natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Reducing drug use in general and problem drug use in particular is a key objective of the national drug strategies and action plans of all EU Member States, candidate countries and Norway.
Reducerea consumului de droguri, în general, ªi a consumului problematic de droguri, în special, este un obiectiv central al strategiilor în domeniul drogurilor ªi al planurilor de ac†iune na†ionale în toate statele membre ale UE, în †≤rile candidate ªi în Norvegia.
The objective of preventing and reducing the individual and collective harm resulting from the use of drugs is also shared by all countries.
Obiectivul de prevenire ªi de reducere a riscurilor individuale ªi colective cauzate de consumului de droguri este, de asemenea, comun tuturor †≤rilor.
Another common feature is the ‘comprehensive’ approach, whereby interventions aimed at drug supply reduction and those aimed at drug demand reduction are linked.
O alt≤ caracteristic≤ comun≤ este abordarea „cuprinz≤toare”, prin care se leag≤ interven†iile destinate s≤ reduc≤ oferta de droguri de cele destinate s≤ reduc≤ cererea de droguri.
The ‘balanced’ approach, which aims to give priority both to supply reduction and to demand reduction, is also very widespread.
De asemenea, abordarea „echilibrat≤”, care urm≤reªte s≤ acorde prioritate atât reducerii ofertei, cât ªi reducerii cererii, este larg r≤spândit≤.
All these elements are also part of the EU drugs strategy.
Toate aceste elemente fac parte ªi din strategia UE în domeniul drogurilor.
A noticeable trend in recent years has been the shift from a single national planning document to the adoption of two complementary instruments: a strategic framework and an action plan.
Gama de substan†e psihoactive incluse în strategiile na†ionale în domeniul drogurilor reprezint≤ un domeniu în care se identific≤ diferen†e notabile de la o †ar≤ european≤ la alta.
The policy of combining a drug strategy with action plans facilitates more detailed definitions of objectives, actions, responsibilities and deadlines.
Acest lucru poate fi v≤zut în noile documente adoptate în 2006.
Some countries, for example
Dintre acestea, în special dou≤ trateaz≤ drogurile ilegale (Polonia, Portugalia), chiar dac≤ se fac anumite leg≤turi între strategiile în domeniul
The range of psychoactive substances included in national drug strategies is an area in which notable differences are found among European countries. This can be seen in the new documents adopted in 2006.
O tendin†≤ remarcabil≤ a ultimilor ani a fost trecerea de la un singur document na†ional de planificare la adoptarea a dou≤ instrumente complementare: un cadru strategic ªi un plan de ac†iune.
Of these, two mainly address illicit drugs (Poland, Portugal), albeit with some links between the drug and the alcohol/tobacco strategies, two address both illicit drugs and alcohol (Greece, Northern Ireland in the United Kingdom) and one (Turkey) addresses all addictive substances. In addition, Sweden has simultaneously adopted two interlinked action plans,
Aceast≤ abordare, care permite o conceptualizare mai bun≤ a obiectivelor pe termen scurt, mediu ªi lung, este utilizat≤ în prezent în aproape jum≤tate din statele membre ale UE, fiind chiar mai r≤spândit≤ în cele care au aderat la UE în 2004 ªi în 2007: opt dintre aceste 12 †≤ri dispun atât de o strategie în domeniul drogurilor, cât ªi de un plan de ac†iune.
New regulation of the EMCDDA enable the agency to provide a more complete picture of the drug phenomenon.
Noul regulament privind OEDT noi elemente vor permite agen†iei s≤ furnizeze o imagine mai complet≤ asupra fenomenului drogurilor.
On 12 December 2006, the European Parliament and the Council of the European Union signed the recasted regulation of the EMCDDA, which came into force in January 2007.
La 12 decembrie 2006, Parlamentul European ªi Consiliul Uniunii Europene au semnat varianta reformulat≤ a Regulamentului OEDT, care a intrat în vigoare în ianuarie 2007.
The new regulation underlines the importance of the key indicators, and notes that their implementation is a prerequisite for the Centre to perform its duties.
Noul regulament subliniaz≤ importan†a indicatorilor-cheie ªi faptul c≤ aplicarea lor este o condi†ie prealabil≤ obligatorie pentru ca Observatorul s≤-ªi îndeplineasc≤ sarcinile.
Emphasis is also given to the need to develop an information system that is sensitive to new and emerging trends.
Se pune accentul ªi pe nevoia de a dezvolta un sistem de informa†ii sensibil la tendin†ele noi ªi emergente.
The new regulation places stronger emphasis on collaboration with partner agencies, particularly Europol in the case of monitoring new psychoactive substances, and other partners such as the WHO, the UN or relevant statistical authorities to attain maximum efficiency.
Noul regulament pune un accent mai mare pe colaborarea cu agen†iile partenere, în special cu Europol în cazul monitoriz≤rii noilor substan†e psihoactive, precum ªi cu al†i parteneri, precum OMS, ONU sau institutele de statistic≤, pentru a ob†ine eficien†≤ maxim≤.
The new regulation clarifies the countries to which the EMCDDA can transfer its know-how, at the request of the European Commission and with the approval of the Management Board.
Noul regulament aduce clarific≤ri în ceea ce priveªte †≤rile cu care OEDT poate face transfer de know-how, la solicitarea Comisiei Europene ªi cu aprobarea Consiliului de administra†ie.
The new document broadens the scope of the EMCDDA’s remit.
Noul document extinde domeniul de aplicare a responsabilit≤†ii OEDT.
Particular reference is now made to providing information on the combined use of licit and illicit psychoactive substances and on best practice in Member States.
În prezent se pune accentul în mod deosebit pe furnizarea de informa†ii privind policonsumul de substan†e psihoactive ilegale ªi privind cele mai bune practici din statele membre.
The EMCDDA can also develop tools and instruments to help Member States monitor and evaluate national drug policies and to help the European Commission do the same at EU level.
OEDT poate elabora, de asemenea, metode ªi instrumente pentru a sprijini statele membre în monitorizarea ªi evaluarea politicilor na†ionale privind drogurile ªi s≤ ofere sprijin Comisiei Europene în realizarea aceluiaªi demers la nivel european.
All these new elements will
Toate aceste
The role of the Reitox network of national focal points is more clearly defined in the new document.
Rolul Reitox (Re†eaua de puncte focale na†ionale) este mai clar definit în noul document.
The recast also modifies the regulation regarding the Scientific Committee.
Reformarea modific≤, de asemenea, regulamentul privind Comitetul ªtiin†ific.
This will provide the agency with a cohesive, independent body of eminent scientists.
Aceast≤ modificare va permite ca agen†ia s≤ dispun≤ de un organism coerent ªi independent de eminen†i oameni de ªtiin†≤.
In addition to helping to ensure the quality of the work of the EMCDDA, it will also provide a bridge to the wider scientific and research community.
Pe lâng≤ îmbun≤t≤†irea calit≤†ii muncii la OEDT, regulamentul va oferi ªi o punte mai larg≤ spre comunitatea ªtiin†ific≤ ªi de cercetare.
one for alcohol and one for illicit drugs.
eforturilor la nivel na†ional, ci ªi pentru îmbun≤t≤†irea în†elegerii globale a eficien†ei strategiilor în domeniul drogurilor.
Moves towards the integration of licit and illicit drugs policies have been evident in some countries for several years (e.g. Germany,
UE ªi statele sale membre au investit deja resurse considerabile în acest domeniu.
to know if their policies are implemented and if the expected outcomes are achieved.
Guvernele doresc s≤ ªtie dac≤ politicile lor sunt puse în aplicare ªi dac≤ se ob†in rezultatele scontate.
In two Member States (Belgium, Slovenia), the scope of the evaluation has been limited to a number of selected projects.
În dou≤ state membre (Belgia, Slovenia), sfera de aplicare a evalu≤rii a fost limitat≤ la un num≤r de proiecte selectate.
In most other countries, and at EU level, the implementation of the actions set out in the national drug strategy is systematically monitored.
În majoritatea celorlalte †≤ri, precum ªi la nivelul UE, punerea în aplicare a ac†iunilor stabilite prin strategia na†ional≤ în domeniul drogurilor este monitorizat≤ sistematic.
This enables progress reviews to be carried out, the findings of which may be used to improve or renew existing drug strategies or action plans.
Acest fapt permite efectuarea de analize intermediare, rezultatele acestor analize putând fi utilizate pentru a îmbun≤t≤†i sau pentru a reînnoi strategiile în domeniul drogurilor sau planurile de ac†iune existente.
National drug strategies and action plans generally include interventions in the areas of prevention, treatment and rehabilitation, harm reduction and supply reduction.
Evalu≤rile globale, incluzând procesul, rezultatul, consecin†ele ªi impactul, sunt mai pu†in frecvente în Europa.
The extent of the different interventions and the importance given
Unele †≤ri (Estonia, Grecia, Spania, Polonia, Suedia) raporteaz≤ planificarea unei evalu≤ri interne bazate pe analize intermediare ªi pe alte date epidemiologice ªi criminologice disponibile.
2 to each of them varies, however, between countries (
În unele cazuri (Luxemburg, Portugalia), o astfel de evaluare va fi efectuat≤ de un organism extern.
Some countries (Estonia, Greece, Spain, Poland, Sweden) report on the planning of an internal evaluation based on implementation progress reviews and other available epidemiological and criminological data.
Strategiile ªi planurile de ac†iune na†ionale în domeniul drogurilor includ, în general, interven†ii în domeniile prevenirii, trat≤rii ªi reabilit≤rii, al reducerii riscurilor ªi al reducerii ofertei.
In some cases (Luxembourg, Portugal) such an evaluation will be performed by an external body.
Cu toate acestea, amploarea diferitelor interven†ii ªi importan†a care li se acord≤ variaz≤ de la o †ar≤ la alta (2).
can be explained by differences regarding the size and characteristics of the drug problem but also by the diversity of social and health policies in Europe.
Acest fapt se poate explica prin diferen†ele referitoare la amploarea ªi caracteristicile problemei drogurilor, dar ªi prin diversitatea politicilor sociale ªi de s≤n≤tate din Europa.
Financial resources, public opinion and political culture are also important factors, and it can be shown that countries having certain common features adopt similar drug policies (Kouvonen et al., 2006).
Resursele financiare, opinia public≤ ªi cultura politic≤ sunt, de asemenea, factori importan†i, ªi se poate demonstra c≤ †≤rile care au anumite caracteristici comune adopt≤ politici similare în domeniul drogurilor (Kouvonen et al., 2006).
Having in the EU a diversity of national drug strategies with common objectives can be viewed as a strength because it allows comparative analysis of different types of approach.
Faptul c≤ exist≤, în UE, o diversitate de strategii na†ionale cu obiective comune în domeniul drogurilor poate fi considerat un atu, deoarece astfel este posibil≤ analiza comparativ≤ a diferitelor tipuri de abord≤ri.
The evaluation of national drug strategies and action plans is therefore important not only for assessing the efforts at national level but also for improving the overall understanding of the effectiveness of drug strategies.
Evaluarea strategiilor în domeniul drogurilor ªi a planurilor de ac†iune na†ionale este, prin urmare, important≤ nu numai pentru evaluarea
In summary, progress reviews on the implementation of national drug strategies and action plans are becoming standard in Europe.
În sintez≤, analizele intermediare privind punerea în aplicare a strategiilor în domeniul drogurilor ªi a planurilor de ac†iune na†ionale devin o procedur≤ standard în Europa.
The next step, which is developing outcome and impact evaluations, is still in its early stages, and the future impact assessment of the EU drug action plan 2005–08, for which the European Commission has commissioned a study aimed at designing a methodology, could become an example.
Urm≤torul pas, referitor la efectuarea de evalu≤ri ale rezultatelor ªi impactului, este înc≤ în faz≤ incipient≤, iar viitoarea evaluare de impact a planului de ac†iune al UE în domeniul drogurilor 2005-2008, pentru care Comisia European≤ a dispus efectuarea unui studiu menit s≤
See the 2006 selected issue ‘European drug policies: extended beyond illicit drugs?’.See Chapter 2.
[Politici europene în materie de droguri: extindere dincolo de drogurile ilegale?]. A se vedea capitolul 2.
Annual report 2007: the state of the drugs problem in Europe
Exist≤, de asemenea, o oarecare activitate în domeniul elabor≤rii de indici care s≤ evalueze impactul strategiilor na†ionale în domeniul drogurilor sau situa†ia general≤ în domeniul drogurilor.
Drug policy indexes countries (e.g. Finland, Portugal), coordination at regional or local level is directly supervised by the national coordination bodies.
În alte †≤ri (de exemplu, Finlanda, Portugalia), coordonarea la nivel regional sau local este supravegheat≤ direct de organismele na†ionale de coordonare.
Comparative analysis of drug coordination mechanisms in the EU is made difficult by the diversity of existing systems.
Realizarea analizei comparative a mecanismelor de coordonare a luptei antidrog din UE este dificil≤ din cauza diversit≤†ii sistemelor existente.
However, a study commissioned by the EMCDDA has shown that it is possible to assess coordination systems by focusing on their ‘implementation quality’, a concept for studying their capacity to produce coordination outcomes (Kenis, 2006).
Cu toate acestea, un studiu comandat de OEDT a ar≤tat c≤ evaluarea sistemelor de coordonare este posibil≤ prin punerea accentului pe „calitatea implement≤rii”, un concept prin care se studiaz≤ capacitatea acestor sisteme de a produce rezultate de coordonare (Kenis, 2006).
This approach will be further developed to enable it to be used in the evaluation of national drug coordination systems.
Aceast≤ abordare va fi dezvoltat≤ în continuare, pentru a permite utilizarea sa în evaluarea sistemelor na†ionale de coordonare a luptei antidrog.
The United Kingdom’s drug harm index (DHI) is designed to capture the social costs of harms generated by the problematic use of any illegal drug.
Indicele de nocivitate a drogurilor (DHI) al Regatului Unit are rolul de a determina costurile sociale ale consecin†elor negative generate de consumul problematic al oric≤rui drog ilegal.
It covers four types of harms: health impacts, community harms, domestic drug-related crime and commercial drug-related crime.
Acoper≤ patru tipuri de consecin†e negative: impact asupra s≤n≤t≤†ii, efecte nocive asupra comunit≤†ii, criminalitate intern≤ legat≤ de droguri ªi criminalitate comercial≤ legat≤ de droguri.
However, it is not intended to be a full summary of the country’s drug situation, as the indicators are limited to those for which robust data already exist, and the outcome figures and trends are being used as a baseline against which to assess future progress (MacDonald et al., 2005).
Cu toate acestea, indicele nu este menit s≤ reprezinte o sintez≤ complet≤ a situa†iei drogurilor din †ara respectiv≤, indicatorii fiind limita†i la cei pentru care exist≤ deja date solide, iar cifrele ªi tendin†ele cuprinse în rezultate sunt utilizate drept baz≤ care va servi pentru evaluarea intermediar≤ viitoare (MacDonald et al., 2005).
The UNODC’s illicit drug index (IDI) combines three dimensions of the drug phenomenon: drug production, drug trafficking and drug abuse.
Indicele pentru droguri ilegale (IDI) al ONUDC combin≤ trei dimensiuni ale fenomenului drogurilor: produc†ia de droguri, traficul de droguri ªi abuzul de droguri.
The outcome is an overall score, based on a ‘harm/risk factor per capita’, which should reflect the magnitude of all drug problems which arise in a given country (UNODC, 2005).
Rezultatul este un punctaj general, bazat pe un „factor de consecin†e negative/de risc pe cap de locuitor”, care ar trebui s≤ reflecte importan†a tuturor problemelor legate de droguri care apar într-o anumit≤ †ar≤ (ONUDC, 2005).
The conceptualisation of both instruments has involved interesting methodological developments and has allowed a first insight into the use of overall indexes to evaluate drug strategies and monitor overall drug situations.
Conceptualizarea ambelor instrumente a implicat evolu†ii metodologice interesante ªi a permis o prim≤ perspectiv≤ asupra utiliz≤rii indicilor globali pentru a evalua strategiile în domeniul drogurilor ªi pentru a monitoriza situa†iile globale în materie de droguri.
A first observation is that such instruments can be useful for a longitudinal follow-up of the national situation but that, to understand what is really going on, the result should be contextualised with the analysis of individual indicators within the indexes.
O prim≤ observa†ie este c≤ astfel de instrumente pot fi utile pentru o urm≤rire longitudinal≤ a situa†iei na†ionale, dar c≤, pentru a în†elege cu adev≤rat ce se întâmpl≤, rezultatul trebuie s≤ fie interpretat în contextul analizei fiec≤rui indicator din cadrul listelor de indici.
The use of an overall index for inter-country comparison could be more difficult given the limitations of existing data sets and the absence of contextual variables (e.g. geographical situation) from the analysis.
Utilizarea unui indice global pentru compara†ia între †≤ri ar putea fi mai dificil≤, date fiind limit≤rile seturilor de date existente ªi absen†a variabilelor contextuale (de exemplu, situa†ia geografic≤) din analiz≤.
While formal drug coordination mechanisms now exist in almost all EU Member States and Norway, there is considerable diversity in the existing systems, reflecting differences in the political structures between countries.
În timp ce mecanismele oficiale de coordonare în domeniul drogurilor exist≤ în prezent în aproape toate statele membre ale UE ªi în Norvegia, o diversitate a sistemelor curente reflect≤ diferen†ele dintre structurile politice ale diverselor †≤ri.
Nevertheless, some general features can be described.
Cu toate acestea, se pot descrie câteva caracteristici generale.
Most countries have drug coordination mechanisms at both national level and regional or local level.
Majoritatea †≤rilor dispun de mecanisme de coordonare atât la nivel na†ional, cât ªi la nivel regional sau local.
At the national level, there is usually an interministerial committee on drugs, which is often supplemented by a national drug coordination agency and/or a national drug coordinator who is responsible for the day-to-day coordination activities.
La nivel na†ional, exist≤ de obicei un comitet interministerial
Six countries provided detailed information of expenditure associated with tackling drugs (Table 1).
Cheltuielile publice asociate problemei drogurilor pe care le-au raportat †≤rile europene variaz≤ de la 200 000 EUR la 2 290 milioane EUR (3).
In these countries, drug-related public expenditure represented between 0.11 % and 0.96 % of the total general government expenditure in the year (median 0.32%) or between 0.05 % and 0.46 % of the national gross domestic product (GDP) (median 0.15%).
Gradul mare de variabilitate se explic≤, par†ial, prin dimensiunile diferite ale statelor membre ªi, par†ial, prin diferen†ele dintre diversele †≤ri în ceea ce priveªte tipurile de cheltuieli raportate ªi integralitatea datelor.
‘Law enforcement’ activities accounted for 24–77% of the total expenditure, while the remainder was spent on ‘health and social care’ activities.
Majoritatea †≤rilor au raportat doar cheltuielile legate de punerea în aplicare a programelor de politici na†ionale în domeniul drogurilor, f≤r≤ a furniza detalii privind alte cheltuieli efectuate pentru reducerea ofertei ªi a cererii.
Overall figures on drug-related public expenditures in 2005 in the EU Member States and Norway were identified by the corresponding national focal points.
Cifrele totale privind cheltuielile publice legate de droguri pentru 2005 în statele membre ale UE ªi în Norvegia au fost identificate de punctele focale na†ionale corespunz≤toare.
The public expenditure perspective
Perspectiva cheltuielilor publice
Studies on the costs of drug use can be an important source of information for the development and management of drug policies.
Studiile privind costurile asociate consumului de droguri pot fi o surs≤ important≤ de informa†ii pentru dezvoltarea ªi gestionarea politicilor privind drogurile.
The term ‘public expenditure’ refers to the value of goods and services bought by the government of the State (i.e. central, regional, local) in order to execute each of its functions (i.e. healthcare, justice, public order, education, social services).
Termenul „cheltuial≤ public≤” se refer≤ la valoarea produselor ªi a serviciilor achizi†ionate de autorit≤†ile statului (centrale, regionale sau locale) în vederea execut≤rii fiec≤reia dintre func†iile lor specifice (servicii medicale, justi†ie, ordine public≤, educa†ie, servicii sociale).
The analysis of a State’s public expenditure provides useful information regarding the ability of its government to spend effectively and efficiently. ciently.
Analiza cheltuielilor publice ale statului ofer≤ informa†ii utile privind capacitatea guvernului de a cheltui banii în mod eficace ªi eficient. cient.
Drug-related costs can be divided into two major categories: direct and indirect.
Costurile legate de droguri pot fi împ≤r†ite în dou≤ categorii majore: directe ªi indirecte.
Direct costs are those for which payments are made, and typically include expenditure in the areas of prevention, treatment, harm reduction and law enforcement.
Costurile directe sunt cele pentru care se fac pl≤†i ªi includ în general cheltuielile în domeniile prevenirii, tratamentului, reducerii riscurilor ªi al aplic≤rii legii.
Indirect costs are the value of productive services not performed because of drug use, and typically consist of lost productivity due to drug-related morbidity and mortality.
Costurile indirecte reprezint≤ valoarea serviciilor productive care nu sunt furnizate din cauza consumului de droguri ªi constau în general din productivitatea pierdut≤ din cauza morbidit≤†ii ªi mortalit≤†ii asociate consumului de droguri.
Drug-related costs may also include the intangible costs of pain and suffering, usually in the form of quality of life measures, but this category of costs is often omitted because of the difficulty in accurately quantifying it in monetary terms.
Costurile legate de droguri pot include ªi costurile intangibile reprezentate de durere ªi de suferin†≤, de obicei sub forma m≤surilor de îmbun≤t≤†ire a calit≤†ii vie†ii, îns≤ aceast≤ categorie de costuri este adesea omis≤ din cauza dificult≤†ii de cuantificare exact≤ a sa în termeni monetari.
A cost study may be conducted from several different perspectives, each of which might include different costs, for example costs to society as a whole, the government, the healthcare system, third-party payers, and drug users and their families.
Un studiu asupra costurilor poate fi realizat din mai multe perspective diferite, fiecare dintre ele putând include costuri diverse, de exemplu costuri suportate de societate în ansamblu, de guvern, de sistemul medical, de pl≤titorii ter†i, precum ªi de consumatorii de droguri ªi familiile lor.
The estimation of drug-related public expenditure is a different exercise from that of estimating social costs.
Estimarea cheltuielilor publice legate de consumul de droguri este un exerci†iu diferit de cel al estim≤rii costurilor sociale.
Public expenditure represents only a proportion of social costs, mainly in the form of direct costs; indirect costs are explicitly excluded, as there are costs from private stakeholders (e.g. private health insurance companies).
Cheltuielile publice reprezint≤ doar un procent din costurile sociale, reprezentând în special costurile directe; costurile indirecte sunt excluse în mod explicit, fiind costuri suportate de p≤r†i interesate private (de exemplu, de societ≤†ile private de asigur≤ri de s≤n≤tate).