natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Recreational cocaine users are at risk not only of developing a dependent drug habit, but also through the interaction of cocaine use with other drugs or with coexisting cardiovascular problems.
Persoanele care consum≤ cocain≤ în spa†ii „recrea†ionale” se expun nu numai riscului de a dezvolta dependen†≤, ci ªi interac†iunii dintre cocain≤ ªi alte droguri ªi problemelor cardiovasculare implicate.
Most European countries report that cocaine users can access information about cocaine and the risks of cocaine use through various information sources such as websites, helplines and through other media.
Majoritatea †≤rilor europene raporteaz≤ c≤ persoanele consumatoare de cocain≤ pot avea acces la informa†ii referitoare la cocain≤ ªi la riscurile consumului de cocain≤, prin intermediul diverselor surse de informa†ii cum sunt site-urile internet, liniile telefonice de asisten†≤ ªi alte mijloace.
It is interesting to note that the European Foundation of Drug Helplines reports an increase in the number of calls related to cocaine during 2005 and 2006 (114).
Este interesant de remarcat c≤ European Foundation of Drug Helplines [Funda†ia european≤ a liniilor telefonice de asisten†≤ în domeniul drogurilor] raporteaz≤ o creªtere a num≤rului de apeluri legate de cocain≤ în 2005 ªi 2006 (114).
The needs of these three groups are likely to be different and require different approaches from service providers.
Nevoile celor trei grupuri sunt, foarte probabil, diferite, necesitând abord≤ri diferen†iate din partea furnizorilor de servicii.
Most reported cocaine treatment in Europe takes place in outpatient settings, which in many cases will be orientated to the needs of opioid users.
Majoritatea tratamentelor pentru cocain≤ raportate în Europa au loc în ambulatoriu, serviciu care, în multe cazuri, este orientat spre nevoile consumatorilor de opiacee.
It is questionable how attractive such services are to relatively well-integrated cocaine users who have developed problems through their recreational use of the drug.
Este discutabil cât de atractive sunt aceste servicii pentru consumatorii de cocain≤ relativ bine integra†i care au început s≤ aib≤ probleme din cauza consumului în scop recreativ al acestui drog.
And it is likely that a proportion of this group will seek help either through generic healthcare providers, such as general practitioners or counsellors or, if they are able, through private specialised clinics.
Este de aªteptat ca un procent din acest grup s≤ solicite asisten†≤ la furnizorii de servicii generale de asisten†≤ medical≤, cum ar fi medicii generaliªti sau consilierii sau, dac≤ îªi permit, la clinici private specializate.
In contrast to opioid treatment, pharmacological options for cocaine treatment are limited, although prescribing can be helpful in providing relief for related symptoms.
Consumul de cocain≤ poate fi asociat ªi cu un comportament de risc privind activitatea sexual≤ sau cu participarea la industria sexului.
Although small in number, crack cocaine users are likely to be at particularly high risk of experiencing problems and may be difficult to engage in treatment and other services.
Deªi pu†ini, consumatorii de cocain≤ crack pot fi expuªi unui risc deosebit de ridicat de confruntare cu problemele asociate consumului de droguri ªi pot fi dificil de inclus în programe de tratament ªi în alte servicii.
In some cities where significant crack cocaine problems exist, harm-reduction programmes have attempted to intervene by providing outreach, crisis intervention, assistance for acute medical problems as well as referral to structured services.
În anumite oraªe în care exist≤ probleme mari legate de cocaina crack, programele de reducere a riscurilor au încercat s≤ intervin≤ prin furnizarea de interven†ii de proximitate, de interven†ii în situa†ii de criz≤, de asisten†≤ pentru probleme medicale acute, precum ªi de direc†ion≤ri ale consumatorilor spre servicii structurate. De
The low prevalence and highly geographically restricted nature of crack cocaine problems in Europe means that experience of responding to the needs this group of drug users is far more limited.
Spre deosebire de tratamentul dependen†ei de opiacee, op†iunile farmacologice pentru tratamentul dependen†ei de cocain≤ sunt limitate, chiar dac≤ prescrierea de medicamente poate fi util≤ pentru a oferi o atenuare a simptomelor asociate.
There is a large amount of literature based on the US experience of crack cocaine problems, but the extent to which this can be directly applied to the European context remains unclear.
În prezent, nu este disponibil nici un agent farmacologic care s≤ ajute consumatorii s≤ treac≤ la abstinen†a de la cocain≤ sau s≤ o men†in≤ – deªi s-ar putea ca în viitor s≤ existe anumite solu†ii în acest sens.
Harm-reduction approaches to cocaine injectors are, in general, no different to those provided to other injectors (see Chapter 8), although some studies have suggested that stimulant users will inject more and, therefore, be potentially at greater risk.
În Europa, accentul se pune pe furnizarea de interven†ii psihosociale, care se bazeaz≤ în mare parte pe abord≤ri cognitiv-comportamentale.
In addition, there are specific risks related to the injection of crack cocaine if it has been incorrectly prepared.
O analiz≤ detaliat≤ ªi aprofundat≤ a op†iunilor pentru tratamentul dependen†ei de cocain≤ poate fi g≤sit≤ în extrasul din 2007 privind cocaina ªi într-un studiu tehnic al OEDT (OEDT, 2007b).
) See Table TDI-17 (part ii) and (part vi) and Table TDI-110 in the 2007 statistical bulletin.) http://www.fesat.org/
) A se vedea tabelul TDI-17 (partea ii) ªi (partea vi) ªi tabelul TDI-110 din Buletinul statistic 2007.) http://www.fesat.org/
Chapter 5: Cocaine and crack cocaine
Capitolul 5: Cocaina ªi cocaina crack exemplu, la Viena sunt disponibile, în cadrul serviciilor de tratament în ambulatoriu, înc≤peri care ofer≤ un spa†iu sigur consumatorilor de cocain≤ ªi de cocain≤ crack care sufer≤ adesea de anxietate; se ofer≤, de asemenea, asisten†≤ medical≤ elementar≤ ªi direc†ionarea spre alte servicii.
Cocaine and crack cocaine: a growing public health issue — EMCDDA 2007 selected issue given to the health consequences of cocaine, which are often not well recognised in existing reporting systems.
Cocaina ªi cocaina crack: o problem≤ îngrijor≤toare de s≤n≤tate public≤, în Extrasele OEDT 2007 cocainei asupra s≤n≤t≤†ii, consecin†e care de multe ori nu sunt bine delimitate în sistemele actuale de raportare.
The selected issue looks in detail at the challenges to providing effective treatment for cocaine and crack cocaine dependence, which has proved to be particularly difficult, not least because of the very varied types of cocaine users and their differing needs.
Extrasul analizeaz≤ în detaliu dificult≤†ile de furnizare a unui tratament eficient pentru dependen†a de cocain≤ ªi de cocain≤ crack, aspect care sa dovedit a fi extrem de dificil, nu în ultimul rând din cauza tipurilor foarte diverse de consumatori de cocain≤ ªi a nevoilor lor foarte diferite.
In recent years, there have been signs that cocaine use is a growing problem in Europe.
În ultimii ani, sau înregistrat indicii conform c≤rora consumul de cocain≤ reprezint≤ o problem≤ tot mai mare în Europa.
This selected issue shows that, in some European countries, there has been a marked increase in the use of cocaine, in treatment demands for cocaine and in seizures of the drug.
Extrasul arat≤ c≤, în anumite †≤ri europene, sa înregistrat o creªtere pronun†at≤ a cererilor de tratament ªi a capturilor de cocain≤.
The potential for cocaine use to have a major impact on public health is examined.
Se examineaz≤ poten†ialul de impact major al cocainei asupra s≤n≤t≤†ii publice.
Special attention is
Se acord≤ o aten†ie deosebit≤ consecin†elor
Chapter 6Opioid use and drug injection
Capitolul 6Consumul de opiacee ªi injectarea drogurilor
Heroin supply and availability (115
Oferta de heroin≤ ªi disponibilitatea acesteia (115
In Europe, historically, two forms of imported heroin have been used: the commonly available brown heroin (its chemical base form) mainly from Afghanistan, and the less common and more expensive white heroin (a salt form) which typically originates from south-east Asia — although this form of the drug is now becoming increasingly rare.
În Europa sau utilizat în trecut dou≤ forme de heroin≤ importat≤: heroin≤ brun≤ obiªnuit≤ (în form≤ bazic≤), provenit≤ în principal din Afganistan, ªi forma mai pu†in comun≤ ªi mai scump≤, respectiv heroina alb≤ (sub form≤ de sare), provenit≤ în mod obiªnuit din Asia de Sud-Est – deªi aceast≤ form≤ a drogului devine din ce în ce mai rar≤.
A small amount of opioid drugs are also produced within Europe, but manufacture is mainly confined in 2005 to small-scale production of home-made poppy products (e.g. poppy straw, poppy concentrate from crushed poppy stalks or heads) in a number of eastern European countries (Latvia, Lithuania, Poland).
O cantitate redus≤ de opiacee este produs≤ în Europa, dar fabricarea a fost limitat≤, în 2005, la producerea pe scar≤ redus≤ a preparatelor „de cas≤” din mac opiaceu (de exemplu, tulpini de mac opiaceu, concentrat de mac opiaceu ob†inut din tulpini sau capsule zdrobite de mac) într-o serie de †≤ri din estul Europei (Letonia, Lituania, Polonia).
Production and trafficking the mid-1990s, heroin has been increasingly (but to a lesser extent than through the Balkan route) smuggled to Europe through the ‘silk route’ via central Asian Republics, the Caspian Sea and the Russian Federation, Belarus or Ukraine, to Estonia, Latvia, some of the Nordic countries, Germany and Bulgaria.
anilor ’90, contrabanda cu heroin≤ în Europa sa realizat tot mai mult (îns≤ la un nivel mai redus decât pe ruta balcanic≤) pe „drumul m≤t≤sii”, prin republicile Asiei Centrale, Marea Caspic≤ ªi Federa†ia Rus≤, Belarus sau Ucraina, c≤tre Estonia, Letonia, unele †≤ri nordice, Germania ªi Bulgaria.
Although these routes are the most important, countries in the Arabian peninsula (Oman, United Arab Emirates) have become transit sites for heroin consignments from south-west and south-east Asia (INCB, 2006), with some of it being then smuggled through eastern Africa (Ethiopia, Kenya, Mauritius), and sometimes through western Africa as well (Nigeria), to be shipped to illicit markets in Europe and to a lesser extent North America (INCB, 2007a).
Deªi aceste rute sunt cele mai importante, †≤ri din Peninsula Arabic≤ (Oman, Emiratele Arabe Unite) au devenit locuri de tranzit pentru heroina expediat≤ din Asia de Sud-Vest ªi de Sud-Est (INCB, 2006), o parte din aceast≤ heroin≤ fiind apoi introdus≤ clandestin în Africa de Est (Etiopia, Kenya, Mauritius) ªi uneori ªi prin Africa de Vest (Nigeria), pentru a fi expediat≤ pe pie†ele ilegale din Europa ªi, într-o m≤sur≤ mai mic≤, din America de Nord (INCB, 2007a).
There are also reports of heroin from south-west Asia being smuggled to Europe via countries in south and east Asia (India, Bangladesh, Sri Lanka, China).
Se raporteaz≤, de asemenea, c≤ heroina din Asia de Sud-Vest este introdus≤ clandestin în Europa prin †≤rile din Asia de Sud ªi de Est (India, Bangladesh, Sri Lanka, China).
In 2005, 342 tonnes of opium, 32 tonnes of morphine and 58 tonnes of heroin were seized worldwide.
În 2005 sau capturat, la nivel mondial, 342 de tone de opiu, 32 de tone de morfin≤ ªi 58 de tone de heroin≤.
Asia (China, Afghanistan, Iran, Pakistan) continued to account for the greatest quantities of heroin (54 %) seized worldwide, followed by Europe (38 %) (UNODC, 2007).
Asia (China, Afganistan, Iran, Pakistan) a continuat s≤ înregistreze cele mai mari cantit≤†i de heroin≤ (54 %) din totalul capturilor mondiale, urmat≤ de Europa (38 %) (ONUDC, 2007).
Heroin consumed in Europe is predominantly manufactured in Afghanistan, which remains the world leader in illicit opium supply, followed by Myanmar.
Heroina consumat≤ în Europa este fabricat≤ în cea mai mare parte în Afganistan, care r≤mâne liderul mondial în oferta de opiu ilegal, urmat de Myanmar.
It is estimated that about 6 610 tonnes of opium was produced in 2006, 92 % of which in Afghanistan.
Se estimeaz≤ c≤ în 2006 sau produs aproximativ 6 610 tone de opiu, dintre care 92 % au fost ob†inute în Afganistan.
This represents a 43 % increase compared to the 2005 estimate, due to a substantial increase in the area under cultivation.
Aceast≤ cifr≤ indic≤ o creªtere de 43 % fa†≤ de estimarea din 2005, datorat≤ unei creªteri substan†iale a zonei cultivate.
Global potential production of heroin was estimated at 606 tonnes in 2006, up from 472 tonnes in 2005 (UNODC, 2007).
Sa estimat c≤ produc†ia poten†ial≤ global≤ de heroin≤ ar fi fost de 606 tone în 2006, ceea ce înseamn≤ o creªtere fa†≤ de cele 472 de tone din 2005 (ONUDC, 2007).
Opioid seizures and laboratories dismantled seem to indicate that opium produced in Afghanistan is increasingly being converted into morphine or heroin before being exported (CND, 2007).
Capturile de opiacee ªi laboratoarele desfiin†ate par s≤ indice faptul c≤ opiul produs în Afganistan este tot mai mult transformat în morfin≤ sau în heroin≤ înainte de a fi exportat (CND, 2007).
An estimated 52 000 seizures resulted in the interception of about 16.8 tonnes of heroin in the EU Member States and candidate countries and Norway in 2005.
Heroina p≤trunde în Europa pe dou≤ rute principale de trafic.
The United Kingdom (based on 2004 data) continued to account for the highest number of seizures made in Europe, followed by Spain, Germany and Greece, while Turkey seized the largest quantities (followed by the United Kingdom, Italy and the Netherlands), accounting for nearly half of the total amount intercepted in 2005 (116).
Ruta tradi†ional≤ balcanic≤ (cea mai scurt≤) continu≤ s≤ joace un rol crucial în traficul heroinei.
Seizures of heroin show an overall decline between 2000 and 2003 and, based on data available, have been increasing since then. Over the period 2000–05, total quantities of heroin seized in EU Member States have been fluctuating within a slightly downward trend, whereas a large increase is reported in Turkey over the
Dup≤ tranzitul prin Pakistan, Iran ªi Turcia, ruta se desparte într-un traseu sudic, prin Grecia, Fosta Republic≤ Iugoslav≤ a Macedoniei (FYROM), Albania, Italia, Serbia, Muntenegru ªi Bosnia-Her†egovina, ªi un traseu nordic, prin Bulgaria, România, Ungaria, Austria, Germania ªi ¬≤rile de Jos, ultima †ar≤ func†ionând ca centru de distribu†ie secundar≤ pentru celelalte †≤ri ale Europei Occidentale. De la mijlocul
Heroin enters Europe by two major trafficking routes. The historically important, and shortest, Balkan route continues to play a crucial role in heroin smuggling.
În 2005, un num≤r estimativ de 52 000 de capturi au dus la confiscarea a circa 16,8 tone de heroin≤ în statele membre ale Uniunii Europene, în †≤rile candidate ªi în Norvegia.
Following transit through Pakistan, Iran and Turkey, the route then diverges into a southern branch through Greece, the former Yugoslav Republic of Macedonia (FYROM), Albania, Italy, Serbia, Montenegro and Bosnia-Herzegovina and a northern branch through Bulgaria, Romania, Hungary, Austria, Germany and the Netherlands; the latter operating as a secondary distribution centre to other western European countries.
Conform datelor din 2004, Regatul Unit continu≤ s≤ înregistreze cel mai mare num≤r de capturi din Europa, urmat de Spania, Germania ªi Grecia, în timp ce Turcia a capturat cele mai mari cantit≤†i (urmat≤ de Regatul Unit, Italia ªi ¬≤rile de Jos), înregistrând aproape jum≤tate din cantitatea total≤ interceptat≤ în 2005 (116). În general, capturile de heroin≤ au sc≤zut între 2000 ªi 2003 ªi, pe baza datelor disponibile, au crescut ªi începând cu 2003.
Since same period (117).
În perioada 2000-2005, cantit≤†ile totale de heroin≤ capturat≤ în statele membre ale Uniunii Europene au fluctuat în limitele unei tendin†e uªor descendente, în timp ce, în aceeaªi perioad≤, în Turcia sa raportat o creªtere considerabil≤ (117).
See Tables SZR-7 and SZR-8 in the 2007 statistical bulletin.
A se vedea tabelele SZR-7 ªi SZR-8 din Buletinul statistic 2007.
From the limited data available, an average prevalence of problem opioid use of between four and five cases per 1 000 of the population aged 15–64 can be derived.
Din datele limitate disponibile se poate deduce o prevalen†≤ medie a consumului problematic de opiacee între patru ªi cinci cazuri la 1 000 de persoane cu vârsta între 15 ªi 64 de ani.
This translates into some 1.5 million (1.3–1.7 million) problem opioid users in the EU and Norway.
Aceasta înseamn≤ c≤ exist≤ aproximativ 1,5 milioane (între 1,3 ªi 1,7 milioane) de consumatori problematici de opiacee în UE ªi în Norvegia.
However, these estimates are far from robust and more extensive data are required.
Totuªi, aceste estim≤ri sunt departe de a fi suficient de solide, fiind necesare date mai complete în domeniu.
Time trends in problem opioid use
Tendin†ele consumului problematic de opiacee
Detecting trends in both price and purity is hampered by a lack of consistent data, and estimates are therefore based on only a limited range of countries (118).
Eviden†ierea tendin†elor în ceea ce priveªte pre†ul ªi puritatea este dificil de realizat, din cauza lipsei de date consecvente ªi, prin urmare, estim≤rile se bazeaz≤ doar pe datele oferite de un num≤r limitat de †≤ri (118).
Most countries reported average or typical street price of brown heroin in the range EUR 35–80 per gram.
Majoritatea †≤rilor au raportat un pre† mediu sau tipic de vânzare pe strad≤ a heroinei brune în intervalul 35-80 EUR pe gram.
Between 2000 and 2005 mean heroin prices, corrected for inflation, appear to have decreased in most of the 18 countries providing comparable data.
Între 2000 ªi 2005, pre†urile medii ale heroinei, corectate în func†ie de infla†ie, par s≤ fi sc≤zut în majoritatea celor 18 †≤ri care au furnizat date comparabile.
The average or typical purity of brown heroin at street level was reported to vary considerably, with most countries reporting values between 15 % and 50%; figures for white heroin tended to be higher (30–70%), where it was available.
Conform datelor raportate, puritatea medie a heroinei brune vândute pe strad≤ a variat considerabil, majoritatea †≤rilor raportând valori între 15 % ªi 50 %; cifrele referitoare la heroina alb≤ (acolo unde au fost disponibile) au indicat valori mai mari (30-70 %).
The mean purity of heroin products has been fluctuating in most of the 18 reporting countries since 2000.
Puritatea medie sau tipic≤ a produselor din heroin≤ a fluctuat în majoritatea celor 18 †≤ri raportoare începând cu anul 2000.
A lack of reliable historical data complicates the assessment of trends over time in problem opioid use and trends should thus be interpreted with caution.
Absen†a unor date istorice sigure complic≤ evaluarea tendin†elor consumului problematic de opiacee; de aceea, tendin†ele trebuie interpretate cu pruden†≤.
Reports from some countries suggest that problem opioid use may, on average, have stabilised somewhat in recent years.
Rapoartele anumitor †≤ri sugereaz≤ c≤, în medie, consumul problematic de opiacee este posibil s≤ se fi stabilizat într-o anumit≤ m≤sur≤ în ultimii ani.
Data from repeated estimates on problem opioid use for the period between 2001 and 2005 are only available from eight countries and provide a relatively stable picture with only one country (Austria) showing a clear increase (120).
Datele ob†inute din estim≤ri repetate ale consumului problematic de opiacee în perioada 2001-2005 sunt disponibile doar în opt †≤ri ªi ofer≤ o imagine de relativ≤ stabilitate, doar una dintre †≤ri (Austria) raportând o creªtere evident≤ (120).
Data in this section are derived from the EMCDDA problem drug use (PDU) indicator, which includes mainly estimates of injecting drug use and the use of opioids, although in a few countries, users of amphetamines are also an important component (119
Datele din aceast≤ sec†iune provin din indicatorul CPD (consum problematic de droguri) al OEDT, indicator care con†ine în special estim≤ri ale consumului prin injectare ªi ale consumului de opiacee, deªi, în câteva †≤ri, consumatorii de amfetamine reprezint≤ ªi ei o component≤ important≤ (119
Estimating the number of problem opioid users is difficult, and analyses of a sophisticated nature are required to obtain prevalence estimates from the available data sources.
Estimarea num≤rului de consumatori problematici de opiacee este dificil≤ ªi sunt necesare analize sofisticate pentru a ob†ine estim≤ri ale prevalen†ei din sursele de date disponibile.
Moreover, as most studies are based on a localised geographical area, such as a city or district, extrapolation to generate national estimates is difficult.
De asemenea, deoarece majoritatea studiilor se concentreaz≤ pe o zon≤ geografic≤ localizat≤, de exemplu un oraª sau un cartier, este dificil s≤ se extrapoleze datele pentru a genera estim≤ri na†ionale.
Estimation is also complicated as patterns of problem drug use in Europe appear to be becoming more diverse.
Realizarea de estim≤ri este complicat≤ ªi de faptul c≤ tiparele de consum problematic de droguri din Europa par s≤ se diversifice.
For example, polydrug use problems have become progressively more important in most countries, and some countries where opioid problems (almost exclusively heroin problems) have historically predominated now report changes towards other drugs, such as cocaine.
De exemplu, problemele legate de policonsumul de droguri au devenit treptat tot mai importante în cele mai multe †≤ri, iar unele †≤ri în care problemele legate de opiacee (aproape exclusiv probleme legate de heroin≤) au fost predominante în trecut raporteaz≤ acum ca importante alte droguri, de exemplu cocaina.
Recent estimates of the prevalence of problem opioid use at national level range roughly between one and six cases per 1 000 population aged 15–64.
Estim≤rile recente ale prevalen†ei consumului problematic de opiacee la nivel na†ional se înscriu între unul ªi ªase cazuri la 1 000 de persoane cu vârsta între 15 ªi 64 de ani.
In comparison, the full PDU prevalence is estimated to be between one and eight cases per 1 000.
Comparativ, prevalen†a total≤ estimat≤ a CPD se înscrie între unul ªi opt cazuri la 1 000 de persoane.
Some of the lowest well-documented estimates available are from the new countries of the EU, although this is not the case for Malta, where a relatively high prevalence has been reported (5.8–6.7 cases per 1 000 aged 15–64) (Figure 8).
Unele dintre cele mai sc≤zute estim≤ri bine documentate disponibile provin de la noile state membre ale UE, deªi acesta nu este
Despite the general indication that the overall trend in the prevalence of opioid use is relatively stable, there are indications of increases in heroin seizures (see above), possibly relating to increased availability of heroin on the European market, and increasing reports of the use of opioids diverted from legitimate uses.
În ciuda indiciilor generale conform c≤rora tendin†a global≤ a prevalen†ei consumului de opiacee este relativ stabil≤, exist≤ indicii ale unor creªteri ale capturilor de heroin≤ (a se vedea anterior), posibil legate de disponibilitatea crescut≤ a heroinei pe pia†a european≤, precum ªi indicii ale unui num≤r mai mare de cazuri raportate de deturnare a opiaceelor de la anumite utiliz≤ri legitime.
In Italy, estimates of the incidence of heroin use based on treatment demand data suggest a rise since 1998, after a period of decline, with an annual incidence in 2005 of around 30 000 new heroin users.
În Italia, estim≤rile inciden†ei consumului de heroin≤, bazate pe datele privind cererile de tratament, sugereaz≤ o creªtere începând cu 1998, dup≤ o perioad≤ de declin, cu o inciden†≤ anual≤ de circa 30 000 de noi consumatori de heroin≤ în 2005.
In Austria, also, the proportion of those under age 25 has increased among new substitution treatment clients, suggesting a rise in the number of young people experiencing problems, associated with the diversion and uncontrolled use of prescribed opioids.
În Austria, de asemenea, a crescut procentul persoanelor sub 25 de ani între noii pacien†i afla†i în tratament de substitu†ie, ceea ce sugereaz≤ o creªtere a num≤rului de tineri care se confrunt≤ cu probleme, asociat≤ cu deturnarea ªi consumul necontrolat al opiaceelor prescrise.