natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Under Paragraph 27(2) of the TKG and Paragraph 5(3) of the Charges Order, adjustments to charges would be authorised if the average price of a basket did not exceed the price cap index imposed.
Conform articolului 27 alineatul (2) din TKG și articolului 5 alineatul (3) din regulamentul privind reglementarea tarifară, modificările tarifelor erau autorizate dacă prețul mediu al unui pachet nu depășea indicele impus al prețurilor maxime.
The system thus enabled the charges for one or more components of a basket to be increased, provided that the price ceiling for the basket was not exceeded.
Sistemul permitea astfel majorarea tarifelor pentru unul sau mai multe elemente ale unui pachet, în măsura în care nu erau depășite prețurile maxime ale pachetului.
However, under Paragraph 27(3) of the TKG, approval could be refused if ‘it [was] obvious that [the charges did] not meet the requirements of points 2 or 3 of Paragraph 24(2) [of the TKG] or where they [were] not in conformity with [the TKG] or other legal provisions’.
Cu toate acestea, conform articolului 27 alineatul (3) din TKG, autorizarea era refuzată dacă tarifele „în mod vădit [nu erau] în conformitate cu dispozițiile articolului 24 alineatul (2) punctele 2) și 3) [din TKG] sau […] dacă [nu erau] în conformitate cu [TKG] sau cu alte dispoziții legale”.
In the first two price cap periods, the applicant reduced the retail prices in both baskets substantially, going far beyond the mandatory reductions.
În primele două perioade de plafonare, reclamanta a efectuat reduceri ale prețurilor cu amănuntul pentru cele două pachete, mai mari decât reducerile care îi fuseseră impuse.
Those price reductions essentially applied to call charges.
Aceste reduceri ale tarifelor priveau, în esență, prețurile comunicațiilor.
Retail prices for analogue lines (monthly and one-off access charges), on the other hand, remained unchanged throughout both price cap periods, that is, from 1998 until the end of 2001.
Prețurile cu amănuntul pentru liniile analogice (abonamentul lunar și taxele inițiale) au rămas în schimb nemodificate în cele două perioade de plafonare, respectiv din 1998 până la sfârșitul lui 2001.
As regards retail prices for ISDN lines, the applicant lowered basic monthly charges during the same period, but did not adjust its one-off charges to end-users.
În ceea ce privește prețurile cu amănuntul pentru liniile ISDN, în această perioadă reclamanta a redus tarifele pentru abonamentul lunar, însă nu a modificat taxele inițiale facturate abonaților săi.
A new price cap system was adopted by decision of RegTP of 21 December 2001 and has been in effect since 1 January 2002 (Amtsblatt (RegTP) 2/2002, of 6 February
De la 1 ianuarie 2002, există un nou sistem de plafonare a prețurilor, adoptat prin Decizia RegTP din 21 decembrie 2001 (Amtsblatt RegTP 2/2002 din 6 februarie
In place of the two baskets for residential and business customers, the new system uses four baskets, for enduser lines (basket A), local calls (basket B), domestic long-distance calls (basket C), and international calls (basket D).
În noul sistem, cele două pachete anterioare care cuprindeau serviciile rezidențiale și serviciile profesionale sunt înlocuite de patru pachete care cuprind serviciile următoare: linii telefonice (pachetul A), comunicații locale (pachetul B), comunicații interurbane naționale (pachetul C) și comunicații internaționale (pachetul D).
On 15 January 2002, the applicant informed RegTP that it proposed to increase its monthly charges for analogue and ISDN lines by EUR 0.56.
La 15 ianuarie 2002, reclamanta a comunicat RegTP intenția de majorare a abonamentelor lunare pentru liniile analogice și ISDN cu 0,56 euro.
That increase was authorised by RegTP by decision of 13 March 2002.
Această creștere a fost autorizată de către RegTP prin Decizia din 13 martie 2002.
On 31 October 2002, the applicant made a further application to increase its retail charges.
La 31 octombrie 2002, reclamanta a făcut o nouă cerere de majorare a tarifelor cu amănuntul.
RegTP partly refused that application by decision of 19 December 2002 and authorised an increase of EUR 0.33 in the monthly charge for a T-Net analogue line instead of the increase of EUR 0.99 sought by the applicant, and refused the increase of EUR 13.40 in the one-off takeover charge for T-Net and T-ISDN lines.
Această cerere a fost respinsă parțial de către RegTP prin Decizia din 19 decembrie 2002. RegTP a autorizat o majorare cu 0,33 euro a abonamentului lunar pentru o linie analogică T-Net în locul majorării cu 0,99 euro solicitată de reclamantă și a refuzat majorarea solicitată cu 13,40 euro a taxei inițiale de reinstalare pentru conexiunile T-Net și T-ISDN.
ADSL (T-DSL) charges are not subject to advance regulation under the price cap system.
Tarifele ADSL (T-DSL) nu sunt reglementate în cadrul unui sistem de plafonare a prețurilor.
Under Paragraph 30 of the TKG, those charges may be reviewed subsequently.
Conform articolului 30 din TKG, aceste tarife pot face obiectul unei reglementări ulterioare.
On 2 February 2001, following a number of complaints from competitors of the applicant, RegTP initiated a retrospective investigation of the applicant’s ADSL prices in order to determine whether there was any practice of belowcost selling, contrary to the German rules on competition.
La 2 februarie 2001, după primirea mai multor plângeri din partea concurenților reclamantei, RegTP a efectuat o investigație ulterioară privind prețurile pentru ADSL ale reclamantei în scopul de a stabili, dacă este cazul, existența unei practici de vânzare în pierdere contrare normelor de concurență germane.
RegTP closed the proceeding on 25 January 2002, having found that the price increase which the applicant had announced on 15 January 2002 did not give rise to a suspicion of price dumping.
La 25 ianuarie 2002, RegTP a încheiat procedura după ce a constatat că majorarea tarifelor care fusese anunțată de reclamantă la 15 ianuarie 2002 nu mai dădea naștere unei suspiciuni de vânzare în pierdere.
Between 18 March and 20 July 1999, the Commission received complaints from 15 companies which were competitors of the applicant, challenging the applicant’s pricing.
În perioada 18 martie-20 iulie 1999, Comisia a fost sesizată cu plângeri formulate de 15 întreprinderi, concurente ale reclamantei. Aceste plângeri criticau practicile tarifare ale reclamantei.
On 19 January 2000, the Commission sent a request for information to the applicant’s competitors.
La 19 ianuarie 2000, Comisia a adresat o solicitare de informații concurenților reclamantei.
On 22 June 2001, the Commission sent a further request for information to the applicant.
La 22 iunie 2001, Comisia a trimis reclamantei o nouă solicitare de informații.
On 2 May 2002, the Commission sent the applicant a statement of objections pursuant to Article 19(1) of Regulation No 17.
La 2 mai 2002, Comisia a adresat reclamantei o comunicare privind obiecțiunile întemeiată pe articolul 19 alineatul (1) din Regulamentul nr. 17.
On 29 July 2002, the applicant filed observations on the statement of objections.
La 29 iulie 2002, reclamanta a depus observații referitoare la comunicarea privind obiecțiunile.
On 25 October 2002, the applicant filed observations on the complainants’ responses to the statement of objections.
La 25 octombrie 2002, reclamanta a depus observații privind răspunsurile autoarelor plângerilor la comunicarea privind obiecțiunile.
On 21 February 2003, the Commission sent the applicant a further statement of objections.
La 21 februarie 2003, Comisia a adresat reclamantei un supliment la comunicarea privind obiecțiunile.
On 14 March 2003, the applicant filed observations on the further statement of objections.
La 14 martie 2003, reclamanta a depus observații referitoare la suplimentul la comunicarea privind obiecțiunile.
On 21 May 2003, the Commission adopted Decision 2003/707/EC relating to a proceeding under Article 82 EC (Case COMP/C-1/37.451, 37.578, 37.579 — Deutsche Telekom AG) (OJ 2003 L 263, p.
La 21 mai 2003, Comisia a adoptat Decizia 2003/707/CE privind o procedură de aplicare a articolului 82 CE (Cazurile COMP/C-1/37.451, 37.578, 37.579 — Deutsche Telekom AG) (JO L 263, p.
9; ‘the contested decision’).
9, denumită în continuare „decizia atacată”).
The decision was notified to the applicant on 30 May 2003.
Aceasta a fost notificată reclamantei la 30 mai 2003.
According to the Commission, the relevant product or service markets are the upstream market in local network access for the applicant’s competitors at the wholesale level and the downstream market in access to narrowband connections (analogue and ISDN lines) and broadband connections (ADSL lines) at the retail level (recital 91 to the contested decision).
Potrivit Comisiei, piețele relevante ale produselor și serviciilor sunt, pe de o parte, piața din amonte a accesului la bucla locală pentru concurenții reclamantei la nivelul prestațiilor intermediare și, pe de altă parte, piața din aval a accesului la conexiuni în bandă îngustă (linii analogice și ISDN) și la conexiuni în bandă largă (linii ADSL) pentru abonați.
Geographically, those markets cover the territory of Germany (recital 92 to the contested decision).
Din punct de vedere geografic, aceste piețe ar acoperi teritoriul Germaniei.
The Commission finds that the applicant holds a dominant position on all the relevant product and service markets (recital 96 to the contested decision).
Comisia constată că reclamanta deține o poziție dominantă pe toate piețele relevante ale produselor și serviciilor.
According to the Commission, the applicant has infringed Article 82 EC by operating abusive pricing in the form of a ‘margin squeeze’ by charging its competitors prices for wholesale access that are higher than its prices for retail access to the local network (recitals 1, 57, 102 and 103 to the contested decision).
Potrivit Comisiei, reclamanta a încălcat articolul 82 CE prin aplicarea unei tarifări abuzive sub forma unui „efect de foarfecă”, facturând concurenților acesteia prețuri superioare pentru prestațiile sale intermediare față de prețurile cu amănuntul pe care le factura propriilor abonați.
As regards the margin squeeze, recitals 102 to 105 to the contested decision state:
În ceea ce privește efectul de foarfecă, considerentele (102)-(105) ale deciziei atacate prevăd:
‘102 A margin squeeze exists if the charges to be paid to [the applicant] for wholesale access, taking monthly charges and one-off charges together, are so expensive that competitors are forced to charge their endusers prices higher than the prices [the applicant] charges its own endusers for similar services.
„(102) Există efect de foarfecă atunci când suma abonamentului lunar și a taxei inițiale care trebuie plătite [reclamantei] pentru prestațiile intermediare îi obligă pe concurenți să factureze abonaților acestora prețuri superioare celor pe care [reclamanta] le facturează propriilor abonați pentru aceleași servicii.
If wholesale charges are higher than retail charges, [the applicant’s] competitors,
Dacă prețurile prestațiilor intermediare sunt superioare prețurilor cu amănuntul, concurenții [reclamantei] nu pot în niciun caz obține profit, deși
If [the applicant] charges its competitors prices for wholesale access to the local loop that are higher than its own prices for retail local network access, it prevents its competitors from offering access via the local loop in addition to call services.
Întrucât facturează concurenților tarife aferente unor prestații intermediare pentru accesul la bucla locală mai ridicate decât prețurile cu amănuntul pe care le facturează propriilor abonați, [reclamanta] îi împiedică să ofere, în plus față de simplele comunicații telefonice, servicii de acces prin bucla locală.
If a competitor might be interested in ordering unbundled local loops in order to offer access services to its customers, [the applicant] forces it to offset its losses on access services out of higher revenue on telephone calls, as [the applicant] itself does.
Astfel, [reclamanta] îi obligă pe concurenții care doresc să dețină bucle locale cu acces neîngrădit, pentru a propune clienților acestora servicii de conexiune, să compenseze în mod similar pierderile generate de serviciile lor de acces prin venituri mai mari din comunicații telefonice.
But in recent years call charges have fallen substantially in Germany, so that competitors often have no realistic possibility of offsetting one price against another.
Însă, întrucât tarifele comunicațiilor sau redus foarte mult în Germania în ultimii ani, se întâmplă frecvent ca acești concurenți să nu aibă posibilitatea economică de a efectua acest tip de compensare.
[The applicant] takes the view that there cannot be abusive pricing in the form of a margin squeeze in the present case, because wholesale charges are imposed by the regulatory authority.
[Reclamanta] consideră că, în speță, este imposibilă dovedirea unei tarifări abuzive sub forma efectului de foarfecă, numai și pentru faptul că tarifele prestațiilor intermediare sunt stabilite în mod obligatoriu de către RegTP.
A margin squeeze, [the applicant] contends, must be the result of excessive wholesale prices or insufficient retail prices, or a combination of the two, and it must be legally possible to end the situation by varying either of them.
Din perspectiva [reclamantei], există efect de foarfecă numai dacă presiunea asupra marjelor se datorează efectiv prețurilor prea ridicate pentru prestațiile intermediare, prețurilor cu amănuntul prea reduse sau unei combinații între cele două categorii de prețuri și dacă, din punct de vedere juridic, este posibilă o eliminare a efectelor între cele două planuri.
But the wholesale price is fixed by the regulatory authority, so that [the applicant] controls only the retail charges, and those are subject to review only for compatibility with the principles of abusive belowcost selling or predation.
[Reclamanta] consideră totuși că, în măsura în care tariful prestațiilor intermediare este stabilit de către autoritatea de reglementare, aceasta poate influența doar valoarea prețului de acces pentru abonați și, în consecință, acest preț nu poate fi controlat decât din perspectiva principiilor ofertelor în pierdere abuzive (concurență de eliminare).
Contrary to [the applicant’s] view, however, the margin squeeze is a form of abuse that is relevant to this case.
Însă, contrar celor afirmate de [reclamantă], forma de abuz pe care o constituie efectul de foarfecă este pertinentă în prezenta speță.
On related markets on which competitors
Pe piețele legate,
DEUTSCHE TELEKOM v COMMISSION buy wholesale services from the established operator, and depend on the established operator in order to compete on a downstream product or service market, there can very well be a margin squeeze between regulated wholesale and retail prices.
DEUTSCHE TELEKOM/COMISIA în care concurenții beneficiază de prestații intermediare de la operatorul tradițional și au interesul de a face acest lucru dacă doresc să își consolideze poziția pe o piață de produse sau de servicii din aval, poate exista desigur un efect de foarfecă între prețurile reglementate ale prestațiilor intermediare și prețurile cu amănuntul.
To show that there is a margin squeeze it is sufficient that there should be a disproportion between the two charges such that competition is restricted.
Căci, în cele din urmă, pentru a dovedi existența unui efect de foarfecă, este suficient mai întâi să existe, între cele două niveluri de prețuri, o disproporție care dă naștere unei restrângeri a concurenței.
Of course it has also to be shown that the undertaking subject to price regulation has the commercial discretion to avoid or end the margin squeeze on its own initiative.
La aceasta se adaugă faptul că întreprinderea ale cărei prețuri sunt reglementate dispune de o marjă de manevră pentru a evita sau a îndepărta efectul de foarfecă din proprie inițiativă.
If it has that discretion, as it has in the present case …, the question which prices the undertaking can change without the intervention of the State is relevant only for purposes of the choice of remedies to bring the margin squeeze to an end.’
Însă, dacă este incidentă o situație precum în speță […], problema referitoare la prețurile pe care întreprinderea menționată le poate modifica fără intervenția statului este importantă numai pentru alegerea mijloacelor care permit să se îndepărteze efectul de foarfecă.”
As regards the methodology of the margin squeeze test, the Commission finds that, through access to the applicant’s local network, its competitors can offer their endusers a range of retail access services, namely analogue narrowband access, digital narrowband access (ISDN) and broadband access in the form of ADSL services.
În ceea ce privește metoda de stabilire a efectului de foarfecă, Comisia constată că, prin accesul la bucla locală a reclamantei, concurenții acesteia le pot propune propriilor abonați o întreagă gamă de servicii de acces, și anume accesul în bandă îngustă analogică, accesul în bandă îngustă digitală (ISDN) sau accesul în bandă largă sub formă de servicii ADSL.
Since RegTP applies single charges for the applicant’s wholesale services, irrespective of the nature of the downstream service provided over the line, the applicant’s monthly and one-off charges (pro rata according to the average length of subscription) for wholesale access must therefore be compared with its monthly and one-off charges (pro rata according to the average length of subscription) for retail access.
Întrucât RegTP stabilește tarife uniforme pentru prestațiile intermediare ale reclamantei independent de natura serviciilor în aval oferite împreună cu accesul la bucla locală, ar trebui, așadar, comparate tarifele abonamentelor lunare ale reclamantei și taxele inițiale ale acesteia proporționale cu durata medie a abonamentului, pentru prestațiile intermediare, cu tarifele abonamentelor lunare și cu taxele inițiale, proporționale cu durata medie a abonamentului, pentru serviciile de acces pentru abonați.
In order to calculate the applicant’s average retail access prices, the Commission carries out a quantitative weighting exercise in respect of the applicant’s various retail charges for analogue, ISDN and ADSL lines, and for the ISDN and ADSL line variants (recitals 113, 115, 116, 142 to 151 to the contested decision).
Pentru calcularea mediei tarifelor reclamantei pentru serviciile de acces pentru abonați, Comisia efectuează o ponderare cantitativă a diferitelor tarife cu amănuntul practicate de reclamantă pentru liniile analogice, ISDN și ADSL, precum și pentru diferitele variante de conexiuni în ceea ce privește liniile ISDN și ADSL [considerentele (113), (115), (116), (142)-(151) ale deciziei atacate].
For the purpose of calculating the margin squeeze, the Commission takes account only of charges for local network access.
În vederea calculării efectului de foarfecă, Comisia ia în considerare numai tarifele pentru accesul la bucla locală.
Telephone call charges are not included in that calculation (recital 119 to the contested decision).
Prețurile comunicațiilor nu sunt integrate în acest calcul [considerentul (119) al deciziei atacate].
According to the Commission, ‘there is an abusive margin squeeze if the difference between the retail prices charged by a dominant undertaking and the wholesale prices it charges its competitors for comparable services is negative, or insufficient to cover the productspecific costs to the dominant operator of providing its own retail services on the downstream market’ (recital 107 to the contested decision).
Potrivit Comisiei, „se poate concluziona în sensul existenței unui efect de foarfecă abuziv atunci când diferența dintre prețurile cu amănuntul ale unei întreprinderi care domină piața și tariful prestațiilor intermediare pentru prestații comparabile cu cele ale concurenților acesteia este fie negativă, fie insuficientă pentru a acoperi costurile specifice ale produselor operatorului dominant pentru prestarea propriilor sale servicii către abonații de pe piața din aval” [considerentul (107) al deciziei atacate].
The Commission reaches the conclusion in its margin squeeze calculations that there was a negative spread between the applicant’s wholesale and retail prices between 1998 and 2001 (recital 153 to the contested decision).
În calculele aferente efectului de foarfecă, Comisia concluzionează că, în perioada 19982001, a existat o diferență negativă între prețurile prestațiilor intermediare și prețurile cu amănuntul ale reclamantei [considerentul (153) al deciziei atacate].
That spread was positive in 2002 (recital 154 to the contested decision).
În anul 2002, această diferență ar fi fost pozitivă [considerentul (154) al deciziei atacate].
However, as the positive spread was insufficient to cover the applicant’s productspecific costs linked to the provision of retail services, there was a margin squeeze in 2002 (recitals 154 and 160 to the contested decision).
Cu toate acestea, întrucât marja pozitivă ar fi fost insuficientă pentru acoperirea costurilor specifice ale reclamantei legate de furnizarea de servicii către abonați, în 2002 s-ar fi menținut efectul de foarfecă [considerentele (154) și (160) ale deciziei atacate].
That margin squeeze still existed at the time of the adoption of the contested decision (recital 161 to the contested decision).
Acest efect ar exista încă în momentul adoptării deciziei atacate [considerentul (161) al deciziei atacate].
The Commission goes on to find that the applicant’s wholesale and retail charges are subject to sector-specific regulation.
Comisia constată în continuare că tarifele prestațiilor intermediare și prețurile cu amănuntul ale reclamantei fac cu certitudine obiectul unei reglementări sectoriale.
Nevertheless, the applicant has sufficient discretion to restructure its charges so as to reduce or indeed put an end to the margin squeeze (recitals 57, 105, and 163 to 175 to the contested decision).
Totuși, reclamanta ar dispune de o marjă de manevră suficientă pentru a reduce și chiar pentru a anula efectul de foarfecă datorită restructurărilor tarifare [considerentele (57), (105) și (163)-(175) ale deciziei atacate].
The Commission concedes that, from 1 January 2002, the applicant no longer had discretion to increase retail prices for analogue or ISDN lines.
Comisia admite că, după 1 ianuarie 2002, reclamanta nu a mai dispus de o marjă de manevră pentru majorarea prețurilor cu amănuntul aferente liniilor analogice și ISDN.
However, it could have reduced the margin squeeze by increasing its charges for ADSL lines (recitals 171 to 175 and 206 to the contested decision).
Totuși, aceasta ar fi putut reduce efectul de foarfecă prin majorarea prețurilor pentru liniile ADSL [considerentele (171)-(175) și (206 ) ale deciziei atacate].
The Commission concludes in recital 199 to the contested decision:
Comisia concluzionează în considerentul (199) al deciziei atacate:
‘[The applicant] is abusing its dominant position on the relevant markets for direct access to its fixed telephone network.
„[Reclamanta] abuzează de poziția sa dominantă pe piețele relevante ale accesului direct la rețeaua sa de telefonie fixă.
Such abuse consists in charging unfair prices
Acest abuz constă în stabilirea de prețuri
DEUTSCHE TELEKOM v COMMISSION for wholesale access services to competitors and retail access services in the local network, and is thus caught by Article 82(a) of the EC Treaty.
DEUTSCHE TELEKOM/COMISIA inechitabile pentru accesul concurenților la prestațiile intermediare și pentru accesul la bucla locală și, în consecință, îndeplinește condițiile stabilite la articolul 82 [litera] (a) din tratat.
In the period from the beginning of 1998 to the end of 2001, [the applicant] was in a position to end the margin squeeze entirely by adjusting its retail charges.
În cursul perioadei cuprinse între începutul anului 1998 și sfârșitul anului 2001, [reclamanta] a avut posibilitatea de a elimina total efectul de foarfecă prin modificarea tarifelor facturate abonaților.