natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Member States are obliged to monitor and report on the environmental status of their maritime waters through the WISE-Marine network, to share geographical data on the basis of common standards and to report their fisheries figures.
Pe de altă parte, acesta va îmbunătăţi cunoştinţele ştiinţifice despre mări şi oceane, deoarece creând o platformă de date mai solidă va fi mai uşor să se prevadă evoluţiile viitoare ale tuturor sistemelor marine, de exemplu, schimbarea climatică, deplasarea de specii, evoluţia biodiversităţii, reducerea poluării etc. În cele din urmă şi cel mai important, întro economie globală interconectată, cunoaşterea este motorul de creştere economică durabilă, în conformitate cu strategia„Europa 2020“.
They must also submit their environmental and security measurements to the global GMES (2) initiative.
În plus, un acces mai bun la cunoştinţe va permite industriei private să dezvolte noi produse şi servicii şi să creeze noi locuri de muncă, care ar fi dificil de imaginat în prealabil.
Data is also collected by the European Maritime Safety Agency, the European Fisheries Agency and the European Environment Agency.
La rândul rău, serviciul public va putea să ia decizii pe baze mai solide.
Member States and even regions, especially maritime regions, also collect data as part of integrated coastal zone management.
În cele din urmă, cercetarea ştiinţifică va dispune de surse mai bune de informaţii pentru dezvoltarea investigaţiilor sale.
(2) Global Monitoring for Environment and Security Initiative.
(2) Iniţiativă de monitorizare globală pentru mediu şi securitate.
Reform: heading towards 2013 op e an Union ur
Reforma: în aplicare pentru 2013 o peană ur
Two European Commissioners, Maria Damanaki (Maritime Affairs and Fisheries) and Janez Potočnik (Environment), addressed the stakeholders’conference. conference.
Participanţii la Conferinţa actorilor implicaţi au fost întâmpinaţi de doi comisari europeni: Maria Damanaki (Comisarul European pentru afaceri maritime şi pescuit) şi Janez Potočnik (Comisarul European pentru mediu).
On 16 November 2010, the European Commission sponsored a major conference,‘Another future for fisheries’.
La 16 noiembrie anul trecut, Comisia Europeană a organizat o conferinţă importantă intitulată„Un alt viitor pentru pescuitul european“.
This event marked a new stage in preparation of the common fisheries policy reform. It was meant to give stakeholders the opportunity to share their pioneering experiences with various aspects of this policy.
Aceasta a constituit o nouă etapă în procesul de elaborare a reformei politicii comune în domeniul pescuitului, destinate să permită actorilor implicaţi să relateze experienţele lor de pionierat privind diferite aspecte ale acestei politici.
A large number of participants agreed on the need for a strong external dimension, more competitive and dynamic European aquaculture, a market and commercial policy as a strong pillar of the CFP, greater consideration for small-scale coastal fisheries and the integration of fisheries in the ecosystem-based maritime policy.
• al patrulea este acela de a implementa un instrument financiar care să servească exclusiv obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului reformate şi să încheie cu ajutoarele acordate flotei.
The new reform of the common fisheries policy was launched in April 2009 with a wide-ranging consultation. The public was invited to submit views on the key challenges ahead for the European fisheries sector.
Noua reformă a politicii comune în domeniul pescuitului a fost lansată în aprilie 2009 de o largă consultare a publicului, invitat să-şi exprime opinia privind problemele majore ale sectorului european al pescuitului.
These challenges were outlined in a green paper describing the situation and discussing options for maintaining the economic, social and environmental sustainability of fisheries.
Aceste probleme au fost introduse printr-o carte verde care a prezentat situaţia şi a subliniat pistele avute în vedere pentru menţinerea durabilităţii economice, sociale şi de mediu privind pescuitul.
The Commission gave those concerned a final chance to come together on 16 November in Brussels. The presence of two European Commissioners whose competences are closely affected by fisheries activities – Maria Damanaki (Maritime Affairs and Fisheries) and Janez Potočnik (Environment) – exemplified the scope of the challenges at the heart of this reform.
Alte poziţii împărtăşite de un număr mare de participanţi sunt o dimensiune externă puternică, o acvacultura europeană mai competitivă şi dinamică, o politică de piaţă şi comerţ ca un pilon puternic al politicii comune în domeniul pescuitului, o mai bună luare în considerare a pescuitului costier la scară mică şi o integrare a pescuitului în politica maritimă, bazată pe abordarea ecosistemică.
isheries and a qu ac ul t ur F
es cu it ul şi ac P ie 2011 I f eb ru ar I
For nearly nine months, European citizens and fisheries operators submitted their contributions on the options discussed in the green paper.
Timp de aproape nouă luni, cetăţenii europeni şi specialiştii în domeniul pescuitului şi-au putut exprima opinia cu privire la modalităţile subliniate de cartea verde.
During this period, Commission officials took part in more than 100 meetings in the field, which enabled them to meet players, share information and debate problems and solutions with them.
În timpul acestor nouă luni, agenţii Comisiei au participat la peste 100 de întâlniri organizate pe teren, care le-au permis să întâlnească actorii din domeniu, să-i informeze şi să discute cu aceştia probleme şi soluţii.
A second round of meetings, public debates, seminars and conferences was held in 2010, with the participation of institutions, stakeholders and NGOs.
A doua serie de întâlniri, de dezbateri publice, de seminarii şi de conferinţe a fost ţinută în 2010, cu participarea instituţiilor, actorilor implicaţi şi ONG-urilor.
Eight projects in different geographical areas and on different aspects of the reform were presented at workshops and followed by a debate: stakeholder involvement, individual transferable quotas, reduction of discards, innovation, women’s role, sustainable aquaculture, consumption and the Mediterranean.
Pentru a prezenta amploarea problemei din cadrul acestei reforme, actorii au fost întâmpinaţi de către doi comisari ale căror competenţe sunt afectate în mod semnificativ de activităţile de pescuit: Maria Damanaki (Comisarul European pentru afaceri maritime şi pescuit) şi Janez Potočnik (Comisarul European pentru mediu).
The ideas presented at the conference showed that the goal of a thorough reform can be met. These stakeholders proved that an innovative, greener and simpler policy is possible.
Consultarea a evidenţiat patru domenii principale ale politicii comune în domeniul pescuitului, prin intermediul cărora reforma ar trebui să găsească răspunsuri:
In the wake of this final stage of consultation, an initial legislative package is expected to be proposed towards mid-2011.
Opt proiecte repartizate geografic şi pe teme de reformă au fost prezentate în atelier şi urmate de discuţii: implicarea actorilor interesaţi, drepturile individuale transferabile, reducerea emisiilor, inovarea, rolul femeilor, acvacultura durabilă, consumul şi Marea Mediterană.
After around two years of discussions and debates within the European institutions, final adoption of the reform is likely in late 2012, with implementation beginning on 1 January 2013.
Ideile prezentate în cadrul conferinţei au arătat că obiectivul urmărit de o reformă fundamentală poate fi realizat. Aceşti actori au dovedit că o politică inovatoare, mai ecologică şi mai simplă este posibilă.
• the first is to tackle the problem of overfishing and safeguard the marine environment while complying with sustainable fishing levels, reducing discards and minimizing the impact of fisheries on the ecosystem;• the second is to bring about change in CFP decision-making (‘governance’) so that it is better suited to realities on the ground and enhancing the sector’s involvement;• the third is to reduce fleet overcapacity and adapt capacity to the availability of resources, while giving certain fisheries the option to introduce individual transferable quotas;• the fourth is to put in place a financial instrument that serves only the objectives of the reformed CFP and puts an end to measures to assist the fleet.
• primul constă în abordarea problemei pescuitului excesiv şi în conservarea mediul marin, respectând în acelaşi timp nivelurile de pescuit durabil, reducând emisiile şi minimizând impactul pescuitului asupra ecosistemului;• al doilea constă în necesitatea de a schimba procesul de decizie al politicii comune în domeniul pescuitului („guvernanţă“), pentru al adapta mai bine la realităţile de pe teren şi pentru a implica mai mult sectorul;• al treilea domeniu constă în a reduce supracapacitatea flotei de pescuit şi în a o adapta mai bine la disponibilitatea resurselor, cu introducerea drepturilor individuale transferabile, opţional pentru unele zone de pescuit;
Gdansk and Gdynia: two ports expanding side-by-side o ck e rs t
Gdansk şi Gdynia: două porturi învecinate în dezvoltare o ck e rs t
Activity at Gdansk is based mainly at the northern port, which opens onto the Gulf of Gdansk.
Totuşi, activitatea portului Gdansk se desfăşoară mai ales în portul din nord, deschis la golful Gdansk.
A small road lined with birch trees leads to ultramodern terminals.
Un drum mic înconjurat de mesteceni duce la terminalele ultramoderne.
In 2009, traffic at this port reached a total of 24 million tonnes (coal, copper, iron, cereals, liquid fuel, etc.), according to the Gdansk Port Authority.
În 2009, traficul acestui port a ajuns la 24 de milioane de tone (cărbune, cupru, fier, cereale, combustibil lichid…) conform autorităţilor portuare din Gdansk.
Some choices proved to be risky: the cereals terminal has never been used and the coal terminal is idling.
Unele alegeri au fost riscante, precum terminalul de cereale, care nu a fost folosit până în prezent, sau cel de cărbune, care merge încet.
At the heart of the Baltic Sea, the port of Gdansk enjoys outstanding natural conditions: deep waters (16.5 metres), no tides and ice-free conditions in winter.There have been two major foreign investments in the port in recent years.
În centrul Mării Baltice, portul Gdansk se bucură de condiţii naturale excepţionale: adâncime mare (16,5 metri), fără maree, nicio porţiune de gheaţă. Portul a beneficiat în ultimii ani de două importante investiţii străine.
Its smaller but dynamic neighbour, Gdynia, is striving to attract more cargo ships.
Vecinul său, Gdynia, mai mic, dar dinamic, încearcă să atragă mai multe transporturi de marfă.
Major infrastructure works are on the drawing board to speed up the port’s development.
Dar investiţiile mari permit salvarea activităţilor în declin.
Public funds, both local and European, are helping to finance a road that will connect the port to the airport in 2012, and two other roads will make it easier to move around the port.
În 2007, un fond australian a investit 200 de milioane de euro în construirea unui terminal de containere în ape adânci (DCT).
‘And nearly 300 hectares are awaiting investments in Gdansk’, notes Julian Skelnik, Director of Development at the Gdansk Port Authority.
Aici, totul este nou-nouţ: drumul care duce la terminal, calea ferată dublă în spatele platformei imense, care se găseşte faţă în faţă cu marea, şi, desigur, birourile care primesc pe cei 300 de angajaţi.
isheries and a qu ac ul t ur F
„Primul vapor din China a sosit la Gdansk în ianuarie.
Huge cranes hover over and are visible from the old town like good fairies keeping watch over the historic centre of Gdansk.
De atunci, creşterea este fenomenală: peste 180 % în acest an“, afirmă plin de entuziasm Boris Wenzel, CEO al DCT.
The port’s proximity is impossible to ignore.
Se va ajunge la peste 400 000 TEU în 2010.
The houses that line its cobblestone streets are a reminder of the commercial ties built by Gdansk, with other European ports, in particular Rotterdam, from as early as the 15th century.
În aceste containere, se pot găsi toate tipurile de mărfuri: mobilier, aparate electrocasnice, îngrăşăminte şi chiar produse proaspete.
y 2011 I
a cu lt ur v es cu it ul şi ac P ie 2011 I
The port of Gdansk also has two ferry terminals – the Polferries terminal and a more recent terminal situated on the peninsula of Westerplatte, less than half an hour from the historic centre.
Macarale uriaşe, aplecate în faţă, ca nişte zâne bune, vizibile din oraşul vechi, par să vegheze asupra centrului istoric din Gdansk. Astfel, nu poate fi ignorată apropierea imediată a portului.
Passengers are mostly Swedish and come to visit the old town and the region, especially the Malbork castle, once the seat of the Teutonic knights.
Pe străzile pietruite, arhitectura caselor aminteşte de legăturile comerciale care legau Gdansk, din secolul al XV-lea, de alte porturi europene, în special de cel din Rotterdam.
Just a stone’s throw from the old town, the Stocznia Gdanska shipyards cover hundreds of hectares.
La doar câţiva paşi de oraşul vechi, şantierele navale, Stocznia Gdanska, se întind peste sute de hectare.
It was here that the riots of 1970 broke out and that the Solidarnosc movement emerged in the 1980s.
În acest şantier au început să se manifeste revoluţia de la 1970 şi mişcarea Solidarnosc în anii 1980.
Ships are still built here (container vessels, gas tankers, trawlers and so on) as well as all sorts of steel products, especially wind turbine masts.
Încă se mai construiesc aici nave (portcontainere, de gaz, traulere…), şi se fabrică, de asemenea, toate tipurile de piese de oţel, inclusiv dispozitive eoliene.
On the 70 hectares of the site not in use today, the Gdansk town hall plans to build a European solidarity centre to commemorate the struggles for freedom that took place here.
Pe 70 de hectare de teren neutilizate în prezent, primarul din Gdansk are planuri de a construi Centrul European de Solidaritate, în memoria luptelor pentru libertate, care au avut loc acolo.
Why two ports?
De ce există două porturi?
In 1919, Gdansk became a free city under the German name of Danzig.
În 1919, Gdansk devine un oraş liber, sub numele german de Danzig.
Deprived of its port, Poland decided to develop a new maritime outlet.
Lipsită de marele său port, Polonia încearcă să construiască o nouă ieşire la mare.
It chose the village of Gdynia, 20 km from Danzig.
Este ales satul Gdynia, situat la 20 km de Danzig.
The port was built in 1922 and expanded rapidly, handling the majority of Baltic maritime traffic by 1937.
Construit în 1922, portul Gdynia s-a dezvoltat în scurt timp. În 1937, absorbea deja majoritatea traficului maritim al Mării Baltice.
A bit further, the Vistula Canal separates the inland port from the northern port, built in the early 1970s.
Un pic mai departe, canalul Vistula separă portul interior de portul din nord, construit la începutul anilor 1970.
Visitors can cross the canal on the ferry used by port employees.
Pentru al traversa, trebuie să găsiţi un loc la bordul unui feribot care transportă personalul portuar.
Situated along the oxbow of the Vistula and the canal, the inland port can handle roll-on/roll-off ships (Ro-Ro) carrying cargoes of raw materials, such as steel, fertiliser, cereals and coal.
Situat de-a lungul braţului mort al Vistulei şi al canalului, portul interior poate găzdui nave de transport autoturisme (Ro-Ro), nave de marfă încărcate cu materii prime, precum oţel, îngrăşăminte, cereale, cărbune.
(1) Twenty-foot equivalent units (a standard measure of container capacity).
(1) Echivalentul a douăzeci de picioare (măsură standard pentru capacitatea unui container).
Gdansk and Gdynia at a glance
Gdansk şi Gdynia în câteva cifre
(sources: Gdansk and Gdynia Port Authorities)
(surse: Autorităţile portuare din Gdansk şi Gdynia)
RUSSIAN FEDERATION
FEDERAŢIA RUSĂ
Gdansk• 450 000 inhabitants.• 2 500 employees.• 24 million tonnes of traffic in 2009.• 2 major investments: deepwater container terminal (DCT) built in 2007 and dry bulk cargo terminal acquired by the Belgian firm Sea Invest.
Gdansk• 450 000 de locuitori.• 2 500 de salariaţi.• 24 milioane de tone de trafic în 2009.• 2 mari investiţii: terminal de containere în ape adânci construit în 2007, DCT, şi terminal de mărfuri solide în vrac achiziţionat de Sea Invest Belgia.
Inland port
Portul interior
Gdynia• 250 000 inhabitants.• 2 200 employees.• 14.2 million tonnes of traffic in 2009.• 2 privatised terminals: Baltic Container Terminal, sold for EUR 40 million to the Philippines-based group ICSI, and Baltic Grain terminal, sold for EUR 10 million to Dutch and Polish investors.• Tourism (cruise ships): 135 000 passengers in 2009.
Gdynia• 250 000 de locuitori.• 2 200 de salariaţi.• 14,2 milioane de tone de trafic în 2009.• 2 terminale privatizate: Baltic Container Terminal vândut cu 40 de milioane de euro grupului filipinez ICSI şi Baltic Grain Terminal vândut cu 10 milioane de euro investitorilor din Olanda şi Polonia. • Turism (vase de croazieră): 135 000 de pasageri în 2009.
Port activity at Gdansk is divided between the inland port on the Vistula Canal and the northern port, seen here, which opens directly onto the Gulf of Gdansk.
Activitatea portului Gdansk este împărţită între portul interior, canalul Vistulei şi portul din nord, care poate fi văzut aici, cu deschidere directă spre Golful Gdansk.
isheries and a qu ac ul t ur F y 2011 I
op a ur a în E a cu lt ur v es cu it ul şi ac P ie 2011 I f eb ru ar I
Gdynia, the other hub e br ua rI F
Anul trecut, s-a înregistrat un trafic de 200 000 de pasageri.
The money from the privatisations belongs to the port, which still owns the land.
„Privatizarea a fost o alegere bună, explică Janusz Jarosinski.
This money can only be spent on developing its infrastructures.’
În doi ani, toate terminalele portului vor fi pe mâinile companiilor private.
As a result, with 75 % funding from the European Union, the port was able to finance a section of road that links the town to the port.
Aceste sume nu pot fi cheltuite decât pentru dezvoltarea infrastructurilor sale.“ Astfel, portul ajutat în proporţie de 75 % de UE, a finanţat, de exemplu, un tronson de drum care leagă oraşul de port.
Here too, major development programmes are being studied.
De asemenea, sunt luate în considerare programe majore de dezvoltare.
Gdynia, confined to a limited area, has major expansion projects, including digging a canal to increase its depths.‘We plan to invest EUR 140 million over the next four years to be able to attract larger ships’, explains Janusz Jarosinski.
Gdynia, blocat pe un teritoriu mic, are proiecte majore de extindere, precum operaţiunea de săpare a canalului pentru a ajunge la o adâncime mai mare. „Intenţionăm să investim 140 milioane de euro în următorii 4 ani, cu scopul de a atrage nave mai mari“, explică Janusz Jarosinski.
Some 20 kilometres away, Gdynia, the neighbouring port developed in 1922, intends to stay in the race.
La douăzeci de kilometri depărtare, Gdynia, portul vecin construit în 1922, intenţionează să rămână în cursă. „Gdynia a fost un port important.
During the Communist era, it was specialised in freight, while Gdansk mostly handled coal and fuel’, explains Janusz Jarosinski, President of the Gdynia Port Authority for 20 years.
În timpul erei comuniste, era specializat pe mărfuri, în timp ce Gdansk se concentra pe cărbune şi combustibil lichid“, aminteşte Janusz Jarosinski, care este de 20 de ani preşedintele autorităţilor portuare Gdynia.
Traffic in 2009 stood at 14.2 million tonnes: 65 % general cargo, 15 % cereals (soy, wheat), 10 % coal and 10 % bulk (fertilisers, chemical products).
În 2009, traficul a crescut la 14,2 milioane de tone, repartizate în 65 % mărfuri diverse, 15 % cereale (soia, grâu), 10 % cărbune şi 10 % vrac (îngrăşăminte, produse chimice).
Gdynia also has a very active ferry route between Poland and Sweden and has opened a new motorway of the sea between Germany and Poland.
De asemenea, Gdynia are o linie de feriboturi foarte activă între Polonia şi Suedia şi a deschis o nouă autostradă maritimă între Germania şi Polonia.
The port handled 135 000 cruise ship passengers in 2009, according to Port Authority statistics.
În plus, 135 000 de pasageri de nave de croazieră au trecut prin port în 2009, potrivit datelor autorităţilor portuare.
A common standard for European organic aquaculture l age ul i on el F L ©
Un standard comun pentru acvacultura ecologică europeană comercializarea produselor ecologice de acvacultură, preambalate sub acelaşi logo pe orice piaţă internă din cadrul UE.
This innovative Regulation covers all types of fresh water and marine animal production: fish, obviously, but also crustaceans, molluscs and even seaweed.
Inovaţie esenţială, acest regulament include toate tipurile de producţie de animale de apă dulce sau de apă de mare: bineînţeles peşti, dar şi crustacee, moluşte şi chiar alge marine.
‘No earlier text permitted the labelling of organic seaweed’, notes Jean-François Arbona, of C-Weed Aquaculture, a firm specialised in the production of sea plants.
„Niciun text până în acest moment nu permitea etichetarea algelor ca «ecologice»“, precizează Jean-François Arbona, de la C-Weed Aquaculture, o companie specializată în producţia de plante marine.
‘This regulation also makes possible the existence of aquaculture (shellfish, crustaceans, etc.) under an organic label that encourages producers by adding value to good environmental practice.’
„Acest regulament face posibilă, printre altele, existenţa unei acvaculturi (scoici, crustacee…) sub eticheta ecologică, care încurajează producătorii, valorificând bunele practici de mediu.“
Reducing farming density
Reducerea densităţii crescătoriilor
The densities imposed by the European text are in line with those generally set by existing organic certification standards and are much stricter than those for conventional production.
Acum, consumatorul european va putea identifica în mod clar produsele de acvacultură ecologice, care îndeplinesc standardul european de producţie ecologică.
For salmon, for example, Europe’s largest organic aquaculture production, the density of an organic farm cannot exceed 10 kg/m3 in sea water, compared with 70 kg/m3 with conventional production.
Obiectivul este de a asigura producţia de alimente de înaltă calitate, limitând impactul asupra mediului acvatic.
European consumers will now be able to identify the organic aquaculture products that meet European organic production standards.
Densităţile stabilite de textul european sunt în concordanţă cu cele practicate în general de certificările ecologice existente şi mult mai stricte decât producţia numită convenţională.
The aim is to guarantee the production of high quality foods while limiting the impact on the aquatic environment.
De exemplu, pentru cea mai importantă producţie de acvacultură„ecologică“ europeană, somonul, densitatea de somon întro exploataţie de acvacultură„ecologică“ nu poate depăşi 10 kg/m3 în apă de mare, pe când în producţia convenţională a putut ajunge la 70 kg/m3.
Dr Giuseppe Lembo (COISPA Tecnologia & Ricerca) is an expert in fish welfare in aquaculture. In his view, the maximum stocking densities authorised in the European Union represent a balanced compromise between welfare, high quality and profitability. ‘Today there is a growing interest in the welfare of farmed fish’, he explains. ‘And more and more fish farmers are becoming aware that, over and above a question of ethics, the success of their production is at stake. The concept of minimum space for fish is more complex than for terrestrial animals and there are many inter-species differences as regards the need for space and stocking density tolerance.’ op eur e in E The Regulation on organic aquaculture animal (fish, molluscs, crustaceans) and seaweed production entered into force on 1 July 2010.
Regulamentul cu privire la producţia ecologică de animale de acvacultură (peşti, moluşte, crustacee) şi alge marine a intrat în vigoare la 1 iulie 2010.