natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Through a state aid control policy which was firm on substance and flexible on procedure, the Commission succeeded in safeguarding the internal market and ensuring a level playing field for European companies.
Printr-o politică de control al ajutoarelor de stat fermă în ceea ce privește conţinutul și flexibilă la nivel de proceduri, Comisia a reușit să protejeze piaţa internă și să asigure condiţii echitabile pentru companiile europene.
THE EU RECOVERY PLAN
PLANUL DE REDRESARE AL UE
The early responses to the financial turmoil included liquidity injections and interest-rate cuts by the European Central Bank and a financial market reform programme drawn up in late 2007.
Printre primele reacţii în faţa turbulenţelor apărute pe plan financiar sau numărat injecţiile de capital și reducerile dobânzilor de către Banca Centrală Europeană, la care sa adăugat un program de reformă a pieţei financiare elaborat către sfârșitul anului 2007. Până la finele anului 2008, UE a pus la punct un plan de
By late 2008 the EU had designed an economic recovery plan (1) that included initiatives to stimulate the real economy, and this was approved by the European Council in December 2008 (2).
În cadrul planului de redresare se oferă un stimul fiscal de 2 % din PIB cu scopul de a reinstaura încrederea în ceea ce privește puterea de cumpărare și de a relansa împrumuturile bancare.
Major fiscal stimulus of 2 % of GDP is being provided as part of the recovery plan and aimed at rebuilding confidence in terms of purchasing power, and getting banks lending again.
redresare economică (1), care cuprinde iniţiative de stimulare a economiei reale și care a fost aprobat de Consiliul European în decembrie 2008 (2).
During 2009, the European economic recovery plan started to come into effect.
În cursul anului 2009 a intrat în vigoare Planul european de redresare economică.
Its priorities were restoring business and consumer confidence, kick-starting lending and investments, and supporting and creating jobs.
Acesta avea ca priorităţi recâștigarea încrederii întreprinderilor și consumatorilor, relansarea creditării și a investiţiilor și sprijinirea și crearea locurilor de muncă.
Central to the plan was the ability of the European Union to catalyse cooperation.
Elementul central al acestui plan era capacitatea Uniunii Europene de a stimula cooperarea.
The EU could exert its influence because it was able to harness Member States’ and Union action, using the strengths of each part of Europe to best effect.
UE a putut să își exercite influenţa datorită capacităţii sale de a mobiliza acţiunile statelor membre și ale Uniunii, utilizând în cel mai eficient mod atuurile fiecărei regiuni din Europa.
This allowed the EU to help in shaping the global response to the crisis.
Acest lucru a permis UE să contribuie la conturarea unei reacţii mondiale în faţa crizei.
FLEXIBLE BUT CONTROLLED STATE AID
AJUTOR DE STAT FLEXIBIL, DAR CONTROLAT
The recovery plan was a considered response with a clear eye to the future.
Planul de redresare a fost considerat o reacţie îndreptată ferm către viitor.
It called for investments to improve Europe’s competitiveness, not just to rebound from the crisis but to foster economic growth.
Acesta a subliniat necesitatea investiţiilor pentru îmbunătăţirea competitivităţii Europei și nu sa limitat la măsuri de ieșire din criză, ci, în plus, a pus accentul pe stimularea creșterii economice.
It specifically envisaged boosting the economy through accelerated investments in ‘smart’ sectors — transport infrastructure, green technologies and energy efficiency.
Planul de redresare a avut în vedere stimularea economiei prin intensificarea investiţiilor în sectoare „inteligente” – infrastructură pentru transporturi, tehnologii ecologice și eficienţă energetică. Este vorba despre
These are the sectors that promote longerterm economic activity and employment, while complementing the EU’s wider goals of sustainability, mobility and energy security.
Creșterea PIB-ului, variaţia anuală reală în %; 2009-2011 sunt previziuni.
A temporary framework for state aid measures was created to support access to finance during the crisis, with increased flexibility and simplified authorisation procedures.
A fost creat un cadru temporar pentru măsurile de ajutor de stat, al cărui scop era să sprijine accesul la finanţare în perioada de criză, cu un grad mai mare de flexibilitate și proceduri de autorizare simplificate.
National funding under this scheme contributed to a return to stability in which lending could resume, and businesses could again have access to the finance they needed.
Finanţarea naţională în cadrul acestei scheme a făcut posibilă reîntoarcerea la stabilitate, prin reluarea creditării și accesul întreprinderilor la finanţările de care aveau nevoie.
The European economic recovery plan
Planul european de redresare economică
EU leaders agreed in 2008 an overall plan to fight the economic crisis.
În 2008, liderii UE au adoptat un plan general de combatere a crizei economice.
It included measures that the individual EU countries would take, as well as action by the EU institutions. The key elements of the plan were:
Acest plan cuprindea măsuri pe care urmau să le aplice ţările UE la nivel individual, precum și acţiuni care urmau să fie întreprinse de instituţiile UE.
4a major injection of purchasing power into the economy, to boost demand and stimulate condence: €200 billion (equivalent to 1.5 % of EU gross domestic product), consisting of a budgetary expansion by Member States of €170 billion, and EU funding in support of immediate actions of €30 billion;
Elementele esenţiale ale planului erau: o infuzie majoră de putere de cumpărare în economie, pentru a impulsiona cererea și a stimula încrederea: 200 miliarde EUR (echivalentul a 1,5 % din PIB-ul UE), constând într-o contribuţie majorată a statelor membre, de 170 miliarde EUR, la care se adaugă finanţare din partea UE, de 30 miliarde EUR, în scopul sprijinirii acţiunilor imediate; acţiuni pe termen scurt cu scopul de a crește competitivitatea Europei pe termen lung, prin investiţii „inteligente” (în competenţe care să răspundă necesităţilor viitorului, în eficienţă energetică pentru a crea locuri de muncă și pentru a economisi energie, în tehnologii ecologice pentru a impulsiona sectoare industriale majore pe pieţele cu consum redus de carbon ale viitorului, precum și în infrastructură și interconectare pentru a promova eficienţa și inovaţia);
4short-term action to reinforce Europe’s competitiveness in the long term, through ‘smart’ investment — in the right skills for tomorrow’s needs, in energy eciency to create jobs and save energy, in clean technologies to boost major industrial sectors in the lowcarbon markets of the future, and in infrastructure and interconnection to promote eciency and innovation;
10 acţiuni de redresare cu scopul de a crea pârghiile sociale și economice necesare – printre acestea, noile posibilităţi de finanţare pentru firmele mici, reducerea sarcinilor administrative și demararea investiţiilor în modernizarea infrastructurii; un principiu de bază, acela al solidarităţii și justiţiei sociale, în virtutea căruia să se asigure protecţia locurilor de muncă prin măsuri legate de contribuţiile sociale, să se caute soluţii cu privire la perspectivele de viitor ale persoanelor care își pierd locurile de muncă, să se reducă costurile energetice ale categoriilor vulnerabile prin măsuri direcţionate de eficienţă energetică și să se încurajeze crearea unei societăţi mai incluzive.
4an underlying principle of solidarity and social justice, protecting jobs through action on social charges, addressing the future prospects of people losing their jobs, cutting energy costs for the vulnerable through targeted energy eciency, and building a more inclusive society.
În martie, Comisia a prezentat o versiune actualizată a planului în comunicarea „Stimularea redresării economice
), setting out proposals to instil greater responsibility and reliability in European financial markets.
) și a formulat propuneri menite să instaureze un grad sporit de responsabilitate și credibilitate pe pieţele financiare europene.
PUBLIC MONEY INVESTED TO FIGHT THE CRISIS
INVESTIŢII PUBLICE ÎN VEDEREA COMBATERII CRIZEI
Action included massive and coordinated injection of purchasing power into the European economy to boost demand and support growth.
Printre acţiunile întreprinse sa numărat o infuzie masivă și coordonată de putere de cumpărare în economia europeană cu scopul de a impulsiona cererea și de a susţine creșterea.
The plan called for discretionary fiscal measures amounting to a minimum 1.5 % of GDP or €200 billion.
Planul a necesitat adoptarea de măsuri bugetare discreţionare reprezentând cel puţin 1,5 % din PIB, echivalentul a 200 miliarde EUR.
As a result, in 2009–10, Member States’ discretionary measures will in the end represent 2 % (1.1 % in 2009 and 0.9 % for 2010).
Ca urmare, în perioada 2009-2010, măsurile discreţionare luate de statele membre vor reprezenta 2 % (1,1 % în 2009 și 0,9 % în 2010).
Taking into account the eect of automatic stabilisers like unemployment benet and other welfare payments, overall fiscal support will amount to 5 % of GDP.
Luând în considerare efectul stabilizatorilor automaţi, cum ar fi ajutorul de șomaj și alte prestaţii sociale, sprijinul bugetar general se va ridica la 5 % din PIB.
The EU also maintained a strong line against any national temptations to protectionism.
UE a adoptat, de asemenea, o atitudine fermă împotriva oricărei tendinţe naţionale de protecţionism.
The plan also led to imaginative approaches by the European Commission to state aid.
Planul a oferit, de asemenea, Comisiei Europene posibilitatea de a aborda problema ajutorului de stat dând dovadă de imaginaţie.
In a breakthrough measure, the Commission introduced a temporary framework for state aid measures to support access to finance during the crisis, so as to reduce the negative eects on the real economy (4).
Comisia a adoptat o măsură revoluţionară prin introducerea unui cadru temporar pentru măsurile de ajutor de stat în scopul sprijinirii accesului la finanţare în perioada de criză, astfel încât să se poată reduce efectele negative asupra economiei reale (4).
In line with the recovery plan, the framework increased the flexibility on where state aid may be applied, outlining wider possibilities for Member States to grant state aid.
În conformitate cu planul de redresare, acest cadru a mărit gradul de flexibilitate pentru aplicarea ajutorului de stat în anumite situaţii, oferind statelor membre posibilităţi mai ample de acordare a acestuia.
While excessive government intervention might have distorted the internal market, this move recognised the need for carefully calibrated flexibility in certain circumstances.
Intervenţia excesivă din partea guvernelor ar fi putut perturba funcţionarea pieţei interne, însă această măsură a recunoscut necesitatea unei flexibilităţi atent calibrate în anumite împrejurări.
_BAR_ RECOVERYFROMCRISIS
_BAR_ REDRESAREA DUPĂPERIOADA DECRIZĂ
THE SHELTER PROVIDED BY THE EURO
PROTECŢIA OFERITĂ DE MONEDA EURO
The economic and monetary union built around the euro — and particularly its Stability and Growth Pact — delivered benefits to Member States and to citizens.
Uniunea Economică și Monetară (UEM), care are la bază moneda euro, și mai ales Pactul de stabilitate și creștere au avut efecte pozitive pentru statele membre și pentru cetăţeni în general.
Even in the midst of the crisis, the Stability and Growth Pact remained the cornerstone for the EU budgetary framework, because it was sufficiently flexible to implement the anticrisis measures but still provided a framework for the consolidation strategies for the future.
Chiar și în perioada de criză Pactul de stabilitate și creștere a rămas stâlpul de susţinere al cadrului bugetar al UE, în virtutea faptului că era suficient de flexibil pentru a permite aplicarea măsurilor anticriză, și a oferit, în egală măsură, cadrul necesar pentru consolidarea strategiilor pentru viitor.
Competitive devaluations were avoided.
Au fost evitate devalorizările competitive.
The European Central Bank and the Commission acted quickly to ensure coordinated responses across Europe.
Banca Centrală Europeană și Comisia au acţionat rapid pentru a garanta reacţii coordonate la nivel european.
The EU was able to act swiftly, decisively and coherently because its Member States were united by broad consensus on economic and monetary policy.
UE a reușit să acţioneze prompt, decisiv și coerent datorită faptului că statele sale membre au dat dovadă de unitate și de consens în politica economică și monetară.
European authorities, parliaments, governments and central banks showed they were capable, even in difficult circumstances, of taking decisions that helped protect many separate national currencies from the fallout of the financial crisis.
Autorităţile, parlamentele, guvernele și băncile centrale europene au demonstrat că sunt capabile să ia, chiar și în situaţii dificile, decizii care să contribuie la protejarea monedelor naţionale în faţa crizei.
Commission President José Manuel Barroso looked beyond the current crisis with his vision for where the European Union should be in 2020.
Președintele Comisiei, José Manuel Barroso, a privit dincolo de actuala criză în viziunea sa asupra Uniunii Europene în 2020.
5), to ease proposal for €3.1 billion of balance-of-payments support for Latvia ( pressure on its capital and financial markets.
5 balanţei de plăţi a Letoniei (
Similar exceptional financial
În mai, sa convenit asupra acordării unui
6 assistance amounting to €5 billion was agreed for Romania in May (
6 ajutor similar și României, ajutor în valoare de 5 miliarde EUR (
) to help correct large imbalances in its economy.
), care urma să contribuie la corectarea dezechilibrelor majore din economie.
Furthermore, to ease acute balance of payments difficulties in Member States outside the euro area, in May the EU increased the ceiling for support to €50 billion.
De asemenea, pentru a reduce dificultăţile legate de balanţa de plăţi cu care se confruntau statele membre din afara zonei euro, UE a mărit în mai valoarea maximă a ajutorului la 50 miliarde EUR.
STEADY SHIP IN TROUBLED WATERS
STABILITATE ÎN VREMURI DE CRIZĂ
The annual report on public finances published by the Commission in
Raportul anual asupra finanţelor publice pe care Comisia la publicat în mai
) noted the trend towards rising budget deficits and government debt, as a result of the fiscal boost to ailing economies, and of direct public interventions in banking systems.
) a remarcat o tendinţă de creștere a deficitelor bugetare și a datoriei publice, ca urmare a alocărilor bugetare pentru întreprinderile aflate în dificultate și a intervenţiilor publice directe la nivelul sistemelor bancare.
Its recommendations for a phased return to balance were endorsed by EU leaders in the conclusions to the EU Councils held
Recomandările din raport legate de revenirea treptată la echilibru au fost aprobate de liderii UE
‘In recent months we have seen another benefit of the euro: the financial crisis is demonstrating that in turbulent financial waters it is better to be on a large, solid and steady ship rather than on a small vessel.’ in March and June (8), and the December European Council repeated the need for a policy focus that would‘ensure sustainable public finances’ (9).
8), iar la Consiliul European din în concluziile Consiliilor UE din martie și iunie ( decembrie sa reiterat necesitatea unei orientări a politicilor către „garantarea
In addition, to help protect private investors’ savings, in February (
De asemenea, pentru a contribui la protejarea economiilor investitorilor privaţi,
ECB President Jean-Claude Trichet speaking at the ceremony to mark the 10th anniversary of the euro at the European Parliament (13 January 2009).
„În ultimele luni am avut ocazia să remarcăm încă un avantaj oferit de euro: criza financiară a demonstrat că, atunci când navigăm pe ape tulburi, este mai bine să ne aflăm pe o navă mare, solidă și stabilă decât pe o barcă”, a afirmat președintele BCE, Jean-Claude Trichet, în discursul susţinut în Parlamentul European la ceremonia de aniversare a 10 ani de la introducerea euro (13 ianuarie 2009).
harmonised the level of depositor protection — the state guarantee for bank savings.
garanţiile de stat pentru economiile bancare.
In June it set a minimum of €50 000, rising to €100 000 by the end of 2010.
În iunie, sa stabilit un nivel minim de 50 000 EUR, care a fost majorat la 100 000 EUR până la sfârșitul anului 2010.
SELECTIVE INVESTMENT
INVESTIŢII SELECTIVE
EU investment was directed at carefully selected targets — including sectors of evident importance to the EU economy as a whole, sectors with good prospects of rapid job-creation, sectors that match broad EU policies and strategies in energy, environment, smaller firms, or cohesion, and sectors that can sharpen the EU’s competitive edge as recovery replaces crisis.
Investiţiile UE au vizat obiective atent selecţionate. Printre acestea sau numărat sectoare de o importanţă incontestabilă pentru economia UE în ansamblu, sectoare care oferă perspective pentru crearea rapidă de locuri de muncă, sectoare care corespund politicilor și strategiilor generale ale UE în domeniul energiei, al mediului, al micilor întreprinderi sau al coeziunii, precum și sectoare capabile să consolideze competitivitatea UE odată cu sfârșitul crizei și cu redresarea economiei.
The concept of a ‘smart’ eco-efficient economy — with a focus on high-skill work in high-tech and lowcarbon innovation — was discussed in the Energy (11), Competitiveness (12) and Environment (13) Councils during the year so as to help reach a common understanding of how a green economic transition can help Europe extricate itself from both the climate crisis and the current economic crisis and restore the potential for growth.
) sa discutat în cursul anului conceptul de economie „inteligentă” eco-eficientă, cu accent pe dezvoltarea competenţelor înalte în domenii inovatoare care utilizează tehnologii de ultimă oră și generează emisii reduse de carbon. Scopul acestor dezbateri a fost stabilirea unei viziuni comune cu privire la modul în care Europa ar putea să depășească atât criza climatică, cât și actuala criză economică printr-o tranziţie economică„verde”, refăcându-și în același timp potenţialul de creștere.
In February, the Commission presented a package of support measures for the
În luna februarie, Comisia a prezentat un set de măsuri de susţinere a industriei
GREEN INVESTMENTS
INVESTIŢII ECOLOGICE
Those measures automotive industry ( were effective in combating collapsing demand and in tackling the social consequences of the crisis in a responsible manner.
Aceste măsuri au avut efectele dorite în combaterea scăderii dramatice a cererii și în identificarea de soluţii responsabile legate de consecinţele sociale ale crizei.
The European recovery plan highlighted public–private partnerships as a mechanism to mitigate the effects of the crisis and to allow more investment in clean technologies. The so-called
Planul european de redresare a subliniat că parteneriatele public-privat reprezintă un mecanism de reducere a efectelor crizei, care permite creșterea investiţiilor în tehnologii
15) was one such partnership that supported the automotive
15) a reprezentat un ecologice.
‘Green car initiative’ ( industry with €5 billion financing for design and build of low-emission vehicles.
Așa-numita „Iniţiativă automobile ecologice” ( astfel de parteneriat, care a sprijinit industria auto printr-o finanţare de 5 miliarde EUR destinată proiectării și fabricării de vehicule cu emisii reduse de
aimed not only at car manufacturers, but at the entire automotive supply chain, embracing the many smaller firms that provide workplaces and create innovation.
Măsurile de susţinere au vizat atât producătorii de automobile, cât și întregul lanţ comercial din sectorul auto, incluzând și numeroasele mici întreprinderi care oferă locuri de muncă și generează inovaţie.
The support measures for boosting car demand in Member States also encouraged consumers to buy cleaner cars.
Măsurile de susţinere îndreptate către impulsionarea cererii de automobile în statele membre au încurajat, de asemenea, consumatorii să achiziţioneze autoturisme mai ecologice.
Investment was channelled into new sources of sustainable ‘smart’ growth, and into networks of the future, ranging from digital infrastructure or high-speed rail lines to supergrids for electricity and gas.
Investiţiile au fost canalizate către noi surse de creștere sustenabilă „inteligentă” și către reţele ale viitorului, de la infrastructură digitală sau căi ferate de mare viteză la superreţele de electricitate și gaze.
The transition to a green economy can create jobs as well as cutting emissions.
Tranziţia la o economie verde poate să creeze locuri de muncă și să reducă emisiile în același timp.
Because Internet connectivity is a powerful tool to stimulate swift economic recovery, especially in rural areas, in March the Commission adopted a communication on better access for rural areas to modern information and
Deoarece conectarea la internet reprezintă un instrument eficient de stimulare a redresării economice rapide, în special în zonele rurale, Comisia a adoptat în martie o comunicare intitulată „Acces mai bun la tehnologiile moderne ale informaţiei și comunicării pentru zonele rurale” (17).
In September the Commission adopted guidelines
În septembrie, Comisia a adoptat orientări legate de modul în care poate fi utilizat ajutorul de stat pentru
18 on how state aid could be used for rapid deployment of broadband networks (
18 o implementare rapidă a reţelelor de bandă largă (
Financing under the EU’s trans-European transport network (TEN-T) programme was amended so that €500 million of the funds that were planned for the years 2010–13 was made available in a call for proposals in 2009 for projects
A fost modificat sistemul de finanţare în cadrul programului UE Reţeaua transeuropeană de transport (TEN-T) astfel încât fonduri în valoare de 500 milioane EUR, alocate iniţial pentru perioada 2010-2013, au devenit disponibile în 2009 în cadrul unei cereri de propuneri de proiecte care urmau să
19 to be implemented in 2009–10 (
19 fie implementate în perioada 2009-2010 (
Because transport plays a central role in the economy, improving the transport infrastructure can act as a catalyst for increased economic activity, while at the same time helping provide more sustainable mobility.
Având în vedere rolul central al transporturilor în economie, îmbunătăţirea infrastructurii de transport poate acţiona ca un catalizator pentru creșterea activităţii economice, contribuind în același timp la dezvoltarea unui tip de mobilitate mai sustenabil.
In October, the European Commission announced the first group of projects to benefit from earlier implementation under the TEN-T investment scheme.
În octombrie, Comisia Europeană a anunţat primul set de proiecte care urmează să fie implementate cu prioritate în cadrul schemei de investiţii TEN-T.
The funding will go towards projects in 11 Member States.
De finanţare vor beneficia proiecte din 11 state membre.
Four-track development of the Western Line Vienna–Linz: Melk railway station Rebuilding of Noorderlaanbridge New high-speed rail line‘LGV Est’section Baudrecourt–Vendenheim BAB A3, Frankfurt–Nürnberg, renewal of the Main bridge at Randersacker Tri-modal enlargement of the water involvement of Cologne Port
Austria Belgia Fr an ţ a Germania dezvoltarea pe patru linii a căii ferate de vest Viena-Linz: Gara Melkreconstrucţia podului Noorderlaano nouă linie ferată de mare viteză„LGV Est”pe tronsonul Baudrecourt-Vendenheimautostrada A3, Frankfurt-Nürnberg, renovarea podului peste Main la Randersackerși extinderea trimodală a capacităţii de transbordare a portului Köln
Rome ring road motorway — north-western section — upgrade to three lanes in both directions from km 11+250 to km 12+650 — completion works
Italia autostrada de centură a Romei – tronsonul de nord-vest – extinderea la trei benzi în ambele sensuri de la km 11+250 la km 12+650 – lucrări finale