natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• farmers could either sell more traditional crops on the energy market or decide to grow dedicated energy plants, like grasses.
• Agricultorii ar putea continua să vândă culturi tradiionale pe piaa de energie sau ar putea decide să crească plante cu speci c energetic (de exemplu, graminee).
Studies show that the use of bioenergy in the EU could grow two- to threefold without harming the environment and without reducing production of food, feed and raw materials.
Studiile arată că utilizarea bioenergiei în UE s-ar putea dubla sau tripla fără a dăuna mediului și fără a determina reducerea produciei de alimente, de furaje sau de materii prime.
In other words: the EU's forestry and agriculture sector, together with increased use of biowaste for energy, will cover most of the 20% renewable energy obligation.
Cu alte cuvinte, sectoarele silvic și agricol ale UE, corelate cu o utilizare mai ridicată a deșeurilor biologice pentru energie, vor acoperi în mare parte obligaia de a asigura 20% din consum din surse regenerabile.
This is a huge challenge but also a great opportunity for rural areas in Europe.
Este o provocare considerabilă, dar și o mare oportunitate pentru zonele rurale din Europa.
Is bioenergy really sustainable?
Este bioenergia într-adevăr sustenabilă?
There are alarming reports about burning rainforests, destruction of wildlife habitats and unsustainably intensive farming practices – to mention just a few frequently voiced anxieties.
Există rapoarte alarmante despre distrugerea pădurilor tropicale, despre dispariia habitatelor faunei și despre practici agricole intensive nesustenabile − pentru a meniona doar câteva din îngrijorările exprimate frecvent.
And besides such environmental concerns, many people are asking:
Pe lângă aceste probleme de mediu, multe persoane se întreabă:
• will the production of bioenergy increase food prices and thus lead to hunger?
• producia de bioenergie va duce la creșterea preurilor la alimente și va cauza astfel foamete?
• will growing more sugarcane (to make ethanol) force
• cultivarea intensă a trestiei de zahăr (pentru producia
Without any doubt, the increasing global demand for a range of commodities – not only energy but also food, feed and raw materials - will put pressure on virgin land and certain social groups.
Creșterea cererii mondiale pentru o serie de produse – nu doar pentru energie dar și pentru alimente, furaje și materii prime – va conduce, fără nici o îndoială, la presiuni asupra terenurilor neutilizate și asupra unor anumite grupuri sociale.
This is why the EU requires biofuels to be sustainable.
Acesta este motivul pentru care UE vrea biocombustibili sustenabili.
The ultimate objective is to ensure that whenever biomass is used for energy in the EU with support from our Member States, this does not damage the environment, jeopardise e orts to mitigate climate change or bring about negative social e ects.
Scopul nal este de a asigura, împreună cu statele membre, ca utilizarea biomasei pentru energie în UE să nu afecteze mediul înconjurător, să nu submineze eforturile de atenuare a schimbărilor climatice şi să nu aibă efecte sociale negative.
more workers into poor working conditions?
de etanol) va duce la creșterea numărului de muncitori nevoii să accepte condiii de muncă precare?
• will increased demand for land force indigenous peoples to leave their homes?
• creșterea cererii de terenuri va fora populaiile indigene să-și părăsească teritoriile tradiionale?
If used wisely, bioenergy will help us to green our energy supply.
Folosită inteligent, bioenergia ne va ajuta să ecologizăm aprovizionarea cu energie.
That's why the EU strongly supports the production and use of sustainable bioenergy.
Acesta este motivul pentru care UE susine în mod activ producia și utilizarea sustenabilă a bioenergiei.
Directorate General for Agricultureand Rural Development http://ec.europa.eu/agriculture/ http://bookshop.europa.eu/ © European Union, 2010
Direcţia Generală Agricultură şi Dezvoltare Rurală http://ec.europa.eu/agriculture/ http://bookshop.europa.eu/ © Uniunea Europeană, 2010
The text of this publication is for information
Textul acestei publicaţii are doar scop informativ
The text of this publication is for information purposes only and is not legally binding
Textul acestei publicaţii are doar scop informativ şi nu implică răspundere juridică
Where does milk come from?
De unde vine... laptele? ?
Freephone number (*): :
Un număr unic gratuit (*): :
More information on the European Union is available on the Internet (http://europa.eu).Cataloguing data can be found at the end of this publication.Luxembourg: Publications Oce of the European Union, 2010
Numeroase alte informaii despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa (http://europa.eu).O fișă catalogracă figurează la sfârșitul prezentei publicaii.Luxemburg: Ociul pentru Publicaii al Uniunii Europene, 2010
© European Union, 2010 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
© Uniunea Europeană, 2010 Reproducerea textului este autorizată cu condiia menionării sursei
Illustrations: Véronique Hariga - www.hariga.be Printed in Belgium PRINTED ON RECYCLED PAPER
Ilustraţii: Véronique Hariga - www.hariga.be Printed in Belgium TIPĂRIT PE HÂRTIE RECICLATĂ
...as well as butter, cheese, yoghurt, cream and ice cream.
...precum și untul, brânza, iaurtul, smântâna și îngheţata.
Where does milk come from?
De unde vine... laptele?
We get most of our milk from cows, but it is also possible to use goat's milk, ewe's milk and donkey milk.
Laptele pe care îl consumăm provine, în cea mai mare parte, de la vaci, cu toate că există şi lapte de capră, de oaie, de măgăriţă...
The milking process is carried out by machinery twice a day (once in the morning and once in the evening), in a perfectly hygienic area.
Vacile sunt mulse de 2 ori pe zi (o dată dimineaţa şi o dată seara); mulsul se realizează mecanic şi în condiţii stricte de curăţenie.
Cows typically produce an average of 22 litres of milk a day, but the real total is often much higher for farms with large dairy herds.
O vacă produce în medie 22 de litri de lapte pe zi, însă deseori această cantitate este mult mai importantă în fermele cu cirezi mari.
A tanker lorry then collects the milk from the farms and delivers it to dairies for processing.
O cisterna aduna apoi laptele de la ferme si îl transporta catre fabricile de produse lactate unde urmeaza să e prelucrat.
To prevent certain strains of bacteria (microbes) from forming in the milk, it needs to be thermally treated, i.e. preserved by being heated to a set temperature.
Pentru a evita dezvoltarea anumitor germeni (microbi), laptele trebuie tratat termic, adică trebuie să e conservat cu ajutorul temperaturii.
Milk is a product that is particularly rich in healthy nutrients (calcium, lactose, protein, vitamins etc), so milk is just like a 'gold mine' for your body!
Laptele este un aliment bogat în elemente excelente pentru sănătate (calciu, lactoză, proteine, vitamine...), prin urmare se poate spune că laptele este o mină de aur pentru organism.
Dierent forms of milk will then be produced, according to the treatment process used.
În funcţie de tratamentul la care este supus laptele, vom avea lapte de diferite tipuri.
But do you know the different types of milk?
Tu ştii care sunt diferitele tipuri de lapte? ?
Pasteurised milk is a form of milk that has been heated to 75°C for 15 seconds and then chilled.
Laptele pasteurizat este laptele care a fost încălzit la 75°C timp de 15 secunde, după care a fost răcit.
This is the most common form of milk in several countries of the European Union.
Acest lapte este încălzit timp de 3 secunde la aproximativ 140°C şi apoi răcit brusc.
Raw milk is milk that has been collected from a cow's udder and then immediately chilled to 4°C in a cooler.
Laptele crud este laptele care, imediat după ce e muls din ugerul vacii, este adus la 4°C, într-o instalaţie de răcire.
The cold temperature does not kill the microorganisms present, but simply prevents them from multiplying.
Frigul nu distruge microorganismele, ci doar blochează înmulirea acestora.
This heating process allows the milk to retain its original flavour, while removing the pathogenic bacteria (the unhealthy microbes).
Temperatura foarte înaltă distruge toţi germenii dăunători din lapte.
It is strongly recommended that you boil this form of milk prior to consumption.
Acest procedeu de încălzire permite păstrarea gustului original al laptelui, eliminând în acelaşi timp germenii patogeni (microbi care sunt dăunători pentru sănătate)
The extremely high temperature destroys all of the dangerous bacteria in the milk.
E bine să fierbem laptele proaspăt muls înainte de al consuma.
The name 'pasteurised' comes from 'Louis Pasteur', the man who invented the technique.
Denumirea „pasteurizat” vine de la Louis Pasteur, care a inventat această tehnică.
Milk also contains a certain percentage of fat (its fat content or FC), which determines the type of milk.
Laptele conţine şi grăsimi a căror cantitate defineşte tipul de lapte.
How do we ensure that the FC is consistent for each type of milk (i.e. how do we standardise milk)?
Cum se procedează pentru a avea o cantitate constantă de grăsimi în funcţie de tipul de lapte (= standardizarea laptelui)?
• Full-fat milk contains: 35 grams of FC per litre of milk (=milk with 3.5% FC)
• Laptele integral conţine 35 de grame de grăsimi la un litru de lapte (adică lapte 3,5%). %).
• Semi-skimmed milk contains: 15 grams of FC per litre of milk ( = milk with 1.5% FC)
• Laptele semidegresat: 15 grame de grăsimi la un litru de lapte (adică lapte 1,5%). %).
• Skimmed milk contains: 5 grams of FC per litre of milk (=milk with 0.5% FC)
• Laptele degresat: 5 grame de grăsimi la un litru de lapte (adică lapte 0,5%). %).
Have a close look at the milk bottles next time you go shopping with your parents and try to spot the difference! erence!
Data viitoare când mergi la cumpărături cu părinţii, priveşte cu atenie sticlele de lapte şi încearcă să vezi diferenţa!
A great spurt of milk then flew across the sky and this created the Milky Way.
Atunci, un jet de lapte a străbătut cerul, creând Calea Lactee.
Where does butter come from?
Cum se face... untul? ?
Did you know that humans have been making butter for at least 5000 years and that the Romans also used to use it as a form of medicine?
Ştiai că omul face unt de cel puţin 5000 de ani şi că romanii utilizau untul şi ca medicament?Dar cum se produce untul?
The yellow substance on the surface is subsequently rinsed and kneaded to form a product with a soft consistency: butter!
Stratul mai galben care rămâne la suprafaţă este spălat, apoi malaxat şi se obţine un produs de consistenţă moale: untul.
The process is simple – first we separate the fat from the milk, then we churn this fat.
Este simplu, mai întâi se separă grăsimile de lapte, apoi aceste materii grase se bat.
The fat separates out into two parts: a yellowish layer that floats on the surface and a whitish liquid beneath this.
Astfel, grăsimile se separă în două părţi, un strat gălbui care pluteşte deasupra şi un lichid albicios care se adună dedesubt.
This liquid is known as buttermilk.
Acest lichid este numit zară.
It takes approximately 22litres of cow's milk to make1kgofbutter!!
Pentru producerea unui kilogram de unt este nevoie de aproximativ 22 de litri de lapte de vacă!!
Have you ever noticed that lots of little bubbles appear in butter when you heat it in a frying pan?
Ai văzut că atunci când încălzeşti untul într-o tigaie se formează o mulţime de bule mici?
This is basically the water content in butter evaporating.
Nu e vorba de altceva decât de apa din unt, care se evaporă.
ere is a cathedral in France, in a city called Rouen (in Normandy), with a tower known as the 'Butter Tower' (Tour de Beurre).
În Franţa, în Rouen (oraș din Normandia), există o catedrală care are un turn numit „Turnul de Unt”. Ştii de ce?
Do you know why? is is because the tower was partially financed by the alms paid by (XVI century) parishioners so that they could consume butter during Lent (this was forbidden at that time).
Deoarece pentru construirea acestui turn (în secolul al XVI-lea) sau folosit, în parte, bani din pomenile pe care oamenii le-au oferit pentru a putea utiliza untul în perioada postului (ceea ce era interzis în vremea aceea).
Where does yoghurt come from?
Cum se face... iaurtul? ?
Yoghurt comes from...milk (naturally!)
Laurtul se face... din lapte! Da, da, chiar așa...
To make yoghurt, you need to start with warm, freshly pasteurised milk and cool it to approximately 45°C. C.
Pentru a obine iaurt, se ia mai întâi lapte pasteurizat, care este răcit la aproximativ 45°C. C.
These bacteria may have terrible-sounding names, butthey are actually two very helpful bacteria: theyinitiate the milk transformation process.
Denumirile par înspăimântătoare, dar e vorba de două bacterii foarte bune, care permit laptelui să-şi înceapă transformarea: prima bacterie îi aduce iaurtului aciditatea, iar cea de-a doua îi dă aromă.
The first bacterium makes yoghurt acidic and the second bacterium gives yoghurt its distinctive flavour.
Dar, după cum ştii, există iaurturi lichide şi iaurturi solide, iar diferenţa se face în acest moment al fabricaţiei.
For liquid yoghurt: after the inoculation process, the product is moderately heated (= incubation) to allow further bacteria to develop.
Pentru iaurtul lichid, după adăugarea de culturi, se încălzeşte puţin produsul pentru ca bacteriile să se poată dezvolta.
For solid yoghurt: themixture is divided into pots before incubation/chilling and the content is not stirred at all.
Pentru iaurtul solid, se pune produsul în borcane înainte de al încălzi şi apoi răci şi, mai ales, nu se agită.
After a certain period of time, the entire mixture is chilled and then stirred, before the resulting yoghurt is distributed into pots.
După un anumit timp, compoziia se răceşte, se agită, iar iaurtul obţinut se pune în borcane.
Naturally, fruit can be added to either of the two varieties of yoghurt tochange the flavour.
Bineînţeles, în ambele cazuri, se pot adăuga fructe pentru a modifica gustul iaurtului.
Simple, isn't it?
Simplu, nu-i aşa?
Who introduced the first industrial processes for making yoghurt?... Isaac Carasso.
Iar dacă vrei să știi tot: Cine a pus la punct primele tehnologii industriale de fabricare a iaurtului?... Isaac Carasso.
He was a practicing doctor, who lived in Barcelona.
Carasso era medic şi trăia la Barcelona.
He used yoghurt to treat young patients suffering from intestinal complaints. For this reason, yoghurt was sold in pharmacies.
A folosit iaurtul pentru a trata mai muli pacienţi tineri care sufereau de afeciuni intestinale, motiv pentru care iaurtul era vândut în farmacii.
In due course, he industrialised the production of this commodity.
Mai târziu, tot el a dezvoltat fabricarea iaurtului la scară industrială.
Where does cheese come from?
Cum se face... brânza? ?
Or should we rather talk about cheeses in the plural?
Există mii de sortimente de brânză în lumea întreagă.
There are millions of different forms of cheese around the world: 'hard' cheese, 'soft' cheese, 'sandwich' cheese, 'cream' cheese...
Există brânzeturi cu pastă tare, cu pastă moale, cele utilizate pentru prepararea sandvișurilor, altele care sunt cremoase...
We make cheese from cow's milk, sheep's milk, goat's milk or buffalo milk.
Brânza se obine din lapte de vacă, de oaie, de capră sau de bivoliţă.
Almost all forms of cheese are made in the same way.
Brânzeturile se fabrică aproape întotdeauna în acelaşi fel.
Step 1: curdling
Prima etapă: închegarea
When rennet is added to milk, the milk transforms into two distinctive substances:
Când se adaugă cheagul, laptele se transformă formând 2 părţi distincte:
Given that milk is a fluid, rennet and lactic fermenting agents are used to help it solidify.
Dat fiind că laptele este lichid, se adaugă cheag şi fermenţi lactici pentru al solidifica. ca.
Serum (the liquid substance, also known as 'whey')
Cheagul este o substanţă naturală care se găseşte în stomacul rumegătoarelor.
Lactic fermenting agents (bacteria or leaven) give cheese its characteristic smell.
Fermenţii lactici (bacterii sau drojdii) vor da brânzeturilor o aromă specială.
This step separates the curds from the serum.
Această etapă are drept scop separarea coagulului de zer.
This process will naturally take place on its own, but it is very slow, so the milk is stirred to accelerate the process.
Procesul se poate derula singur, dar în acest caz este foarte lent, așa că, pentru al accelera, seamestecă laptele agitând puternic.
Step 3: moulding
Etapa a 3-a: modelarea
Step 4: maturing
Etapa a 4-a: maturarea
The moulding process ensures that the cheese assumes the correct shape.
Prin modelare se dă brânzei forma dorită.
The curds are placed in a perforated mould, so that any remaining serum will drip away.
Coagulul se pune în forme perforate, astfel încât se poate elimina încă o parte din zer.
Cheese is then stored for anything from a few days up to several months in adapted cellars, where the temperature, hygrometry (humidity) and air flow are moderated.
Brânza se păstrează, pentru o perioadă de câteva zile până la mai multe luni, în pivniţe speciale unde se controlează permanent temperatura, higrometria (umiditatea) şi curenţii de aer.
Salt is often added to the cheese after moulding, either by salt being rubbed into the rind of the cheese or by the curds being dipped in a brine bath (= salty water).
Aceasta este etapa după care, de cele mai multe ori, se adaugă sare în brânză e prin frecarea crustei, e scufundând coagulul într-o baie de saramură (= apă sărată).
During this period, the cheese acquires its full flavour.
În această perioadă, brânza capătă gustul specific. c.
Do you know who wrote the following text?
Ştii cine a scris acest text?
Polyphemus, the Cyclops, sat down to milk his ewes and his bleating goats and he gave the young ones back to their mothers, so they could suckle; en he le half the milk in plaited baskets, to curdle and make cheese, and placed the other half in vessels, to drink for his supper.
„Dar nu era în peşteră ciclopul,/Ci după turmă la păşune grasă./Intrarăm dar şi ne uitam la /toate mirându-ne./ Stau coşurile pline de brânză/şi vuia întreg oborul/de iezi şi miei ce/osebite garduri îi despărţeau: cei timpurii/de-o parte, cei mijlocani de alta, şi mezinii deosebit./ Vedeai apoi cum zerul/se prelingea din vase, din șiștare /și căzi cioplite.”
Greece (were you possibly thinking of another country?)
Ghicitoare: Ceţarădin Uniunea Europeană este cea mai mare consumatoare de brânză?
...is comes from Homer's Odyssey (dating back to approximately 800 BC). is just goes to show that people were already making cheese back then!
... este vorba despre Homer, în Odiseea (aproximativ secolul 8 înainte de Hristos). După cum vezi, deja în acea perioadă se producea brânză!
As cheese-making meant that our ancient ancestors could make use of any milk by-products, they had no need for fridges!
Căci se utiliza astfel excesul de lapte, deoarece în Antichitate nu existau frigidere.
Where does cream come from?
Cum se face... smântâna? ?
Just like the other dairy products, cream is also made by skimming milk, i.e.byseparating the cream (the fat content)from the milk.
Apoi, pentru a distruge toate bacteriile rele care ar putea prezente în lapte, smântâna se pasteurizează.
The cream is then pasteurised, tokill o any nasty bacteria in the milk.
Ca şi celelalte produse lactate, smântâna se face prin degresarea laptelui, adică se separă smântâna (grăsimile) de lapte.
Inoculation
Adăugarea de culturi
And yes, we also have to add good bacteria here, to give cream its particularly lovely flavour and help make it thicker.
Ei da, şi aici se adaugă bacterii bune care vor da smântânii un gust extraordinar de bun şi, deasemenea, o vor face mai densă.
On the subject of recipes... have you ever made crème fraîche before?
Pentru că vorbim de reţete, ai preparat deja frişcă (din smântână proaspătă)?
It's simple – you take 50 cl of full fat cream (itwon't work with reduced fat cream) and leave it in the fridge for an hour before use.
Este foarte uşor, iei 50 cl de smântână cu cel mai mare procent de grăsime (cu cea degresată nu e prea bine), o laşi o oră la congelator înainte de a o folosi.
As soon as you take the cream out of the fridge, place it in a bowl and start beating it with an electric whisk, while gradually adding approximately 30 g of icing sugar.
Imediat ce o scoţi, o pui într-un recipient şi începi să o baţi cu un mixer electric, adăugând puţin câte puţin aproximativ 30 gr de zahăr pudră.
Finally, we place the cream in cartons or pots and we're all set to make greatrecipes!
În sfârşit, totul se pune în cutii sau borcane, dând undă verde pentru tot felul de reţete delicioase.
You will see – you'll be licking your lips!
O să te lingi pe degete, vei vedea!
But be careful: crème fraîche should be consumed in moderation.
Dar atenţie, trebuie să nu mănânci prea multă deodată.
Where does ice cream come from?
Cum se face... îngheţata? ?
Milk, sugar, milk fat, stabilisers and emulsifiers (these two agents are often derived from vegetable oil and they give ice cream its soft consistency).
Îngheţata este un amestec de câteva ingrediente de bază, dintre care:lapte, zahăr, grăsimi din lapte, stabilizatori şi emulsificatori (aceste două produse, adesea de origine vegetală, îi conferă îngheţatei o structură cremoasă).
These products are all mixed together to form a 'mix'.
Toate aceste produse se amestecă între ele şi se obţine un „mix”.
Stabilisers
Stabilizatori
Do you remember the process for pasteurised milk?
Îţi aminteşti procedeul pentru laptele pasteurizat?
Well the principle of pasteurisation is exactly the same here– you heat the product to eliminate any harmful bacteria.
Ei bine, principiul pasteurizării este întotdeauna acelaşi, se încălzeşte un produs pentru suprimarea germenilor patogeni care pot prezenţi.
The same process therefore applies to the ice cream mix.
Acelaşi lucru se face cu amestecul pentru îngheţată.
Packaging and storage
Congelare
During this process, the mix acquires a moussy consistency.
În acest stadiu, amestecul va căpăta un aspect spumos.
The product is then chilled to -4°C. C.
Se răceşte produsul până la – 4°C. C.
After this stage, different flavours or fruit can be added to the ice cream mix.
Îngheţata se pune în forme (din plastic sau din carton) şi se răceşte din nou, dar de data aceasta până la – 40°C, şi se depozitează produsul finit în congelatoare cu temperatură puţin mai ridicată!!
The ice cream is divided into (plastic or cardboard) containers and then chilled once again, but to a temperature of -40°C this time, before the finished goods are finally stored in freezers that are not quite so cold!!
După această etapă se vor adăuga diferite arome sau fructe.
You may also eat sorbet, but this frozen dessert does not contain any dairy products at all, but rather a mixture of water, sugar and fruit.
Şi un mic detaliu sorbetele pe care îţi place să le mănânci nu conţin produse lactate, ci sunt un amestec de apă, zahăr şi fructe.
Did you know that the Roman emperors even served their guests a form of sorbet, made from mountain ice, which they flavoured with fruit and honey?
Ştii că împăraţii romani le serveau deja invitaţilor lor un fel de sorbet care conţinea gheaţă provenind din munţi, pe care o aromatizau cu miere şi fructe?
Luxembourg: Publications Oce of the European Union2010 — 18 pp. — 21 cm x 21 cm
Luxemburg: Ociul pentru Publicaii al Uniunii Europene2010 — 18 p. — 21 cm x 21 cm
The text of this publication is for information purposes only and is not legally binding.
Textul acestei publicaţii are doar scop informativ şi nu implică răspundere juridică.
Have you ever wondered what the different types of milk were?
Te-ai întrebat vreodată care sunt diferitele tipuri de lapte?
Have you ever wondered how butter, cheese, yoghurt, cream or ice cream were made?
Vrei să știi cum se produc untul, brânza, iaurtul, smântâna sau îngheata?
Then, quickly, open this book and you will find straightforward answers to your questions!
Atunci hai, repede, deschide cartea aceasta și vei găsi, prezentate clar și simplu, răspunsurile pentru toate întrebările tale!