natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Thisfunding therefore complemented nationalfunding andin this sense, EUfunding allowed thein-frastructures to have more or better technology.In some cases it alsofacilitatedtheinterdisciplinary use offacilities.
Acest sprijin a venit astfel în completarea finanţării naţionaleși,înacestsens,fondurile UEau permis dotareainfra-structurilorcutehnologiisuplimentaresau mai performante.În anumite cazuri, afavorizat, de asemenea, utilizareainterdiscipli-nară ainstalaţiilor.
THE COMMISSION ADVOCATED COMPLEMENTARY FUNDING BUT TOOK ONLY LIMITED ACTION
SURSE DE FINANŢARE COMPLEMENTARE
As already mentionedin paragraph 14,in additiontofunding infrastructuresthroughtheresearch budget,EUsupportcan also come from the Structural Fundsin support of regional and cohesion policies.
Astfelcums-a menţionat dejala punctul14, pelângăfinanţarea infrastructurilor dela bugetul pentru cercetare, sprijinul UE poate proveni și dela fondurile structurale care se acordă pentru politicile regionale și de coeziune.
The EIB may also finance researchinfrastruc-ture projects which have a European dimension.
BEI poatefinanţa, de asemenea, proiecte deinfrastructuri de cercetare care au o dimensiune europeană.
Doublefinancing or submittingthe sameitem of expenditure forsupportfromdifferentschemesisprohibited.
Dublafinanţare șiintroducerea de cereri definanţare pentru ace-eași cheltuială dela mai multe sisteme de finanţare suntinterzise.
Theco-fi-nancing ofa projectfrom different EU financing mechanisms israrely possible duetothespecificrules on co-financingfor eachinstrument.
Cofinanţarea unui proiect prinintermediul mai multor mecanisme definanţareale UE esterareori posibilă dincauza normelorspe-cificeîn materie de cofinanţare alefiecăruiinstrument.
Thecomplementary use offundingsources is however allowed.
Utilizarea unorsurse definanţare complementare esteînsă permisă.
Complementarity offunding means using differentsourcesoffundingfordifferentprojectactivities, which are carried outin arelated or consecutive manner11.
Finanţarea este complementară atunci când se utilizează surse diferite definanţare pentru activităţi diferite din cadrul proiectului, exe-cutateîn mod consecutivsau conex11.
Thepossibilityofusingcomplementaryfundingfromdif-ferent European sources has been advocatedin various Union documents.Initsreportof May200012 the European Parlia- a European research area’ (COM(2000) 6 — C5-0115/2000 — 2000/2075(COS)).
, Parlamentul a European research area”(Raport privind Comunicarea Comisiei „Către un spaţiu european de cercetare”) [COM(2000) 6 – C5-0115/2000 – 2000/2075(COS)].
mentstronglyencouragedthecomplementaryuseoffund-ing under the Framework Research Programmeand other EU policies,in particularthe Structural Funds. The Commission’s Communication ‘To w ar ds a European Research Area’ 13
Europeanaîncurajatîn mod deosebit utilizareacomplementară afinanţăriloracordateîncadrul programului-cadru decercetare șiaceloracordateîncadrulaltor politicicomunitare,înspecial fondurilestructurale.În comunicarea Comisieiintitulată Towards aEuropean Research Area (Către un spaţiu european de cercetare)13
assistance planned for the years 2000 to 2006 in order to examine how best to combine projects implemented within this framework (i.e. Structural Funds) with projects undertaken in the European programmes.’COM(2000) 6, p. 18.
Utilizareafinanţăriicomplementareîncadrul acţiunilor SPși CNI afostabordată, deasemenea,în deciziile deinstituirea PC614 și a negocia cu privire la acţiunile structurale prevăzute pentru perioada 2000-2006, cu scopul de a se analiza modalitatea de a combina cât mai eªcient proiectele implementate în acest cadru (și anume al fondurilor structurale) cu proiectele desfășurate în cadrul programelor europene.”
14Decision No 1513/2002/EC of the European Parliament and of the Council (OJ L 232, 29.8.2002, p. 1).
1513/2002/CE a½Parlamentului European și a½Consiliului (JO L 232, 29.8.2002, p. 1).
15Council Decision 2002/835/EC of 30 September 2002 adopting a basis of a systematic exploration of ‘the possibilities of contri-butionsfrom other sources,including the EIB or the Structural Fundsforthefunding oftheseinfrastructures’.
a programuluispecific „Structurarea Spaţiului european decer-cetare”15.Studiiledeproiectareurmausăfierealizatepebaza unei explorări sistematice a „posibilelor contribuţii din alte surse, inclusiv BEIsaufondurilestructurale, pentrufinanţareaacestor infrastructuri”.
Supportfrom the CNI scheme ‘may supplement contributions from the EIB or the StructuralFunds for the funding oftheseinfrastructures’.
Sprijinul acordatîn cadrul acţiunii CNI „poate veni în completarea contribuţiilor BEI sau alefondurilor structuralela finanţarea acestorinfrastructuri”.
The use of complementaryfunding was also mentionedinthe Research Infrastructures Work Programme16.
Utilizarea finanţării complementare afost menţionată șiîn programul delucru privindinfrastruc-turile de cercetare16.
specic programme for research, technological development and demonstration:‘Structuring the European Research Area’ (2002–06).
15Decizia 2002/835/CE a Consiliului din 30 septembrie 2002 de adoptare
Combiningthe use ofstructural,cohesionand otherfunding sources, withresearchfunding,isspecificallyintendedtore-alise the potential of the EU’s convergence regionsin terms of industrial andresearch development.
a unui program speciªc de cercetare, dezvoltare tehnologică și activităţi demonstrative:„Structurarea Spaţiului european de cercetare” (2002-2006).
16 Work Programme (2002–03): Support for Research Infrastructures in the FP6 Specic Programme on ‘Structuring the European Research
Combinarea surselor de finanţare din cadrul fondurilor structurale și din domeniul coeziunii și a altor surse, pe de o parte, și a surselor definanţare din cadrul domeniului cercetării, pe de altă parte, areca obiectiv principal exploatarea poten¶ialuluiîn materie de dezvoltareindustrialăși decercetarealregiunilor din UEvizate de obiectivul „convergenţă”.
Despite advocating the use of complementary sources of fund-inginthe Decisions and documents mentioned above,theis-sue was not actively addressed by the Commission during FP6.
in the FP6 Specic Programme on „Structuring the European Research Area”[Programul de lucru (2002-2003): Sprijin pentru infrastructurile de cercetare în cadrul programului speciªc al PC6 privind „Structurarea Spaţiului european de cercetare”], prima actualizare iunie 2003.
There wasnoguidance materialestablishedtohelpproject coordinators search for potential funding synergies andindeed no CNI projects benefitedfrom either Structural Fundsfinanc-ing or EIB loans duringthe period.
Nu au existat documente de orientarecaresăîi asiste pecoordonatorii deproiecteînidentificareaunorposibilesinergiidefinanţare și,într-adevăr,încursulacestei perioade, niciun proiect CNI nu a beneficiat definanţareîncadrulfondurilorstructuralesau de împrumuturi acordate de BEI.
Most ofthe unsuccessful applicantssurveyedstatedthatthey had not beeninformed about the possibility of using complementaryfunding sources (see Figure 7).
Majoritatea solicitanţilorintervievaţi care nu au fost selectaţi pentru a primi finanţare au declarat că nu fuseseră informaţi de posibilitatea utilizării unor surse de finanţare complementare(ase vedeafigura 7).
There would also be a needfor practicalstepsto betaken by the Commissiontoadequatelyadministerthecomplementa-rityaspecte.g.checksfor doublefinancing orineligibleco-financing.
Arfi necesară, de asemenea,luarea unor măsuri concrete de către Comisieîn vederea unei administrări corespunzătoare a aspectului privindcomplementaritatea,cumarficontroale pentruidentifi-carea cazurilor de dublăfinanţaresau de cofinanţare neeligibilă.
Howeverit was notedthat:
Cutoate acestea,s-a constatat că:
(i) the relevant DGs(RTD and REGIO) did not establish a common definition of a ‘Research Infrastructure’,
(i) direcţiile generale competente (RTD și REGIO) nu formulaseră o definiţiecomunăaconceptului de „infrastructură de cercetare”;
(ii)thetwo DGs did not havethe means ofcross-linkingin-formation on projects eligiblefor both FP6 and Structural Funds, and
(ii) cele două direc¶ii generale nu dispuneau de mijloacele necesare pentruacorelainformaţiile privind proiecteleeligibile pentrufinanţare atâtîn cadrul PC6, cât șiîn cadrulfondurilor structurale;
(iii) under Cohesion policy, no specifictools and databasesto manageandcoordinatethecomplementarity offunding have been developed.
(iii)în contextul politicii de coeziune nu seinstituiserăinstrumen-tesau baze de datespecificecaresă permită gestionareași coordonareafinanţării complementare.
INFORMATION ON COMPLEMENTARITY OF FUNDING RESULTS FROM THE ECA SURVEY OF UNSUCCESSFUL APPLICANTS
INFORMAŢII PRIVIND FINANŢAREA COMPLEMENTARĂ REZULTATELE SONDAJULUI REALIZAT DE CCEÎN RÂNDUL SOLICITANŢILOR CARE NU AU FOST SELECTAŢI
Did the Commission or the National Contact Point inform you of the possibility to complement Research Infrastructures programme funding with other EU sources of funding?
Comisia sau punctul naţional de contact v-au informat cu privire la posibilitatea de a completa nanţareadin cadrul programelor de infrastructuri de cercetare cu alte surse de nanţare ale UE?
Noanswer answer
Niciun răspuns
Don'tknow know
Nu știu
1015Number of responses
1015Număr de răspunsuri
Loans from the EIB
Împrumuturi acordate de BEI
The Court considered the DS scheme to have mainly metits objectives whereas the CNI scheme wasjudged to have provided low added value.
În opinia Curţii, acţiunea SP și-a atinsîn mare măsură obiectivele, în vreme ce acţiunea CNI a adus o valoare adăugatăredusă.
WAS THE DS SCHEME A USEFUL TOOL FOR DECISIONMAKERS?
ACŢIUNEA SP A REPREZENTAT UNINSTRUMENT UTIL PENTRU FACTORII DE DECIZIE?
Representatives of the research community were generally posi-tiveaboutthe Design Studies scheme. Theythoughtthatit provided an opportunity for scientificideas to be developedin astructured way bytestingthefeasibility of potentialfuture research facilities.
Reprezentan¶ii comunităţii de cercetare au avut,în general, o opinie favorabilă în ceea ce privește acţiunea SP, considerând că aceastaaoferitșansadeadezvoltaideiștiinţificeîntr-un mod structurat printestareafezabilităţii unor potenţialestructuri de cercetare viitoare.
The possibility provided for different institu-tionstocollaboratetogether was particularly welcomed.
A fost apreciatăîn special posibilitatea colaborării între diferite instituţii.
The process helped decision-makersidentify which projects were worthy of support and the majority of the DS projects audited wereincluded onthe ESFRIlist.
Acest proces a ajutat factorii de decizie săidentifice proiectelecare meritausă beneficieze desprijinși majoritatea proiectelor SP auditate aufostincluse pelista ESFRI.
DID THE CNI SCHEME CATALYSE THE CONSTRUCTION OF NEWINFRASTRUCTURES?
ACŢIUNEA CNI A AVUT UN EFECT CATALIZATOR ÎN CEEA CE PRIVEȘTE CONSTRUIREA DE NOI INFRASTRUCTURI?
Fundingthroughthe CNIscheme did not havea determining effect on projectimplementation.Payment of CNIassistance madepossiblesometechnicalupgradingoftheinvestment projectsconcerned,withtheacquisitionofneworbetter equipment.
Plă¶ile aferente ajutorului acordatîn cadrul acţiunii CNI au permis o oarecare modernizare din punct de vedere tehnic a proiectelor deinvestiţiiîn cauză, prin achiziţia unorechipamente noisau de mai bunăcalitate.
However the CNI scheme did not resultin the construction of newinfrastructures but rather provided additional financingto projects which would have goneaheadirrespec-tive ofthe existence ofthescheme.
Totuși, acţiunea CNI nuaconduslaconstruirea de noiinfrastructuri,ci areprezentat maicurând osursăsuplimentară definanţare pentru proiecte care s-arfi desfășurat oricum,indiferent de existenţa acestei acţiuni definanţare.
The Commission should reconsider whetherin future Framework Programmes, CNI projects should befundedfromthe research budget giventhe Court’sfindings concerningthe European added value and catalysing effect.
Pentru viitoarele programe-cadru, Comisia artrebuisăreana-lizeze dacă este oportunăfinanţarea proiectelor CNI dela bugetul pentrucercetare, datfiindconstatările Curţiicu privire la valoarea adăugată europeanășila efectul catalizator.
The Commissionshould ensurethatscheme objectivesare statedin terms that are clear and understandable to all and should be realistic given theintendedlevel of project fund-inginvolved.
Comisia ar trebui să se asigure că obiectivele acţiunii suntfor-mulateîntermeniclariși ușor deînţeles pentrutoate părţile implicateșicăacesteasuntrealisteînraportcunivelulde finanţare prevăzut pentru proiecte.
DID THE COMMISSION TAKE ACTION ON COMPLEMENTARY FUNDING?
COMISIA A LUAT MĂSURIÎN CEEA CE PRIVEȘTE FINANŢAREA COMPLEMENTARĂ?
Despiteincludinginthe FP6 decision,the possibility offund-ing DS and CNI projects from complementary EU budgetary sources,the Commissiondidnotactivelypromotethispos-sibility and consequentlyit was not used.
În pofidaincluderiiîn decizia privind PC6 a posibilităţii de a finanţa proiectele SP și CNI din surse complementare ale bugetului UE, Comisia nu a promovatîn mod activ această posibilitate, astfel că aceasta nu afost,în consecinţă, utilizată.
The Commissionshouldclarify whatitintendstoachieve byincludingin thelegislation the possible complementary useoffunds.Itshouldconsidertheadvantagesanddis-advantages ofsuchfundingandtheassociatedcostsand benefits.Ifit believes that useful synergies can be achieved throughcombining earmarked EU funds, EIBloansand na-tionalfinancing,it should actively promote the use of com-plementaryfunding sources, whilst ensuring that adequate controls are putin placeto prevent and detect any misuse ofthis option.
Comisia ar trebui să clarifice obiectivele pe carele vizează prin includereaînlegislaţiea posibilităţii utilizării unorfinanţări complementare.Comisiaartrebuisăanalizezeavantajeleși dezavantajeleuneiastfel definanţări, precumșicosturileși beneficiile pecareleimplicăaceasta.Încazulîncareconsi-deră că se pot obţine sinergii utile prin combinareafondurilor alocate de UE, aîmprumuturilor acordate de BEI și afinanţării naţionale, Comisia ar trebui să promovezeîn mod activ utiliza-reasurselor definan¶arecomplementare,asigurândtotodată instituirea de controale corespunzătoareîn vederea prevenirii și a detectării oricărei utilizăriincorecte a acestei opţiuni.
This report was adopted by the Court of Auditorsin Luxembourg atits meeting of 5 May 2010.
Prezentul raport afost adoptat de Curtea de Conturila Luxemburg, înședinţasa din 5 mai 2010.
ACHIEVEMENTS OF ‘DESIGN STUDIES’ PROJECTS
REALIZĂRILE PROIECTELOR „STUDII DE PROIECTARE”
- or po ed he r T.
A er pr u mai unul e în v an
Per on str ts will be n alise d o jec es ev on str es ign Re po ra lD tion w uc ou nd the w ts ar t is planned f
2012 , iar c anilor2010.
2010 s those pr remains u nc tie sf has not been cr
fusese cr unei ev nu e st
tiu m ( the on s or ed es alE er olv t of EU funding* o jec v om m un it alc t ur e ch nic t also without EU t as m all ers c y and s ec et uc e in
, c do na co or oa pe a pr te a o pene ee ur e instituţii c ga niz a or or u alt gii c ea liz a tul global ILo iec turi s im i lar uc t al  n an ţări i UE*
, al be it a tion on ta o pean pr ur em en ain impac M din a ee ns ev w olv v
tim p lic on sens ul în tă c a str op a. ur ţiu (o ns or te rie de sig ur o pene ă  n an e ¢ ec on o mic ţia str ea mai mult t la pr tic ipa te în E ea în m a ar ul SP s un ă mai mic ar e mai mult tre în ea ză inf r te e ur ea UE; sine r ţa r tic ipa ra rP o op er C ţil or în m a tă o iec pr te mari le instituţii e ur to a ur ita sec a dr În c o pene la ce ur e de ansamblu a su pr riv ir P tul nu sar  r cr oie P tul r ro iec P
- or o op er C view of s af er vO g an is a or ts ac re ec oje ch e pr T be t similar in fr
Principalul im p ac tehnic e lab or ar  par chiar și f ăr la o sc comun ită
- alu en a ri os ge op tic al issues s ec hn olo gie on laser tr tion of a legal em en ts* v o llid er tion of the uc on sis ts or k c o ble m s al pr al sp ec ic e and use r , sit design s of cr iti tional pr ter na or a possible ed f s impact ' o jec on str he w t business sc ou nd a o pean lar ur
te de o liz iun e ea ut re pe n ue c ţii de a ţio n al ( e permite c tu a la en e de t at i  c tu lui * o iec m ajo re op tic op eh nic ţii ta t în principal te cri tic ţio na lă.
er m s of s olv ing al in t o ble m s ( eq uir er t s).
tul pr e lor de cto ar a ţia le i de n ea noi iin sta la e ar o iec
ele sc or t ac hie o jec ch on ce se ar t of en a bli ng t tion fra y an in t of the f pr he T. ce s tion in an in y study or di em s and other cri tic e ch nic ed tar tion of the ca tion of a Eu c ibi lit ea s, f y
, ch e sti un ile ga te te r na e in om p on en m ar ob lem e de ing ine rie ţie i noi ig en er uc u privire c
, business plan with na nc ial tions te din the cr x pe ce ea m . tion ta ne mainly t engineering pr
( In sta la e în domeniul y es ign Study ţie sub t ar u un t tr tu d iul (S ch Fe se ar o pe an de pr ea pe lin ie a ar w tu lui o iec ilit o eD tio nO a ac op rce ta er ea fas cic er e FEL ) t ar ea pr ep ar e pe nt ar o un dR gr ele sc ea m F or liniar de cta cele r od uc ţii ) ur ită eS es ign Study o iec tu diu le ur (S o iec op sta la ( In y ite cur tiv i prin se par ge T ar es ign Study T s ot
Io ds ge ar es ign t title es ign op es ot e ar w tiv ale Under c y
„C op op e op et ur ur ur af ge Sar L opi lor ) o tiz em ely L trE x tu d iul de pr (S o pe a nă de pr e ur o pe an de pr e ur a dio ac ion ir t) gig an
- ain ou ld e es ed olv v tiv eiv eu ltu r y new
- ţa te et ar o ar o st eg tr ţări i ţia uc torilor
- tic ipa om ab r ec tion of uc al es c ge t and tr or ld wide ou gh out E
- o ele sc ea mai tit ea liz a o iec ă mari
. ts tions of the a ep ar t of EU funding* t of the EU funding : an or st ud en om p one nT c ds the c o up s th ry gr es e ar or ar vi nc ing pe rsp ec on it u tions w y in st w or a unique lar t sf t al sea - based a qu ac e lop m en o ou ld be w y w on g IC on om ed c tri but ing and being in on t nancing b t. t en x t impac an th as mobilised ma no jec t mobilised the pa ro jec ou ld not ha y w ain impac M ign icS un da m en F e lack v ha s the design phase did not rA he pr T x pe rim en e set hi to oa ch ta p pr
on str e at ar er tic ipa r or m ar ţi de f ţie ea ga lum etr ult ur ac v ţil e pr ţie nu ar  f v ing ă on t mult tiv al  na na ea uc ar t al  n an ţări i UE* tă pe c om p on en on om ie de pe în o st mai puţin ju sti  ă faza de pr ec an ism e lor de  n an on du ri su  cie nt de f ţi.
, open ty fac ilit with a str ing possibilities f tion of m an s uc ien mechanisms the pr fac ilit radio a str ro pe inc the fac ilit he pr T -
, de sch isă ce tiv ită , ac u o in sta la tr o pe i, cur ta lă de ac ea x ad ar e de r t se m ni  c es tă in sta la ân do c v t la e lab or tic ipa er ind po sib i ltă ă în domeniul său și r
- o
- ori ea e aţ ar
, c e also been v e tion plan and uc ea sib ilit or sea sc io rm f t f e in fr ult ur ep to nc om p on en rc to a
. e te gia de de a ţi juridic t ită ea liz ar ul inf r asemenea, pr , de te e și  na nc iar t ar eh nic et t ar om p on en t ar ea și de m on str te și de  ni re n n e
, funding of a new gy te a able is at er on str , c tions ula alc o of of f t ac hie o jec os t - t of c or a de ep sea neutrino t f e ch no log ies t of t t str ce ler em c
Principalele r v rin cip al ar P x plo a e xis te o iec pr ţin ut ul ui, c co n ţie și str tu c ea mediul ui, pla nu ri de ge sti on ar z ar e pt de s ist co nc ea unei t lta ro v ze D ea de t t ar olv ze D or m ă pe nt fo pla
. y tit ep or os t c , c
- u e an ul a u ţia uc op ac et ar e re nt v y , D ar ea m s y b
In and de nit ion of needs t al s ur na nc ial plan s legal en ty pe s and ac testing and pr
, la eă cit m ul turi i – ca c v nt ipr ea dâ nc im e în en tre C tu lui o iec un d ar es ign Study r ule în c tic on om ia cu a str tr o pe rit te și te pe ţin ole d se co
- a er r o ole d t title eC ge tic ts with o pean ur ch and y and A y be am s t geT ar
F tora cce ler e în domeniul ionilor și e) x on e e aFe ep S ea unui ct ar ea pr oc
, Darmstadt y on Co t eu ltu r o jec Pr e sig nS D es ign Sy Da rrA ac ilit F on om str A e ep S D t ipr nA t the In a x pe rim en e ed and co rst e signing the D n al ter In
De nu m ir ge te xp ar er es ea ro nR o pene ) de par tora cele r e en er ţia in on i lor din Darmstadt) ot fra ne an er e Kil om etr d Ste cia ţă de ca fa n alT ar er q u es ign Study f D u lui de ct re nC t the Int a es ign ing the AD tu d iul de pr (S tip ra n ea Me dit M ar oo in sta la tr pe n ac ult ur aq u en ) – ( Exper im CA ( DIR ge tic st en er y – fac g n olo ule de par fas cic te hn olo gie în domeniul ac răspuns lan ev turi ie ur
EU CONTRIBUTION FOR CNI PROJECTS ed a sk T get s
CONTRIBUŢIA UE PENTRU PROIECTELE CNI tă ţii ut r
-o d uc on ic or k W tion a t) and e qu es t as r ar ri ed out in x . 7 % ta ro get s all tion of band a er ic ob ec
- ele ăr i ul a dr e) și o st so lic ita ea , a sa m er e de lu cr e lor pe no ar o pus e în c te pa ch e to a ea unei in sta la od uc tiv 7 % xim a o ep te c e ar cr ea ză t cin ile pr e ar ar e ).
EU contribution all oc a sk 1 ( manage menT or ec of 20 % w tri but ion on tri but ion of ap pr on er he EU cT establishing an a no bio ph ot 10 (
t rib uţie UE de 20 % af on tri bu ţia UE de a pro nC tri bu ţia UE viz on C es tu ipr ac ea ză t viz us ar tr pe n ea și v bl ar es c pr pr iv e ab and ă de l un gim i de un d ă. ac inc de lu cr
A is t ur om ple tion ch as ing the om p on en uc ts of the em en t, a joi no jec ge AL M ec ws building ta llo ting s ev ar s and facilities in
, oane ele tul AL M o iec o pe an și n or ar opi ea x pe rie nu etr ep ut în c ri de în altă to ă ăz u tă pene v ea unui uir
e ch no log y RI ar ec hn iqu es and p ur an pr m er ic on sis ts of the building up of at c y imple m en ed b illi met d w ar kin eP o jec Pr ur y im ag es and m e as s b igg es t to r ld' ea dy in 2003 with fu ll c
e pe rm it e str er eia  ind pr e st ep ar fac tu lui es to iec eh no log iei la hi le a în cA în C o iec on stă în c illi m et o pie și na no sco sc ţii și inf r nh a nc cin i ( prin es ar te a ză ec t, AL M en ze ea ac ea pr ee ac , c
-m illi met th igh r nh an cA E ge M ar cie nc y and na no sc or 20 12.
În pr te de m icr on om i ct ta str ur ea a ș a pt t ar tr en nii lor vo lu ţie ale liz re am a La ct (A c.) .
y eq uip m en op y adding af Ab g of AL M he build in T t.
2003 ,  na liz ar anul2012.
t ly the w ula rim ag ing lab e lop ing new t os c en ur r his will b each iev T he BINASP pr T he EU AL M T hi le be g an al rC o pean –N urE am aL t ac (A s at er lin ea w er and su be t o jec pr ess ar n ec em of bio sy st n ha nc lm a EA c planned f of additional ha r to AL M to higher de lit the AREAS
su pli m en de l un gim i de un d ă în domeniul m ilim et ric și sub m ilim et ric de o mai m ar domeniul bi on an ot
20 869 204 th s) th s) t t star te ( and da on ) ti du ra o jec Pr
20 869 204 e ta ) tu lui o iec ta de aD în ce pe r pr
Grant sig na ee ment a gr om mission ) (C
(60deluni) e om isi e) (C du lui de ac or ta semnării aD en ţio na rv sub
EU CONTRIBUTION FOR CNI PROJECTS
CONTRIBUŢIA UE PENTRU PROIECTELE CNI
A DI III and they L on ) the co tr c on str t of a hig ht hr os c or ne ut re r f o and 2000 00 eu r a ph or the ce d f ed am ou n tri but ion w c on
A DI (L ea unui uir ă. on i ctr ut re n.
. ely tiv or the up g re pt f c x
P co n str on o tr tă pe n tă sa rid ic or me ct f ţii lor ele două uc tr te ).
EU contribution all oc to met ac tri but ion is r on y sta llo gr cr ea sk er w o E U-N on m icr tr elec e than 60 % and 6 8 % cM or e as funding r wh er
em ec , în vr ule de n eu tr on struc tr t rib uţie din par on e ine lor ot pr p ţia mod er ni zării tri bu ţii de tă mai puţin de 10 % ce x opi a ele co sc tă pe n on o st so lic ita z in a.
EU c ta sk se ho st ing facilities of a marine ec re qu es t labsislessthan10%.
a  a ţia unui ec uc ue te in sta la e or te c o ) pe n
ta sk s 1 and 2 ( ping).
, c os tul său t nicio c u fas cic uc e pr ea contribuţiei UE ar e st ea unei pla e ar um icr tr cin ile 1 și 2 ( us ar tr n str co er tri bu ţia so lic ita on cin ile ue ch ipa m en e ac