanism to monitor and reduce greenhouse gas emissions and on the specification of fuel used by inland waterway vessels (OJ L 140, 5.6.2009).
Directiva 2009/30/CE privind specificaţiile pentru benzine și motorine, de introducere a unui mecanism de monitorizare și reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și privind specificaţiile pentru carburanţii folosiţi de navele de navigaţie interioară (JO L 140, 5.6.2009).
) Directive 2009/72/EC concerning common rules for the internal market in electricity
) Directiva 2009/72/CE privind normele comune pentru piaţa internă a energiei
) Directive 2009/73/EC concerning common rules for the internal market in natural gas
) Directiva 2009/73/CE privind normele comune pentru piaţa internă în sectorul
) Regulation (EC) No 443/2009 setting emission performance standards for new
) Comunicarea Comisiei – A doua revizuire strategică a politicii energetice – Un plan de
) Commission communication — Second strategic energy review — An EU energy security and solidarity action plan (COM(2008) 781).
) Regulamentul (CE) nr. 443/2009 de stabilire a standardelor de performanţă acţiune al UE pentru securitate și solidaritate în domeniul energiei [COM(2008) 781].
passenger cars as part of the Community’s integrated approach to reduce CO2 emissions from light-duty vehicles (OJ L 140, 5.6.2009).
privind emisiile pentru autoturismele noi, ca parte a abordării integrate a
) Commission communication — EU strategy for supporting disaster risk reduction in
) Comunicarea Comisiei – Strategia UE de sprijinire a reducerii riscului de dezastre în
) Commission White Paper — Adapting to climate change: Towards a European developing countries (COM(2009) 84).
2 ţările în curs de dezvoltare [COM(2009) 84].
) Commission communication — Towards a comprehensive climate change agreement
) Comunicarea Comisiei – Pentru încheierea la Copenhaga a unui acord cuprinzător
) Commission document — The role of European agriculture in climate change in Copenhagen (COM(2009) 39).
) Cartea albă a Comisiei – Adaptarea la schimbările climatice: Către un cadru de acţiune privind schimbările climatice [COM(2009) 39].
) Presidency conclusions of the European Council of 29/30 October 2009
) Concluziile Președinţiei Consiliului European de la Bruxelles din 29 și 30 octombrie
) European Parliament resolution of 25 November 2009 on the EU strategy for the
) Rezoluţia Parlamentului European din 25 noiembrie 2009 referitoare la strategia UE
Copenhagen Conference on Climate Change.
) http://www.europarl.europa.eu/news/expert/infopress_page/051-64747-322-11-47- pentru Conferinţa de la Copenhaga privind schimbările climatice.
) Commission communication — Stepping up international climate finance:
) Comunicarea Comisiei – Intensificarea finanţării eforturilor de combatere a
A European blueprint for the Copenhagen deal (COM(2009) 475).
) Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 25 noiembrie 2009 privind schimbărilor climatice: un model european pentru acordul de la Copenhaga [COM(2009) 475].
oil challenges’(OJ C 182, 4.8.2009).
etichetarea pneurilor în ceea ce privește eficienţa consumului de combustibil și alţi parametri esenţiali.
CHAPTER 3 THE EU AS A WORLD PLAYER
CAPITOLUL 3 UE CA ACTOR MONDIAL
The EU is a relatively new player on the world stage. But it has big economic power.
Deși este un actor relativ nou pe scena mondială, UE dispune de o putere economică considerabilă.
It is the world’s largest market and biggest exporter of manufactured goods and services and the biggest source of investment.
UE este cea mai mare piaţă, cel mai mare exportator de bunuri manufacturate și servicii, precum și cea mai mare sursă de investiţii din lume.
It has global trade links, and it is a leading aid donor.
UE are legături comerciale la nivel mondial și este printre principalii donatori de ajutor.
Its strength also derives from the cumulative political and cultural influence of its 27 Member States.
O sursă a forţei sale este și influenţa politică și culturală cumulată a celor 27 de state membre.
Its own evolution is assisting the EU to attain greater coherence in external relations, and increasingly it is playing a role beyond the traditional areas of trade and aid.
Propria sa evoluţie ajută UE să obţină o mai mare coerenţă în relaţiile externe, rolul său depășind din ce în ce mai mult domeniile tradiţionale ale schimburilor comerciale și ajutorului.
The size and significance of its own internal market means that what the EU does at home today often has an impact around the world tomorrow, on issues as distinct as energy security and setting safety standards for toys.
Având în vedere dimensiunea și importanţa pieţei sale interne, acţiunile pe care UE le întreprinde în prezent pe teritoriul său au, adesea, un impact la nivel mondial în diverse sectoare, cum ar fi securitatea energetică și stabilirea de standarde de siguranţă pentru jucării.