Moreover, these differences were found to be a major cause of early arising differences between children in intelligence, cognitive development, language development, school achievement, and academic motivation (Gottfried et al., 1998; Hart & Risley, 1995; Hoff, 2006; Palacios et al., 1992; Weizman & Snow, 2001; Wells, 1985). A particularly important aspect of informal education at home is home literacy, or more specifically, shared reading and writing practices in the family. Differences between families in home literacy, depending on parents’ education and own literacy skills, strongly influence children’s language and literacy development, and school achievement (Baker et al., 2001; Bus et al., 2000; Leseman & de Jong, 1998; Leseman & van Tuijl, 2005; Sénéchal & Lefevre, 2002). In a review of research on the contribution of parenting to ethnic and racial gaps in education, Brooks-Gun and Markman (2005) rank differences in home language and literacy as the most important factor causing the education gap. Parents of low income and ethnic minority families talk less and read less with their children than middle class parents do, and these differences in parenting, controlled for other factors, are strongly related to children’s vocabulary. Moreover, in the course of development these differences accelerate and increase the gap between children from different communities. Poverty, low social class, low educational level and functional illiteracy of the parents, non-skilled low wage jobs, non-mainstream cultural background, particular religious traditions, and low-literate cultural life styles, together, have a pervasive influence on the quantity and quality of informal education at home, explaining virtually all educational differences between lower income and ethnic minority families, on the one hand, and majority middle class families, on the other hand (Leseman & van Tuijl, 2005), leading in the end to children from disadvantaged background being less prepared for formal schooling. Childrearing beliefs and parenting styles
Diferenţele ce apar între familii în materie de alfabetizare la domiciliu, şi care sunt condiţionate de abilităţiile şi educaţia părinţilor, influenţează puternic vorbirea şi ştiinţa de carte a copiilor, precum şi realizările lor şcolare (Baker et al., 2001; Bus et al., 2000; Leseman & de Jong, 1998; Leseman & van Tuijl, 2005; Sénéchal & Lefevre, 2002). Într-o analiză cu privire la determinarea contribuţiei părinţilor la reducerea carenţelor etnice şi rasiale din educaţie, Brooks-Gun şi Markman (2005) apreciază că cei mai importanţi factori care determină decalajele în educaţie sunt diferenţele lingvistice şi ştiinţa de carte. Părinţii cu venituri mici şi cei din familii minoritare etnic vorbesc mai puţin şi citesc mai puţin cu copiii lor decât o fac părinţii din categoria de mijloc a societăţii şi aceste diferenţe dintre părinţi, aflate şi sub influenţa altor factori, sunt strâns legate de vocabularul copiilor. Mai mult decât atât, în cursul dezvoltării, aceste diferenţe accelerează şi favorizează creşterea decalajului între copii din comunităţi diferite. Sărăcia, apartenenţa la o clasă socială inferioară, nivelul scazut de educatie si de alfabetizare funcţională a părinţilor, ocuparea unor locuri de muncă unde nu pot primi salarii bune din cauza calificării scăzute, o activitate culturală insuficient hrănită, tradiţii religioase particulare şi un stil de viaţă care nu apreciază ştiinţa de carte au împreună o influenţă omniprezentă asupra cantităţii şi a calităţii educaţiei informale la domiciliu, explicând aproape toate diferenţele educaţionale care apar între familiile cu venituri mai mici şi minoritar etnice, pe de o parte, şi majoritatea familiilor din clasa mijlocie, pe de altă parte (Leseman & van Tuijl, 2005), ducând în final la dezvoltarea unor copii cu un trecut dezavantajat, copii care sunt mai puţin pregătiţi pentru şcolarizarea formală. Concepţii privind creşterea copilului şi stiluri parentale