natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As a result the EES came into the very heart of European policy priorities.
Ca urmare, SEOFM sa deplasat în centrul priorităţilor politicilor europene.
Today, ten years after its launch, the EES is a benchmark.
În prezent, la zece ani de la lansarea sa, SEOFM este o piatră de hotar.
It has been the model for several open methods of coordination including social protection and education and training, but above all it has achieved concrete results at the forefront of European citizens’ concerns.
A fost un model pentru numeroase metode deschise de coordonare a includerii protecţiei sociale, precum şi a educaţiei şi a pregătirii, dar în primul rând a obţinut rezultate concrete în privinţa celor mai importante preocupări ale cetăţenilor europeni.
Since 1997, the employment rates of older workers, women, as well as the overall rates, have risen substantially while both unemployment and longterm unemployment rates have fallen significantly (the latter by about a third).
Începând din 1997, ratele ocupării forţei de muncă la lucrătorii vârstnici, ca şi ratele generale, au crescut substanţial, în timp ce ratele şomajului şi şomajului pe termen lung au scăzut semnificativ (cea din urmă cu aproximativ o treime).
This success cannot all be attributed to the EES, but a substantial part can: employment performance is better because Member States can better enact their employment policies and learn from each other how to achieve common targets.
Acest succes nu poate fi atribuit în întregime SEOFM, dar o parte importantă i se datorează: performanţa în domeniul ocupării forţei de muncă este mai bună deoarece statele membre aplică mai bine politicile lor privind ocuparea forţei de muncă şi învaţă unele de la celelalte cum să atingă ţinte comune.
I believe that the European Employment Strategy is one of the key successes of the Union.
Eu cred că Strategia europeană de ocupare a forţei de muncă este unul dintre succesele esenţiale ale Uniunii.
I am sure it will continue to help bring more and better jobs to Europeans.
Sunt sigur că aceasta va continua să ajute la crearea de locuri de muncă mai numeroase şi mai bune pentru europeni.
I have every hope that a second decade will be even more successful than the first, enabling us to reach the EU’s employment targets set for female and older workers and subsequently the overall employment rate target of 70%.
Am toată speranţa că al doilea deceniu se va bucura de un succes şi mai mare decât primul, permiţându-ne să atingem ţintele UE privind ocuparea forţei de muncă stabilite pentru femei şi persoanele în vârstă şi ulterior ţinta generală privind rata ocupării forţei de muncă de 70 %.
I also look forward to a continued commitment to active inclusion policies contributing to both increased labour supply and strengthened society’s cohesiveness.
Prevăd, de asemenea, un angajament continuu pentru includerea activă a politicilor care contribuie atât la creşterea necesarului de forţă de muncă, cât şi la consolidarea coeziunii societăţii.
Vladimír Špidla, Commissioner for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities
Vladimír Špidla, comisar pentru Ocuparea forţei de muncă, probleme sociale şi şanse egale
Introduction ................................................................................................. 5
Introducere ......................................................................................................... 5
The institutional structure of the European Employment Strategy ......... 71.1 Origins...........................................................................................
Structura instituţională a Strategiei europene privind ocuparea forţei de muncă (SEOFM)...............................................................................
71.2 The Amsterdam Treaty: mainstreaming employment .....................
71.2 Tratatul de la Amsterdam: unificarea ocupării forţei de muncă ........
101.3 The Luxembourg process:spurring partnership, co-operationand mutual learning...................................................................... 14
101.3 Procesul de la Luxemburg: încurajarea parteneriatului, a cooperării şi a învăţării reciproce................................................... 14
Milestones of the EES ...........................................................................
Momente esenţiale ale SEOFM.....................................................................
172.1 The EES: complementing the Lisbon Strategy, strengthening priorities .................................................................
172.1 SEOFM: completarea Strategiei de la Lisabona, consolidarea priorităţilor...................................................................
172.2 “Jobs, jobs, jobs”; the European Employment Taskforce ................
172.2 „Locuri de muncă, locuri de muncă, locuri de muncă”; echipa europeană de acţiune pentru ocuparea forţei de muncă.......
192.3 Adapting the EES to EU Enlargement.............................................
192.3 Adaptarea SEOFM la extinderea UE .................................................
212.4 Globalisation and an ageing Europe: revising the Lisbon Strategy ... 22
212.4 Globalizarea şi îmbătrânirea Europei: revizuirea Strategiei de la Lisabona ................................................. 22
Features of the EES...............................................................................
Caracteristicile SEOFM .................................................................................
233.1 The social dimension....................................................................
233.1 Dimensiunea socială ....................................................................... 233.2 Capitalul uman .................................................................................
253.3 Youth employment policies...........................................................
253.3 Politicile de ocupare a forţei de muncă în rândul tinerilor................
263.4 Going local: involving local actors in delivering the EES .............
263.4 Acţiunea la nivel local: implicarea factorilor locali în realizarea SEOFM .............................
283.5 Free movement: a European Pillar ................................................
283.5 Libertatea de circulaţie: un pilon european.......................................
303.6 Flexicurity: a new perspective on working life..............................
303.6 Flexicuritatea: o nouă perspectivă asupra vieţii active ......................
323.7 The role of the European Social Fund (ESF)...................................
323.7 Rolul Fondului Social European (FSE) ..............................................
373.8 The international dimension ......................................................... 38
373.8 Dimensiunea internaţională ............................................................. 38
Employment Guidelines, which are adopted every year by the Council upon a proposal from the Commission.
Liniile directoare privind ocuparea forţei de muncă, care sunt adoptate în fiecare an de către Consiliu, la propunerea Comisiei.
The Guidelines reflect common priorities for Member States’ employment policies.
Liniile directoare reflectă priorităţile comune pentru politicile de ocupare a forţei de muncă ale statelor membre.
Since 2005, they are part of the Integrated Guidelines for Growth and Jobs.
Începând din 2005, acestea fac parte din Liniile directoare integrate pentru creştere economică şi locuri de muncă.
National Reform Programmes, which Member States draw up in order to implement these Guidelines into national policy.
Încă de la lansarea sa în 1997, Strategia europeană privind ocuparea forţei de muncă (SEOFM) a jucat un rol central în coordonarea politicilor UE pentru a crea locuri de muncă mai bune pentru toţi.
Until 2005, the employment parts of these programmes were known as National Action Plans for Employment.
Rolul său a fost subliniat de Consiliul European în numeroase ocazii şi a devenit un instrument esenţial pentru a răspunde la una dintre preocupările principale ale cetăţenilor UE: locuri de muncă mai multe şi mai bune.
Since its launch in 1997, the European Employment Strategy (EES) has played a central role in coordinating the EU’s policies in order to create improved work for all.
Programe naţionale de reformă, pe care statele membre le-au elaborat pentru a aplica aceste linii directoare în politica naţională.
Its role has been underscored by the European Council on many occasions and it has become an essential tool to respond to one of EU citizens’ main preoccupations: more and better jobs.
Până în 2005, părţile de ocupare a forţei de muncă din aceste programe erau cunoscute sub numele de Planuri naţionale de acţiune pentru ocuparea forţei de muncă.
Joint Employment Reports, adopted by the Commission and Council, which reviews the progress made at both national and community levels in response to the Employment Guidelines.
Rapoarte comune privind ocuparea forţei de muncă, adoptate de Comisie şi Consiliu, care evaluează progresele făcute atât la nivel naţional, cât şi la nivel comunitar, ca reacţie la Liniile directoare privind ocuparea forţei de muncă.
Since 2005, the Joint Employment Report constitutes the employment chapter of the EU Annual Progress Report on the Lisbon Strategy.
Începând din 2005, Raportul comun privind ocuparea forţei de muncă este capitolul de ocupare a forţei de muncă din raportul anual privind progresele asupra Strategiei de la Lisabona.
The EES is designed to give direction to and ensure coordination of the employment policy priorities to which Member States subscribe at EU level.
SEOFM este concepută pentru a da indicaţii şi a asigura coordonarea priorităţilor privind politica de ocupare a forţei de muncă pe care statele membre le aduc la nivelul UE.
Heads of State and Government agreed on a framework for action around common objectives and employment policy priorities.
Şefii de state sau de guverne au convenit asupra unui cadru de acţiune în jurul obiectivelor comune şi al priorităţilor politicii de ocupare a forţei de muncă.
This coordination of national employment policies at EU level is built around an annual process laid down in the EU Treaty revision of 1998, which was integrated in a renewable three-year cycle since the re-launch of the Lisbon Strategy in 2005.
Această coordonare a politicilor naţionale de ocupare a forţei de muncă la nivel UE este construită în jurul unui proces anual stabilit în revizuirea Tratatului UE din 1998, care a fost integrată într-un ciclu reînoibil o dată la trei ani, de la lansarea Strategiei de la Lisabona, în 2005.
Country Sp ec i fi c Recommendations.
Recomandări specifice pentru fiecare ţară.
The Council can also adopt, upon a proposal by the Commission, coun-try-specifi c recommendations on employment policies which need to be considered by Member States in drawing up their National Reform Programmes.
Consiliul poate, de asemenea, să adopte, la propunerea Comisiei, recomandări specifice pentru fiecare ţară privind politicile de ocupare a forţei de muncă de care trebuie să ţină seama statele membre în elaborarea Programelor naţionale de reformă.
In its first decade, the EES has seen the EU’s employment rate increase from 60.7% to 64.3% (see chart 3), within which the employment rate for women has risen from 51.8% to of the European Employment Strategy
În primul său deceniu, SEOFM a cunoscut o creştere a ratei ocupării forţei de muncă în UE de la 60,7 % la 64,3 % (a se vedea graficul 3), în cadrul căreia rata pentru femei a crescut de la 51,8 % la 57,1 %, iar cea a persoanelor în vârstă (cu vârste cuprinse între 55 şi 64 de ani) de la 35,7 % de Strategie europeană privind ocuparea forţei de muncă la 43,5 %.
57.1% and the one for older workers (aged 55-64) from 35.7% to 43.5%. Even bigger improvements in the employment rates have been seen for those Member States that have benefited longest from the EES.
Îmbunătăţiri mai mari în domeniul ratelor de ocupare a forţei de muncă au fost înregistrate în statele membre care au beneficiat mai multă vreme de SEOFM.
Unemployment rates have varied over the ten years with big decreases prior to 2001, a rise between 2001 and 2004 — especially in the new Member States — and a decline after 2004.
Ratele şomajului au variat în ultimii zece ani, cu scăderi mari înainte de 2001, o creştere între 2001 şi 2004 – în special în noile state membre – şi un declin după 2004.
Structural reforms in labour markets seem to have borne fruit.
Reformele structurale pe pieţele muncii par să fi dat roade.
This is reflected in a reduction of the long term unemployment rate from about 5% to 3.6% (see chart 6) and shorter average periods of unemployment.
Acest lucru se reflectă în reducerea ratei şomajului pe termen lung de la 5 % la 3,6 % (a se vedea graficul 6) şi perioade medii de şomaj mai scurte.
The institutional structure of the European Employment Strategy
Structura instituţională a strategiei europene privind ocuparea forţei de muncă (SEOFM)
Article 128 TEC: framework for shared employment priorities
Articolul 128 din TCE cadrul pentru priorităţile comune privind ocuparea forţei de muncă
In the 1990s, a political consensus developed around the structural nature of Europe’s employment problem and on the need to increase the employment intensity of growth1.
În anii ‘90 sa dezvoltat un consens politic în jurul naturii structurale a problemei ocupării forţei de muncă în Europa şi asupra nevoii de a mări intensitatea de creştere a ocupării forţei de muncă1.
Both the monetary stabilisation policy, followed to prepare for Economic and Monetary Union (EMU), and the common nature of the employment and unemployment challenges, called for a more coordinated employment oriented policy response at European level.
Atât politica de stabilizare monetară, urmată pentru a pregăti Uniunea Economică şi Monetară (UEM), cât şi natura comună a difi cul-tăţilor legate de şomaj şi de ocuparea forţei de muncă au impus un răspuns politic coordonat la nivel european orientat spre ocuparea forţei de muncă.
Debate began during the negotiation of the Maastricht Treaty (1992), which strengthened the social dimension of the European model through a social protocol.
Ca urmare, Liniile directoare europene privind ocuparea forţei de muncă sunt stabilite în fiecare an de Consiliu, la propunerea Comisiei; aceste Linii directoare trebuie să fi e luate în considerare în planurile naţionale de acţiune (PNA), care sunt evaluate prin Raportul comun privind ocuparea forţei de muncă elaborat de Comisie şi Consiliu, cu intenţia de a stabili următoarele linii directoare anuale.
This in turn led to the agreement at the Amsterdam European Council (1997) on new employment provisions in the Treaty.
Începând din anul 2000, Consiliul emite, la propunerea Comisiei, recomandări specifice pentru statele membre, pentru a completa Liniile directoare privind ocuparea forţei de muncă.
While confirming national competence for employment policy, employment was declared in Article 126 of the Treaty
Abordarea „managementului pe obiective” este susţinută şi de stabilirea ţintelor măsurabile la nivel european sau naţional într-o serie de domenii, ca şi prin dezvoltarea progresivă a indicatorilor statistici – convenită între Comisie şi statele membre – pentru a măsura progresele.
Accordingly, European Employment Guidelines are decided each year by the Council following a proposal from the Commission; these Guidelines have to be taken into account in national action plans (NAPs), which are assessed through the Joint Employment Report from the Commission and the Council, with a view to set the next annual guidelines.
Dezbaterea a început în timpul negocierii Tratatului de la Maastricht (1992), cu întărirea dimensiunii sociale a modelului european prin-tr-un protocol social.
Since 2000, the Council, following a proposal from the Commission, issues specific recommendations to Member States, in order to complement the Employment Guidelines.
Acest lucru a condus, la rândul său, cu ocazia Consiliului European de la Amsterdam (1997), la noi prevederi privind ocuparea forţei de muncă, incluse în tratat.
The “management by objectives” approach is also supported by the setting of measurable targets at EU or national level in a number of areas, as well as by the progressive development of statistical indicators — agreed between the Commission and Member States — to measure progress.
Confi r-mând competenţa naţională în ceea ce priveşte politica de ocupare a forţei de muncă, ocuparea forţei de muncă a fost declarată în articolul 126
YEARS establishing the European Community (TEC) a matter of common concern and Member States were called on to develop a coordinated employment strategy at EU level.
ANI al Tratatului de instituire a Comunităţii Europene (TCE) o problemă de interes comun, iar statele membre au fost chemate să elaboreze o strategie coordonată la nivel UE privind ocuparea forţei de muncă.
Largely inspired by the Treaty’s provisions on economic policy co-or-dination2and by the coordination of employment policies launched at the Essen European Council of 1994, the new Article 128 TEC instituted a framework for developing national employment policies on the basis of shared European priori- ties and interests.
Inspirat în mare măsură din prevederile tratatului asupra coordonării politicii economice2 şi din coordonarea politicilor de ocupare a forţei de muncă lansată la Consiliul European de la Essen din 1994, noul articol 128 din TCE a instituit un cadru pentru dezvoltarea politicilor naţionale privind ocuparea forţei de muncă pe baza priorităţilor şi intereselor europene comune.
of the European Employment Strategy
de Strategie europeană privind ocuparea forţei de muncă
Implementation of the EES allowed for a number of approaches and called for the involvement of all actors, namely national governments, EU institutions, social partners, civil society, academics, etc. This is in accordance with the wide range of national institutional set-up and social dialogue practices.
Aplicarea SEOFM a permis o serie de abordări şi a impus implicarea tuturor factorilor, respectiv a guvernelor naţionale, a instituţiilor europene, a partenerilor sociali, a societăţii civile, a mediilor academice etc. Acest lucru este în conformitate cu gama largă de practici instituţionale naţionale şi de dialog social.
The openness of the coordination process led, inter alia, to calls on social partners, both at national and EU level, to develop specific actions and initiatives to develop regional and local involvement.
Deschiderea procesului de coordonare a condus, printre altele, la apeluri adresate partenerilor sociali, atât la nivel naţional, cât şi la nivelul UE, pentru a dezvolta acţiuni şi iniţiative specifice pentru creşterea implicării locale şi regionale.
Since the Amsterdam Treaty, the European Parliament, other Community institutions and the Employment Committee have also played an active part in the development of the Employment Guidelines.
După Tratatul de la Amsterdam, Parlamentul European, alte instituţii comunitare şi Comitetul pentru ocuparea forţei de muncă au jucat, de asemenea, un rol activ
In anticipation of entry into force of the Amsterdam Treaty, the Luxembourg Jobs Summit (November 1997) launched the implementation of the new, open method of coordination embedded in Article 128 TEC and endorsed the first set of Employment Guidelines.
Anticipând intrarea în vigoare a Tratatului de la Amsterdam, Reuniunea la nivel înalt de la Luxemburg privind locurile de muncă (noiembrie 1997) a lansat aplicarea unei metode noi şi deschise de coordonare inclusă în articolul 128 din TCE şi a avizat primul set de Linii directoare privind ocuparea forţei de muncă.
These guidelines were presented under four integrated strands of action, or the so-called pillars of the Employment Guidelines: employability, entrepreneurship, adaptability, and equal opportunities.
Aceste linii directoare au fost prezentate în patru direcţii integrate de acţiune, sau aşa-numi-ţii piloni ai Liniilor directoare privind ocuparea forţei de muncă: capacitatea de ocupare a forţei de muncă, antreprenoriatul, adaptabilitatea şi oportunităţile egale.
These actions constituted a comprehensive response to the employment challenge, integrating essential supply and demand oriented policies.
Aceste acţiuni au constituit un răspuns complet la provocarea ocupării forţei de muncă, integrând politicile esenţiale privind necesarul de forţă de muncă şi politicile orientate spre cerere.
The EES in action
SEOFM în acţiune
1.2 The Amsterdam Treaty: mainstreaming employment
1.2 Tratatul de la Amsterdam: unificarea ocupării forţei de muncă
Employment expansion of 18 million
Expansiunea ocupării forţei de muncă cu cifra de 18 milioane
While the Amsterdam Treaty did not change the basic principle of the Member States having the sole competence for employment policy, it entrusted the Council and the European Commission with a stronger role, new tasks and more forceful tools.
Dacă Tratatul de la Amsterdam nu a modificat principiul de bază al statelor membre având competenţa unică pentru politica de ocupare a forţei de muncă, acesta a acordat Consiliului şi Comisiei Europene un rol mai important, sarcini noi şi instrumente mai puternice.
It also integrated the European Parliament more closely into the decision making process.
A integrat, de asemenea, mai bine Parlamentul European în procesul de luare a deciziilor.
The responsibilities of the Social Partners and their possibilities to contribute are also enhanced through the inclusion of the Social Protocol into the Treaty.
Responsabilităţile partenerilor sociali şi posibilităţile lor de a contribui sunt, de asemenea, consolidate prin includerea Protocolului social în tratat.
Beyond the overall strengthening of the Community approach to employment, the key elements of the Amsterdam Treaty in this area were the following:
Dincolo de consolidarea generală a abordării comunitare a ocupării forţei de muncă, ele-mentele-cheie ale Tratatului de la Amsterdam în acest domeniu au fost următoarele:
The employment situation in the EU has witnessed a clear improvement since the inception of the European Employment Strategy in 1997.
Situaţia ocupării forţei de muncă în UE a manifestat o îmbunătăţire clară de la introducerea Strategiei europene privind ocuparea forţei de muncă, în 1997.
Between 1997 and 2006 the overall employment rate has increased from 60.7% to 64.3% (see charts 1 and 3).
Între 1997 şi 2006, rata totală de ocupare a forţei de muncă a crescut de la 60,7 % la 64,3 % (a se vedea graficele 1 şi 3).
Especially since the revision of the strategy in 2005, employment growth has picked up resulting in increasing employment rates and declining unemployment rates (including long term unemployment).
În special de la revizuirea strategiei, în 2005, creşterea ocupării forţei de muncă a evoluat pozitiv, ducând la creşterea ratelor de ocupare a forţei de muncă şi la reducerea ratelor şomajului (inclusiv ale şomajului pe termen lung).
Importantly, the increase in employment and participation rates in the EU has demonstrated less sensitivity to cyclical conditions.
Important este faptul că această creştere a ratelor ocupării forţei de muncă şi participării în UE a manifestat mai puţină sensibilitate faţă de condiţiile ciclice.
This re-fl flects both the effects of reforms and longlasting socio-economic change.
Acest lucru reflectă atât efectele reformelor, cât şi schimbarea socioeconomică de durată.
The former is also shown by an increase in the employment rate of 5.3 percentage points for the Member States which launched the EES in 1997.
Aceasta din urmă este demonstrată şi de o creştere a ratei de ocupare a forţei de muncă de 5,3 puncte procentuale pentru statele membre care au lansat SEOFM în 1997.
It should be noted, also, that employment rates vary considerably between Member States ranging from 54.5% in Poland to 77.4% in Denmark (see chart 3).
Trebuie menţionat, de asemenea, că ratele de ocupare a forţei de muncă variază considerabil între statele membre, situânduse între 54,5 % în Polonia şi 77,4 % în Danemarca (a se vedea graficul 3).
It emphasised that employment is an issue of “common concern”.
A scos, de asemenea, în evidenţă faptul că ocuparea forţei de muncă este o „preocupare comună”.