natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the light of the conclusions of the Brussels European Council of 11 and 12 February 1988, the three institutions concluded the Interinstitutional Agreement on 29 June 1988 which established for the first time a five-year financial perspective, from 1988 to 1992.
În lumina concluziilor Consiliului European de la Bruxelles din 11 și 12 februarie 1988, cele trei instituţii au încheiat Acordul interinstituţional în 29 iunie 1988, stabilind astfel pentru prima dată un plan financiar pe cinci ani, pentru perioada 1988-1992.
The Commission put forward a 'White Paper' on the completion of the common market by 1992 to the Council as early as 1985.
Deja în 1985, Comisia a înaintat Consiliului „Car-tea albă” privind realizarea pieţei interne până la sfârșitul anului 1992.
As a result of the budget crisis, and the desire to complete the internal market and to enhance economic and social cohesion, the Commission submitted proposals to the Parliament and to the Council for reforming the Community financial system.
Ca urmare a crizei bugetare și a dorinţei de a realiza piaţa internă și de a consolida coeziunea economică și socială, Comisia a înaintat Parlamentului și Consiliului propuneri pentru reformarea sistemului financiar comunitar.
In its Communication of 15 February 1987 entitled ‘Making a success of
În comunicarea sa din 15 februarie 1987, intitulată „Transformarea Actului Unic într-o reușită: o nouă frontieră pentru Europa”, denumită ulterior „Pachetul Delors I”, Comisia a propus reguli
Improving infrastructure
Îmbunătăţirea infrastructurii
Jacques Delors, President of the European Commis-
Jacques Delors, Preşedintele Comisiei Europene
Bruce Millan, Member of the European Commission sion between 1985 and 1995.
Bruce Millan, Membru al Comisiei Europene între între 1985 şi 1995.
between 1989 and 1995, responsible for Regional
1989 şi 1995, responsabil cu politica regională şi relaţiile cu Comitetul Regiunilor.
Subsequently, two reports by the Italian economists Tommaso Padoa-Schioppa and Paolo Cecchini added to the debate on how to bring about further market integration. While the Cecchini report estimated "the cost of non-Europe", i.e. the economic losses of the non-completion of the single market, between 4.25 % and 6.5 % of GDP, the Padoa-Schioppa report suggested "serious risks of aggravated imbalances in the course of market liberalisation” and proposed “adequate accompanying measures to speed up adjustments in structurally weak regions and countries".
PAGINA9 ce a fost denumit „non-Europa”, adică de pierderile economice ca urmare a nerealizării pieţei unice, situându-l între 4,25 % și 6,5 % din PIB, raportul Padoa-Schioppa sugera faptul că „pro-cesul de liberalizare a pieţei presupune riscuri semnificative de accentuare a dezechilibrelor” și propunea„măsuri adecvate care să permită accelerarea adaptării ţărilor și regiunilor slabe din punct de vedere structural”.
The 'Delors I package' which the European Council finally adopted in March 1998, gave way to an ambitious '1992' programme including reform of the Common Agricultural Policy, strengthening Community action in the fields of Cohesion Policy, science, technology, environmental and transport policies.
„Pachetul Delors I”, pe care Consiliul European la adoptat în cele din urmă în martie 1988, a permis lansarea unui program ambiţios, „1992”, care prevedea, printre altele, reformarea Politicii Agricole Comune, consolidarea acţiunilor Comunităţii în domeniul politicii de coeziune, al știinţei, tehnologiei, al politicii de mediu și al transporturilor.
“Europe sees its future as striking a balance between competition and cooperation, collectively trying to steer the destiny of the men and women who live in it.
„Pentru Europa, viitorul va însemna găsirea unui echilibru între competiţie şi cooperare şi, în acelaşi timp, încercarea de a conduce colectiv destinul cetăţenilor săi.
Is this easily done? No.
Este oare un lucru uşor?
Market forces are powerful.
Forţele pieţei sunt puternice.
If we left things to their own devices, industry would be concentrated in the north and leisure pursuits in the south.
Dacă nu am interveni în evoluţia lucrurilor, industria ar fi concentrată în nord, iar turismul în sud.
But these market forces, powerful though they may seem, do not always pull in the same direction.
Însă aceste forţe ale pieţei, deşi pot părea puternice, nu împing întotdeauna lucrurile în aceeaşi direcţie.
Man’s endeavour and political aspiration is to try to develop a balanced territory.”
Acest lucru sa realizat concomitent cu transformarea radicală a modului de gestionare a fondurilor.
The most important budgetary shift favoured the three Structural Funds and led to a remarkable increase of resources. While annual payments increased from about ECU 6.4 billion in 1988 to ECU 20.5 billion in 1993 , their relative share jumped from 16 to nearly 31 % of the EU budget.
Pentru a depăși acest sistem „juste retour”, Comisia a început să dezvolte și să finanţeze proiecte regionale într-un mod mai autonom și mai experimental, acesta devenind modelul pentru implementarea politicii de coeziune.
This went hand in hand with a radical transformation in the way the funds were managed.
Printre aceste excepţii sa numărat coordonarea cheltuielilor de către FEDR, FSE și FEOGA – Secţiu-
Improving transport connections
Îmbunătăţirea infrastructurii, Grecia
Upgrading railways
Reabilitarea căilor ferate, Irlanda
Improving water conservation
Îmbunătăţirea conservării apei
Construction of a new crossborder road between
Construirea unei noi şosele transfrontaliere
Track upgrading for extension of the Dublin area
Reabilitare în vederea extinderii reţelei de căi ferate între Grecia şi Bulgaria, Drama, Grecia.
Greece and Bulgaria, Drama, Greece.
pentru trenurile de navetişti din zona oraşului
> Additionality ensuring that Member States do not substitute national with EU expenditure; > Partnership in the design and implementation of programmes involving national, subnational and EU actors, including the social partners and non-government organisations, ensuring ownership and transparency of the interventions. Five priority objectives were agreed in 1988:
În 1988 au fost stabilite cinci obiective prioritare:
> Objective 1: promoting the development and structural adjustment of regions whose development is lagging behind; > Objective 2: converting regions seriously affected by industrial decline; > Objective 3: combating long-term unemployment; > Objective 4: facilitating the occupational integration of young people; > Objective 5: (a) speeding up the adjustment of agricultural structures and (b) promoting the development of rural areas. To overcome this 'justeretour' system, the Commission began to develop and finance regional projects on a more autonomous and experimental basis which became the blueprint of Cohesion Policy’s method of implementation.
> Obiectivul 1: promovarea dezvoltării și adaptării structurale a regiunilor mai slab dezvoltate; > Obiectivul 2: transformarea regiunilor grav afectate de declinul industrial; > Obiectivul 3: combaterea șomajului pe termen lung; > Obiectivul 4: facilitarea integrării ocupaţionale a tinerilor; > Obiectivul 5: (a) accelerarea adaptării structurilor agricole și (b) promovarea dezvoltării zonelor rurale. nea Orientare, acestea începând în 1979 cu mici proiecte pilot în Napoli și Belfast, iar câţiva ani mai târziu în regiunea Lozère, din sudul Franţei.
At the beginning of the 1980s, more extensive experimental projects focussing on an integrated approach to regional planning were undertaken in other parts of the Community through the Integrated Development Operations (IDOs).
La începutul anilor 1980, prin intermediul operaţiunilor integrate de dezvoltare (OID), au fost lansate, în alte zone ale Comunităţii, mai multe proiecte experimentale extensive care se axau asupra unei abordări integrate în ceea ce pri-vește planificarea regională.
Larger experimental programmes financed at European level were the Integrated Mediterranean Programmes (IMPs) allocated in 1986 to Greece, Italy and France.
Printre programele experimentale de mai mare anvergură finanţate la nivel european se numără Programele Integrate Mediteraneene (PIM), prin care, în 1986, au fost alocate fonduri Greciei, Italiei și Franţei.
This development was underpinned by a paradigm shift in urban and regional development policies and studies suggesting more integrated, bottom-up approaches that favoured 'soft' measures instead of only focussing on physical investment in, e.g. enterprises and infrastructure.
Această dezvoltare a fost susţinută de o schimbare de concepte în ceea ce privește politicile de dezvoltare urbană și regională și de studiile care au sugerat abordări integrate, de jos în sus, care favorizează măsurile „pasive”, în loc să se concentreze doar asupra investiţiilor fizice, de ex. în întreprinderi și infrastructură.
COHESIONPOLICYBETWEEN 1989AND1993
POLITICADECOEZIUNE ÎNTRE1989ŞI1993
The 1988 reform introduced a number of principles for Cohesion Policy and its instruments which since then remain the policy’s mode d'emploi.
Reforma din 1988 a introdus o serie de principii privind politica de coeziune și instrumentele sale, care reprezintă de atunci „instrucţiunile de utilizare” a politicii.
> Concentration on a limited number of objectives with the focus on the least developed regions; Covering 25 % or about 86.2 million inhabitants, the funding provided by the ERDF, the ESF and the EAGGF under Objective 1 totalled ECU 43.8 billion (64 % of the total).
> Concentrarea asupra unui număr limitat de obiective cu accent pe regiunile cel mai puţin dezvoltate; > Programarea multianuală bazată pe analiză, planificare strategică și evaluare; > Adiţionalitatea, care descrie obligaţia ca -nanţarea din partea UE să nu înlocuiască fondurile alocate la nivel naţional; > Parteneriatul în elaborarea și implementarea programelor în care sunt implicaţi actori la nivel naţional, sub-naţional și european, inclusiv Acoperind 25 % sau aproximativ 86,2 milioane de locuitori, fondurile provenite de la FEDR, FSE și FEOGA pentru nanţarea obiectivului 1 sau ridicat la suma de 43,8 miliarde de ECU (reprezentând 64 % din suma totală).
Major beneci-ary countries were Spain with an allocation of ECU 10.2 billion with 57.7 % of its population living in Objective 1 regions, followed by Italy (ECU 8.5 billion; 36.4 % of the population), Portugal (ECU 8.45 billion; 100 %), Greece (ECU 7.5 billion; 100 %) and Ireland (ECU 4.46 billion; 100 %).
Principalii bene- ficiari au fost Spania, care a primit 10,2 miliarde de ECU, 57,7 % din populaţia acesteia trăind în zone cuprinse în obiectivul 1, urmată de Italia (8,5 miliarde de ECU, 36,4 % din populaţie), Portugalia (8,45 miliarde de ECU; 100 %), Grecia (7,5 miliarde de ECU; 100 %) și Irlanda (4,46 miliarde de ECU; 100 %).
Smaller amounts were allocated to Germany for its eastern German Länder covered by Objective 1 as of 1990, France for Corsica and the French overseas departments, and the United Kingdom for Northern Ireland.
Sume mai mici au fost alocate Germaniei pentru landurile din estul ţării care intrau sub incidenţa obiectivului 1 începând cu anul 1990, Franţei pentru Corsica și pentru teritoriile franceze de peste ocean, precum și Regatului Unit pentru Irlanda de Nord.
Fighting unemployment
Combaterea șomajului
16.6 % or about 57.3 million inhabitants lived in Objective 2 areas and beneted from ECU 6.1 billion (9 % of the total) provided by the ERDF and the ESF.
În zonele acoperite de obiectivul 2 trăiau 16,6 % sau aproximativ 57,3 milioane de locuitori, aceștia beneficiind de 6,1 miliarde de ECU (reprezentând 9 % din suma totală) alocate prin FEDR și FSE.
Major beneciary countries were the United Kingdom (ECU 2 billion; 35.5 % of the population), followed by Spain (ECU 1.5 billion; 22.2 %) and France (ECU 1.2 billion; 18.3 %).
Principalii beneficiari au fost Regatul Unit (2 miliarde de ECU ; 35,5 % din populaţie), urmat de Spania (1,5 miliarde de ECU ; 22,2 %) și Franţa (1,2 miliarde de ECU, 18,3 %).
Apart from Greece, Ireland and Portugal, all other Member States beneted to a smaller extent from Objective 2 allocations.
În afară de Grecia, Irlanda și Portugalia, toate celelalte state membre au beneficiat într-o măsură mai mică de fondurile alocate pentru obiectivul 2.
Of the total investment, 55.1 % was spent on productive environment supporting small and medium-sized enterprises in particular, 23.9 % on physical regeneration and environment, often of formerly industrially used sites, and 20.9 % on human resources.
Din suma totală, 55,1 % au reprezentat investiţii în mediul productiv pentru sprijinirea întreprinderilor mici și mijlocii în special, 29,3 % sau cheltuit pentru regenerare fizică și mediu, adesea în cazul unor zone anterior exploatate industrial, iar 20,9 % au reprezentat investiţii în dezvoltarea resurselor umane.
Focussing on target groups for active labour market policies, programmes under Objectives 3 and 4 had no geographical concentration and were agreed at national level instead.
Concentrându-se asupra unor grupuri ţintă pentru politicile active de pe piaţa muncii, programele din cadrul obiectivelor 3 și 4 nu se axau pe anumite regiuni, fiind în schimb stabilite la nivel naţional.
The total allocation for both objectives was about ECU 6.67 billion (10 % of the total) and provided by the ESF only.
Suma totală a fondurilor alocate pentru ambele obiective sa ridicat la aproximativ 6,67 miliarde de ECU (10 % din suma totală), acestea fiind asigurate exclusiv de FSE.
Major beneciary countries were the United Kingdom (ECU 1.5 billion), followed by France (ECU 1.44 billion) and Germany (ECU 1.05 billion).
Principalii beneficiari au fost Regatul Unit (1,5 miliarde de ECU), urmat de Franţa (1,44 miliarde de ECU) și Germania (1,05 miliarde de ECU).
All other countries received smaller amounts with the exception of Greece, Ireland and Portugal for which ESF allocations were integrated under Objective 1.
Toate celelalte ţări au primit sume mai mici, cu excepţia Greciei, Irlandei și Portugaliei, în cazul cărora fondurile alocate prin FSE au fost integrate în cadrul obiectivului 1.
Finally, Objective 5 amounted to ECU 6.3 billion (9.2 % of the total) with France (ECU 2.3 billion),
În ne, pentru Obiectivul 5 sau alocat 6,3 miliarde de ECU (9,2 % din suma totală), principalii beneficiari fiind Franţa (2,3 miliarde de ECU), Germania (1,4 miliarde de ECU) și Italia (0,96 miliarde de ECU).
An Interreg project linking Spain and Portugal
Proiect Interreg care leagă Spania de Portugalia
Improving road signs at the border
Îmbunătăţirea semnalizării rutiere la graniţă
Rejuvenating the city
Reînsufleţirea orașului
Bridge over the Guadiana river linking
Pod peste râul Guadiana, care face legătura
Clearing up confusion for trucks crossing the borders
Eliminarea confuziei pentru camioanele care trec
Renovating the Temple Bar area in Dublin, Ireland.
Renovarea zonei Temple Bar din Dublin, Irlanda.
Spain and Portugal.
între Spania şi Portugalia.
of Belgium, France and Luxembourg, Interreg.
graniţa dintre Belgia, Franţa şi Luxemburg, Interreg.
While interventions under Objective 5a had no general geographical concentration, those under Objective 5b were concentrated on rural areas representing a population of 17.6 million or 5 % of the total.
PAGINA12 populaţie număra 17,6 milioane de locuitori, reprezentând 5 % din total.
While expenditure under Objective 5a concerned productive investment, funding under Objective 5b was made available for new economic activities in rural areas (47.2 %), infrastructure and human resources (20 % each) and environment (12.1 %).
În timp ce finanţările din cadrul obiectivului 5a reprezentau investiţii productive, cele din cadrul obiectivului 5b vizau noi activităţi economice în zonele rurale (47,2 %), infrastructura și dezvoltarea resurselor umane (câte 20 %) și mediul (12,1 %).
Administration of the Structural Funds between 1989 and 1993 was governed by a set of five Council regulations providing for their eective-ness and coordination, their implementation and general provisions, and for the implementation of each of the three funds.
feritoare la e cienţa și coordonarea acestora, la implementarea și prevederile lor generale, precum și la implementarea fiecăruia dintre cele trei fonduri.
While the coordination regulation was adopted on 24 June 1988, the Council decisions on the other four were taken on 19 December 1988.
În timp ce regulamentul de coordonare a fost adoptat în 24 iunie 1988, deciziile Consiliului privind celelalte patru regulamente au fost adoptate în 19 decembrie 1988.
All of them entered into force on 1 January 1989.
Toate au intrat în vigoare la 1 ianuarie 1989.
The coordination regulation dened the objectives and principles mentioned above, the tasks of the funds, the dierent forms of assistance, the most important of them being 'Operational Programmes', the obligation for the Member States to introduce for each of the objectives specic 'regional development plans' (for the Objectives 1,2 and 5b) or 'national plans' (for the Objectives 3 and 4).
Regulamentul privind coordonarea de nea obiectivele și principiile menţionate anterior, destinaţia fondurilor, diferitele forme de sprijin, cele mai importante dintre acestea fiind „programele operaţionale”, obligaţia statelor membre de a introduce pentru fiecare obiectiv „planuri de dezvoltare regională” specifice (pentru obiectivele 1,2 și 5b) sau „planuri naţionale” (pentru obiectivele 3 și 4).
Subsequently, the Commission would adopt Community Support Frameworks (CSFs).
Ulterior, Comisia urma să adopte cadrele de sprijin comunitar (CSC).
In addition, the coordination regulation stipulated the co-nancing rates of up to 75 % for interventions under Objective 1 and 50 % in the case of the other objectives.
În plus, regulamentul de coordonare prevedea procente de cofinanţare de până la 75 % pentru intervenţiile în cadrul obiectivului1 și 50 % în cazul celorlalte obiective.
In addition to the national and regional programmes set up under the objectives, a total of 16 Community Initiatives with an allocation of ECU 5.3 billion (7.8 % of the total) were put forward by the Commission to address specic problems of certain regions or sectors.
Pe lângă programele naţionale și regionale demarate în cadrul obiectivelor, alte 16 iniţiative comunitare pentru care sau alocat 5,3 miliarde de ECU (7,8 % din suma totală) au fost înaintate de Comisie în vederea rezolvării problemelor specifice din anumite regiuni sau sectoare.
With an allocation of about ECU 1.1 billion, the Interreg initiative supported crossborder cooperation between neighbouring regions, while Euroform, Now and Horizon (ECU 764 million) funded projects in the field of vocational training and job creation.
Dispunând de aproximativ 1,1 miliarde de ECU, iniţiativa „Interreg” a sprijinit cooperarea transfrontalieră dintre regiunile învecinate, în timp de „Euroform”, „Now” și „Horizon” (764 milioane de ECU) au finanţat proiecte în domeniul formării profesionale și al creării de locuri de muncă.
Leader (ECU 455 million) financed local and rural development projects, and other initiatives aimed at redeveloping industrial areas (Resider, Rechar, Retex, Renaval, Konver; together: ECU 1.1 billion), the outermost regions (Regis; ECU 181 million) or issues such as environmental protection, energy, information technologies and research (Envireg, Regen, Prisma, Telematique, Stride; together: ECU 1.6 billion).
„Leader” (455 milioane de ECU) a finanţat proiecte de dezvoltare locală și rurală, în timp ce alte iniţiative au vizat redezvoltarea zonelor industriale (Resider, Rechar, Retex, Renaval, Konver; împreună: 1,1 miliarde de ECU), regiunile ultraperiferice (Regis; 181 milioane de ECU) sau aspecte precum protecţia mediului, energia, tehnologia informaţională și cercetarea (Envireg, Regen, Prisma, Telematique, Stride; împreună: 1,6 miliarde de ECU).
Under technical assistance, the Commission also launched pilot projects, networks and studies, as well as various tools to support small and medium sized enterprises, such as the 'Business Innovation Centres'.
În cadrul asistenţei tehnice, Comisia a lansat, de asemenea, proiecte pilot, reţele și studii, precum și diverse instrumente pentru a sprijini întreprinderile mici și mijlocii, precum „Business Innovation Centres”.
The implementation regulation dened the content of plans and CSFs, major projects for which Commission decisions would be required and laid down the system of commitments and payments for the interventions and financial control.
Cele trei regulamente de implementare, pentru FEDR, FSE și FEOGA-secţiunea Orientare, conţineau mai multe informaţii privind conţinutul planurilor și al programelor, precum și privind eligibilitatea și asistenţa tehnică.
Common rules stipulated arrangements for monitoring, assessment, reporting and publicity to accompany the interventions.
Administrarea Fondurilor Structurale între 1989 și 1993 a fost guvernată de 5 regulamente ale Consiliului, care conţineau prevederi re-
Protecting the environment
Protejarea mediului înconjurător
Envireg funds used to stabilise a municipal waste
Fonduri Envireg folosite pentru a stabiliza groapa
Rebuilding a training and industiral base for young
Reconstrucţia unei baze industriale şi de formare
Support for a banana plantation in La Réunion, dump, Alcanena, Lisboa e Vale do Tejo, Portugal.
Sprijin pentru o plantaţie de bananieri de gunoi municipală, Alcanena, Lisboa e Vale do profesională pentru tineri, Cagliari, Sardegna, Italia.
The three implementing regulations for the ERDF, the ESF and the EAGGF, Guidance Section, contained more information on the content of plans and programmes, eligibility and technical assistance.
Totuși, o nouă categorie de actori la nivel european, naţional și regional, precum și parteneri din cadrul unor administraţii publice din afară au început să înveţe, să construiască noi capacităţi și să deschidă noi căi și parteneriate pentru dezvoltare regională și locală.
management, monitoring and control had to be installed for the first time.
parteneriatul dintre regiuni, statele membre și Comisia Europeană.
In addition, communication between policies and instruments with dierent traditions was necessary at all stages of the process. Not surprisingly, the first generation of Operational Programmes was not adopted before 1990 and implementation was delayed as a result.
Deciziile privind planurile (analiza), cadrele de sprijin comunitar (coordonarea intervenţiilor) și programele operaţionale (implementarea) au reprezentat o provocare nouă pentru actorii implicaţi.
However, a new class of actors at EU, national and regional level and partners from outside public administrations began learning, building capacities and exploring new ways and partnerships for regional and local development.
La fiecare nivel, procedurile de gestionare, monitorizare și control al fondurilor trebuiau stabilite pentru prima dată.
It was a major shift from annual project selection by Member States and adoption by the European Commission towards a more strategic and multiannual programming built on a wide partnership between regions, Member States and the European Commission.
În plus, comunicarea între politici și instrumente cu diferite tradiţii era necesară în toate fazele procesului.
Deciding on plans (analysis), Community Support Frameworks (coordination of interventions) and Operational Programmes (implementation) was a new challenge for the actors concerned. At each level, procedures for the funds'
Nu în mod surprinzător, prima generaţie de programe operaţionale nu a fost adoptată înainte de 1990, implementarea lor fiind decalată în consecinţă.
Key facts and figures
În date şi cifre