natgillin/translations-raw huggingface dataset:
new clients in Denmark, Germany, Hungary and Finland (
Pe ansamblu, canabisul este, de asemenea, al doilea drog ca num≤r de men†iuni în rapoartele privind persoanele supuse unui prim tratament, acestea reprezentând 27 % din noii pacien†i raporta†i în 2004, deªi exist≤ varia†ii
) See Figure TDI-2 in the 2006 statistical bulletin.)
) Vezi Figura TDI-2 din Buletinul statistic 2006.
Over the period 1999–2004, the proportion of all new clients seeking treatment for cannabis increased in most countries that reported data (73
în Danemarca, Germania, Ungaria ªi Finlanda (72
some recent studies also report that there has been an increase in adolescents seeking treatment for cannabis use who have coexisting mental health problems, and that this may be an important factor influencing demand for treatment (78
73 în majoritatea †≤rilor care au raportat date în acest sens (
In almost all countries for which data are available, the proportion of new clients reported as seeking treatment for cannabis use is higher than the proportion of all clients;
În aproape toate †≤rile pentru care exist≤ date disponibile, propor†ia pacien†ilor noi înregistra†i ca solicitând tratament pentru consumul de canabis este mai mare decât propor†ia tuturor pacien†ilor; în câteva †≤ri propor†iile sunt
74 in a few countries the proportions are roughly equal (
74 aproximativ egale (
The greatest demand for treatment for cannabis use is in
pentru consumul de canabis se înregistreaz≤ în servicii de
It is also important to understand better the needs of cannabis users at the population level.
De asemenea, este important ca popula†ia s≤ în†eleag≤ mai bine nevoile consumatorilor de canabis.
The EMCDDA estimates there are around 3 million intensive cannabis users (defined as daily or almost daily cannabis use) in the EU.
OEDT estimeaz≤ un num≤r de 3 milioane de consumatori intensivi de canabis (defini†i drept consumatori zilnici sau aproape zilnici de canabis) în Uniunea European≤.
Although the number of these requiring interventions is unknown, the number of cannabis-related treatment demands is small in relation to this figure.
Deªi num≤rul celor care solicit≤ interven†ii nu se cunoaªte, num≤rul cererilor de tratament legate de canabis este mic fa†≤ de aceast≤ cifr≤.
A number of factors are likely to be associated with the increased demand for cannabis treatment, and this remains an area requiring research scrutiny.
Mai mul†i factori se pot asocia creªterii cererii de tratament pentru consumul de canabis, fiind necesar s≤ se fac≤ cercet≤ri am≤nun†ite în acest sens.
Possible reasons for an increase include an escalation in intensive cannabis use and related problems in the population, an increased perception of the risks of cannabis use, an increase in the number of referrals to treatment from the criminal justice system, clearly important in some countries, and changes in the reporting system and/or its coverage (76).
Creªterea cererii de tratament s-ar putea datora unei extinderi a consumului intensiv de canabis ªi problemelor ce apar ca urmare a acestui fapt în rândul popula†iei, unei în†elegeri sporite a riscurilor asociate consumului de canabis, unei creªteri, evident importante în unele †≤ri, a num≤rului de trimiteri la tratament din partea sistemului de urm≤rire penal≤ ªi schimb≤rilor la nivelul sistemului de raportare ªi/sau gradului de cuprindere al acestuia (76).
The available data suggest that cannabis clients in outpatient treatment centres tend to be relatively young: virtually all cannabis clients new to treatment are under 30 years old.
Potrivit informa†iilor disponibile, pacien†ii consumatori de canabis din centrele de tratament în ambulatoriu tind s≤ fie relativ tineri; practic, to†i pacien†ii noi care fac tratament pentru dependen†a de canabis au vârste sub 30 de ani.
Teenagers in specialised drug treatment are more likely to be recorded as having a primary cannabis problem than are clients in other age groups, with cannabis accounting for 75 % of treatment demands among those younger than
Este mult mai probabil ca adolescen†ii care beneficiaz≤ de tratament specializat pentru dependen†≤ de droguri s≤ se înregistreze pentru prima dat≤ cu problema canabisului decât pacien†ii din celelalte grupe de vârst≤, canabisul f≤când obiectul a 75 % din cererile de tratament în rândul persoanelor cu vârste sub 15 ªi a 63 % din cereri pentru cei cu vârste cuprinse între 15–19 ani (79).
Most clients report having first used cannabis when in the youngest age groups, with 36.8 % using the drug for the first time before the age of 15.
Majoritatea pacien†ilor declar≤ c≤ au consumat canabis pentru prima dat≤ când f≤ceau parte din grupe de vârst≤ mai mic≤, un procent de 36,8 % consumând drogul pentru prima dat≤ înainte de vârsta de 15 ani.
Almost no one seeking treatment reports having used cannabis for the first time after the age of
Aproape nici o persoan≤ care solicit≤ tratament nu declar≤ c≤ a consumat
29 years (
80 canabis pentru prima dat≤ dup≤ vârsta de 29 de ani (
Overall, cannabis clients can be divided into three groups: those who use it occasionally (34 %), those using it once to several times a week (32 %) and those using it daily (34 %).
Pe ansamblu, consumatorii de canabis se pot împ≤r†i în trei grupe: cei care consum≤ canabis ocazional (34 %), cei care îl consum≤ o dat≤ sau de câteva ori pe s≤pt≤mân≤ (32 %) ªi cei care îl consum≤ zilnic (34 %).
There are marked differences between countries in the frequency of cannabis use among new clients, with the highest proportion of daily cannabis users being reported in the Netherlands and Denmark and the highest proportions of occasional users or those who have not used cannabis in the month prior to treatment being found in Germany, Greece and Hungary.
Exist≤ diferen†e marcante între †≤ri în ceea ce priveªte consumul de canabis în rândul noilor pacien†i, raportându-se cea mai mare propor†ie a consumatorilor zilnici de canabis în ¬≤rile de Jos ªi Danemarca ªi cele mai însemnate propor†ii ale consumatorilor ocazionali sau ale celor care nu au folosit canabisul în luna precedent≤ tratamentului în Germania, Grecia ªi Ungaria.
This variation probably reflects differences in referral to treatment (e.g. more referrals from the criminal justice system or from social networks) (77).
Aceast≤ varia†ie reflect≤ probabil diferen†e în ceea ce priveªte trimiterile la tratament (de exemplu, mai multe trimiteri din partea sistemului de urm≤rire penal≤ sau din partea serviciilor sociale) (77).
The extent to which cannabis users in treatment meet diagnostic criteria for either dependence or harmful drug use is an important question.
Este important s≤ se cunoasc≤ m≤sura în care consumatorii de canabis care beneficiaz≤ de tratament îndeplinesc criteriile de diagnostic pentru dependen†≤ sau pentru consumul periculos de droguri.
Currently, this is an area requiring further investigation.
În prezent, este necesar s≤ se fac≤ cercet≤ri suplimentare în acest domeniu.
As referral practices differ between countries, there is a need for studies to document the differing clinical characteristics of those receiving treatment for cannabis use.
Deoarece practicile de trimitere la tratament difer≤ de la
Well-implemented universal prevention programmes can delay or reduce the initiation of young people into the use of substances such as tobacco, alcohol and cannabis.
Prin programe universale de prevenire, aplicate corespunz≤tor, se poate întârzia sau reduce ini†ierea tinerilor în consumul unor substan†e, precum tutunul, alcoolul ªi canabisul.
The profiles of young cannabis users, at least in the early stages of consumption, do not differ from those of young alcohol or tobacco users.
Importan†a acestui fapt este sus†inut≤ de dovezi c≤ cei care încep s≤ consume droguri la vârste timpurii (din
Annual report 2006: the state of the drugs problem in Europe prevention for young people should not focus on cannabis alone, but should be aimed at preventing use of alcohol and tobacco too.
Profilurile consumatorilor tineri de canabis, cel pu†in la începutul consumului, nu difer≤ de cele ale consumatorilor tineri de alcool sau tutun.
available data from the first two or three months of operation show attendance figures of 3 500–4 000 individuals per month, of whom 2 000–2 500 were cannabis users (the others being parents, relatives and youth workers).
Primele date disponibile din primele 2 sau 3 luni de func†ionare indic≤ o frecven†≤ de 3 500–4 000 de persoane pe lun≤, din care 2 000–2 500 au fost consumatori de canabis (ceilal†i fiind p≤rin†i, rude ªi asisten†i sociali pentru tineri).
Alternative strategies are to offer short but structured courses with around 10 group sessions (Germany, Denmark, the Netherlands, Austria).
Unele strategii alternative vor oferi cursuri scurte, dar structurate, cu aproximativ 10 sesiuni de grup (Germania, Danemarca, ¬≤rile de Jos, Austria).
An accompanying manual, SKOLL (self-control training), has been launched by a Dutch–German Euregio project.
Un proiect EUREGIO germano-olandez a lansat un manual asociat acestor cursuri, SKOLL (preg≤tire în domeniul st≤pânirii de sine).
Often, cannabis-specific ‘training courses’ rely on the fact that cannabis use or possession is illegal and participants are referred via the criminal justice system.
Deseori, „cursurile de instruire” privind problemele specifice legate de canabis se bazeaz≤ pe faptul c≤ posesia sau consumul de canabis sunt ilegale, iar participan†ii sunt trimiªi la aceste cursuri prin intermediul sistemului de urm≤rire penal≤.
Motivation to participate largely comes from the fact that attendance at such courses is an obligatory part of a judicial sentence.
Motiva†ia de a participa provine în mare m≤sur≤ din faptul c≤ frecventarea unor astfel de cursuri este o component≤ obligatorie din sentin†a judec≤toreasc≤.
Nonetheless, these methods enable contact to be established with at least part of the group at risk.
Totuªi, aceste metode faciliteaz≤ stabilirea unei leg≤turi cu cel pu†in o parte a grupului expus riscurilor.
Gender is an important issue in cannabis prevention (see the selected issue on gender).
Genul este un aspect important în prevenirea consumului de canabis (vezi extrasul privind sexele).
Boys are at more risk of progression to more intensive use, perhaps because girls are more responsive to parental disapproval and are more cautious in the selection of their peers.
Riscul ca b≤ie†ii s≤ treac≤ la un consum mai intensiv este mai ridicat, probabil pentru c≤ fetele sunt mai receptive la dezaprobarea p≤rin†ilor ªi sunt mai precaute în alegerea anturajului.
However, this is changing as the traditional roles of males and females change in modern societies.
Cu toate acestea, acest lucru se schimb≤ pe m≤sur≤ ce rolurile tradi†ionale ale b≤rba†ilor ªi femeilor se schimb≤ în societ≤†ile moderne.
In several European countries projects aimed at preventing cannabis as well as alcohol use (Bagmaendene, Denmark; Beer-Group, Germany; and Risflecting, Austria) attempt to address boys’ lack of communication skills.
În câteva †≤ri europene, proiectele destinate prevenirii consumului de canabis ªi de alcool (Bagmaendene, în Danemarca; Beer-Group, în Germania; ªi Risflecting, în Austria) au în vedere tratarea lipsei abilit≤†ilor de comunicare ale b≤ie†ilor.
It is known that one reason for intensive consumption of alcohol and cannabis among boys is that they find it difficult to approach girls, and thus these projects offer training in flirting.
Se ªtie c≤ unul dintre motivele care stau la baza consumului intensiv de alcool ªi canabis în rândul b≤ie†ilor este dificultatea acestora de a aborda fetele, în consecin†≤, prin intermediul acestor proiecte ei înva†≤ cum s≤ flirteze.
Selective prevention in schools targets risk factors associated with drug use such as early school leaving, antisocial behaviour, academic underachievement, low bonding, and infrequent attendance at school and impaired learning because of drug use.
Prevenirea selectiv≤ în ªcoli vizeaz≤ factorii de risc asocia†i consumului de droguri, precum abandonarea timpurie a ªcolii, comportamentul antisocial, performan†ele ªcolare reduse, gradul sc≤zut de ataªare fa†≤ de alte persoane, frecven†a redus≤ la ªcoal≤ ªi diminuarea capacit≤†ii de înv≤†are din cauza consumului de droguri.
Many European selective prevention interventions tend towards the provision of information on cannabis.
Multe interven†ii de prevenire selectiv≤ la nivel european se direc†ioneaz≤ spre furnizarea de informa†ii privind canabisul.
Several more evidence-based approaches, including normative restructuring (e.g. learning that most peers disapprove of use), assertiveness training, motivation and goal-setting, as well as myth correction (on value associations with cannabis), have yet to become established as standard elements of cannabis prevention programmes.
Câteva abord≤ri, bazate mai mult pe fapte, inclusiv restructurarea normativ≤ (de exemplu, a afla c≤ majoritatea membrilor grupului dezaprob≤ consumul), formarea în dezvoltarea unui comportament asertiv, motiva†ia ªi stabilirea unor scopuri, precum ªi corectarea unor mituri (privind valorile asociate canabisului), înc≤ mai trebuie stabilite ca elemente standard ale programelor de prevenire a consumului de canabis.
A recent meta-analysis of prevention programmes for vulnerable young people (Roe and Becker, 2005) found that information-based approaches have little or no impact on consumption behaviours or attitudes, whether in universal prevention or selective prevention.
O meta-analiz≤ recent≤ a programelor de prevenire destinate tinerilor vulnerabili (Roe ªi Becker, 2005) a revelat c≤ abord≤rile bazate pe informa†ii au un impact redus sau nul asupra comportamentelor sau atitudinilor de consum, indiferent dac≤ vizeaz≤ prevenirea universal≤ sau cea selectiv≤.
The same authors found that comprehensive social influence programmes have an important effect on vulnerable young people.
Aceiaªi autori au constatat c≤ programele extinse de influen†are social≤ au un efect semnificativ asupra tinerilor vulnerabili.
Specific drug counselling centres are frequent in Germany, France and the Netherlands.
Proiectul german „Drogat la ªcoal≤” are în vedere instruirea profesorilor în depistarea ªi prevenirea din timp a consumului de canabis, precum ªi interven†ia oportun≤ în acest sens, vizând ªi stabilirea unei leg≤turi între ªcoli ªi serviciile de consiliere privind drogurile.
Since January 2005, more than 250 ‘cannabis consultation’ clinics have been set up throughout the French territories.
Acest proiect, la fel ca cele de aceeaªi natur≤ din Austria, este un proiect de instruire format din 10 module, având scopul de a conªtientiza tot mai mult profesorii cu privire la consumul de canabis ªi de a identifica elevii afla†i în pericol.
Aimed at teenagers who are experiencing difficulties as a result of their use of cannabis or other drugs, as well as their parents, these facilities are anonymous, free and open to all.
Centre de consiliere specific≤ privind drogurile se g≤sesc în num≤r mare în Germania, Fran†a ªi ¬≤rile de Jos.
They are located in the major French cities for easy access.
Din ianuarie 2005, sau înfiin†at peste 250 de clinici de „consultan†≤ privind canabisul” pe întreg teritoriul Fran†ei.
Consultations are carried out by professionals trained in the use of evaluation tools and brief interventions that deal with addictions, and are also able to identify social, medical or psychiatric services appropriate for clients needing specialised care.
Destinate adolescen†ilor care se confrunt≤ cu dificult≤†i ca urmare a consumului de canabis sau de alte droguri, precum ªi p≤rin†ilor lor, aceste unit≤†i sunt anonime, gratuite ªi deschise pentru to†i.
An important point emerging from the few available evaluations of European selective cannabis prevention projects (FRED, Way-Out, Sports for Immigrants and others; see above and EDDRA at http://eddra.emcdda.europa.eu) is the efficacy of comprehensive social influence techniques.
Un important punct ce reiese din pu†inele evalu≤ri disponibile ale proiectelor europene de prevenire selectiv≤ a consumului de canabis (FRED, Way-Out [Droga†i], Sports for Immigrants [Sporturi pentru imigran†i] ªi altele; vezi mai sus ªi EDDRA la http://eddra.emcdda.europa.eu] este eficacitatea tehnicilor extinse de influen†are social≤.
Among the positive effects achieved by these techniques are a reduction in consumption levels, an increase in the self-perception of problem use, a reduction in the main risk factors and associated problems, as well as increased selfcontrol and motivation.
Printre efectele pozitive ale acestor tehnici sunt reducerea nivelurilor de consum, sporirea perceperii problemelor personale legate de consum, o reducere a principalilor factori de risc ªi a problemelor asociate, precum ªi o mai mare st≤pânire de sine ªi motiva†ie.
Brief intervention for cannabis users
Scurt≤ interven†ie pentru consumatorii de canabis
Brief interventions are cost-effective and may be particularly appropriate to cannabis users, as they are found to work well with drug users who:
Interven†iile de scurt≤ durat≤ sunt ieftine ªi sunt potrivite în special pentru consumatorii de canabis, deoarece se pare c≤ sunt eficiente în cazul consumatorilor de droguri care: au probleme pu†ine legate de consumul de droguri
• are experiencing few problems with their drug use;
• prezint≤ niveluri sc≤zute de dependen†≤
• have a short history of drug use;
• au un mediu stabil (social, academic, familial)
Brief intervention is an approach that aims to make people reflect on their use of drugs and to provide them with skills to control it.
Interven†ia de scurt≤ durat≤ este o abordare care urm≤reªte s≤-i fac≤ pe oameni s≤ analizeze consumul de droguri ªi s≤ le asigure tehnicile necesare pentru al controla.
The concept is largely based on motivational interviewing, a non-judgemental, non-confrontational approach that explores the client’s values, objectives, self-assessment of use and gives feedback on discrepancies between the client’s self-image and actual status.
Conceptul are în mare m≤sur≤ la baz≤ interviul motiva†ional, o abordare care nu judec≤ ªi nu confrunt≤ ªi care studiaz≤ valorile, obiectivele ªi auto-evaluarea propriului consum de c≤tre pacient ªi ofer≤ un feedback privind discrepan†ele dintre imaginea creat≤ de pacient ªi situa†ia real≤.
• are unsure or ambivalent about changing their drug use.
• nu sunt siguri sau sunt indeciªi cu privire la schimbarea consumului de droguri.
Brief intervention is often targeted at an early stage of a person’s alcohol or drug use to prevent the development of serious drug problems later on.
Interven†ia de scurt≤ durat≤ se aplic≤ de cele mai multe ori într-o etap≤ incipient≤ a consumului de alcool sau de droguri al unei persoane pentru a preveni apari†ia în viitor a unor probleme serioase legate de droguri.
There is evidence for the effectiveness of brief intervention in preventing alcohol and tobacco misuse, and there is growing interest in the value of this approach for other substances.
Exist≤ dovezi privind eficacitatea interven†iei de scurt≤ durat≤ în prevenirea abuzului de alcool ªi tabac, existând de asemenea un interes crescut privind însemn≤tatea acestei abord≤ri ªi în cazul altor substan†e.
This kind of approach is now used in several countries, including Germany, the Netherlands, Austria and the United Kingdom, where interventions may take the form of counselling, ‘cannabis courses’ or even self-help websites.
Acest tip de abordare este utilizat în prezent în câteva †≤ri, inclusiv în Germania, ¬≤rile de Jos, Austria ªi Regatul Unit, unde interven†iile pot ap≤rea sub forma consilierii, „cursuri privind canabisul” sau chiar site-uri de autoajutorare.
For example, the German website-based counselling programme, Quit the Shit (www.drugcom.de), is an innovative approach, using telematics, for cannabis users who want to reduce or stop their drug use.
De exemplu, programul german de consiliere virtual≤ „Quit the Shit” [Las≤-te de drog] de pe site-ul (www.drugcom.de) reprezint≤ o abordare inovatoare, care foloseªte telematica ªi se adreseaz≤ consumatorilor de canabis care doresc s≤ reduc≤ sau s≤ întrerup≤ consumul de droguri. Alte site-uri asem≤n≤toare având op†iuni de autoajutorare: www.jellinek.nl/zelfhulp/cannabis/frameset.html, g≤zduit de Jellinek (¬≤rile de Jos) ªi www.knowcannabis.org.uk/ de HIT (Regatul Unit).
Brief intervention has been found to be very useful in selective prevention measures targeted at cannabis users who would not normally come into contact with treatment settings.
Sa observat c≤ interven†ia de scurt≤ durat≤ este foarte util≤ în m≤surile selective de prevenire, având ca †int≤ consumatorii de canabis care, în mod normal, nu ar intra în contact cu serviciile de tratament.
In the case of intensive cannabis users, education-based programmes that emphasise abstinence may not be effective.
Referitor la consumatorii intensivi de canabis, programele educative care pun accent pe abstinen†≤, nu ar putea fi eficiente. ciente.
Chapter 4Amphetamines, ecstasy and other psychotropic drugs
Capitolul 4Amfetaminele, ecstasy ªi alte droguri psihotrope tendin†e poten†ial prejudiciabile ale consumului de substan†e psihoactive.
Supply and availability (81)
Ofert≤ ªi disponibilitate (81)
In many European countries the second most commonly used illegal substance is some form of synthetically produced drug.
În multe †≤ri europene europene, a doua substan†≤ ilegal≤ consumat≤ cel mai curent este o form≤ de drog produs în mod sintetic.
The use of these substances among the general population is typically low, but prevalence rates among younger age groups are significantly higher, and in some social settings or cultural groups the use of these drugs may be particularly high.
La nivelul popula†iei generale, consumul acestor substan†e este de obicei sc≤zut, îns≤ ratele de prevalen†≤ în rândul grupurilor de vârst≤ ale tinerilor sunt considerabil mai ridicate, iar consumul acestor droguri poate fi deosebit de mare în anumite împrejur≤ri sociale sau grupuri culturale.
Globally, amphetamines (amphetamine and methamphetamine) and ecstasy are among the most prevalent synthetic drugs.
În ansamblu, amfetaminele (amfetamin≤ ªi metamfetamin≤) ªi ecstasy sunt dintre cele mai prevalente droguri sintetice.
The production of amphetamines and ecstasy is difficult to quantify because ‘it starts with readily available chemicals, in easily concealed laboratories’ (UNODC, 2003a).
Produc†ia de amfetamine ªi ecstasy este dificil de cuantificat deoarece „aceasta se realizeaz≤ pe baz≤ de substan†e chimice uªor accesibile în laboratoare care pot fi ascunse cu uªurin†≤”. (UNODC, 2003a). Produc†ia global≤ anual≤ de amfetamine ªi ecstasy este estimat≤ cel mai recent la aproximativ 520 de tone (UNODC, 2003b).
Global seizures of these substances peaked in 2000 at 46 tonnes.
Capturile la nivel global din aceste substan†e au înregistrat un vârf în 2000, când au ajuns la 46 de tone.
Following a decline in 2001 and 2002, seizures increased again to 34 tonnes in 2003, and declined slightly to 29 tonnes in 2004.
Apoi acestea au înregistrat o sc≤dere în 2001 ªi 2002, urmat≤ de o nou≤ creªtere la 34 de tone în 2003 ªi, ulterior, de o sc≤dere uªoar≤ la 29 de tone în 2004.
In 2004, the share of global amphetamines and ecstasy seizures accounted for by methamphetamine fell to 38 % (from 66 % in 2003), with ecstasy accounting for 29 % and amphetamine 20 % (CND, 2006).
În 2004, din capturile globale de amfetamine ªi ecstasy, ponderea metamfetaminelor a sc≤zut la 38 % (de la 66 % în 2003), ecstasy reprezentând 29 %, iar amfetamina 20 % (CND, 2006).
Of the two drugs, amphetamine is by far the more commonly available in Europe.
Cel mai cunoscut drog din grupul ecstasy este 3,4-metilendioxi-metamfetamina (MDMA), dar tabletele de ecstasy con†in uneori ªi alte substan†e analoge (MDA, MDEA etc.).
Worldwide, increasing levels of use of methamphetamine are a cause for considerable concern, as the drug is associated with a range of severe health problems.
Aceste droguri sunt cunoscute ªi sub denumirea de entactogeni, termen ce se refer≤ la efectele lor tipice de schimbare a dispozi†iei.
Within Europe, significant methamphetamine use appears to be restricted to the Czech Republic.
Uneori aceste droguri provoac≤ efecte asociate în mod tipic mai mult substan†elor halucinogene.