natgillin/translations-raw huggingface dataset:
FROM NATIONAL ICONS TO SUPERWOMEN
DE LA SIMBOLURI NAŢIONALE LA SUPERFEMEI
Introduction The insight into the lives of women scientists in the Enwise countrieswould hardly be possible without a basic knowledge of a more generalgender context.
Introducere Viaţa femeilor de știinţă din ţările Enwise nu poate fi înţeleasă fără a avea cunoștinţe esenţiale despre diferenţa dintre bărbat și femeie.
This chapter shows that basicdoes not mean simple.
Capitolul de faţă ilustrează că esenţial nu înseamnă simplu.
Eventhough it strives to provide both insiders (from the East) and outsiders(from the West) with as many explanatory clues as possible, it does notintend to make the explanation too easy.
Deși încearcă să ofere atât celor din interior (din Est), cât și celor din exterior (din Vest) cât mai multe puncte de referinţă, intenţia acestui capitol nu este aceea de a da o explicaţie simplistă.
Actually quite a few stereotypical images of an Eastern European womanare already circulating, whichthe following arguments and information consciously attack, emphasisingthe complexities of the reality of these women.
De fapt, circulă deja o serie de imagini stereotipe ale femeii din Europa de Est, pe care argumentele și informaţiile noastre le vor combate deschis în cele ce urmează, punând în lumină realitatea complexă a acestor femei.
Moreover, the basic starting point here is that the gender history of the Enwise countries may beeven more complexthan their political one, and the latter has indeed beenuniversally acknowledged as complex.
Ba mai mult, vom porni de la ipoteza că evoluţia femeii din ţările Enwise ar putea fi chiar mai complexă decât istoria lor politică.
The institutionaland statisticalpartof the gender dimension of this history was the easiest part of the task.
Partea instituţională și statistică a problemei gender a reprezentat, în studiul de faţă, sarcina cea mai ușoară.
Aset of qualitativeexplanations is offered, which focuses on the culturalimpact of political histories to indicate possible ways of interpretation ofthe data available so far.The complexity of the given answers is obvious, in view of the very basicfindings about the situation of women in the Enwise countries, which atfirst glance seem to be replete with contradictionsand paradoxes.
Constatările privind femeile din ţările Enwise, par, la prima vedere, a fi pline de contradicţii și paradoxuri. Asemenea antiteze sunt tipice pentru poziţia socială actuală a femeilor, și anume una între independenţă crescută și activitate profesională pe de-o parte și, pe de altă parte, tiparele relativ conservatoare referitoare la gender.
Suchantitheses are typical of the current social position of women, namely theone between high independenceand professional activitiesof women, onthe one hand, and relatively conservative gender patternson the other,which is also relevant when considering the everyday struggles of womenin science.To unravel the roots of this confusing combination is to decipher the current contradictions facing such women: this constitutes thefinal stage in a long chain of cultural changes, in which both progressivismand conservatism had their specific meanings, in most cases unknown in Western European societies.
Pentru a înţelege această combinaţie generatoare de confuzie, trebuie descifrate contradicţiile actuale ce caracterizează aceste categorii de femei; aceste contradicţii sunt rezultatul unui lung șir de schimbări culturale, în care atât curentul progresist, cât și cel conservator au jucat un rol special, afișând aspecte ce sunt necunoscute în majoritatea societăţilor din Vestul Europei. Dincolo de cele două Războaie Mondiale la care ţările
Leaving aside the two World Wars, the Enwise countries shared with the rest of Europe (although both warsstarted in the Enwise countries and lasted there for a longer period oftime), these countries underwent in addition threeother dramatic macrosocial and political changes: the liberationfrom former empires resulting inthe creation of independent nation states (trajectories from pre-modern tomodern social form included); the communist takeover;and the rebuildingof democratic political systems combined with the transition to marketoriented economies.
Enwise au participat alături de restul Europei (cu toate că ambele războaie au început în ţările Enwise și sau desfășurat aici pentru o bună perioadă de timp), aceste ţări au trecut prin alte trei schimbări sociale și politice majore: eliberarea de sub stăpânirea fostelor imperii și crearea statelor de naţiuni independente (incluzând traiectorii de la forme sociale pre-moderne la cele moderne); preluarea puterii de către comuniști și reconstrucţia sistemelor politice democratice combinată cu tranziţia spre economiile de piaţă.
This chapter deals with each of these stages and considers in addition a fourth one, the process of accession to the European Union1.
Acest capitol descrie toate aceste trei etape și propune, în plus, o a patra etapă, care constă în procesul de aderare la Uniunea Europeană1.
Although, geopolitically, accession constitutes a momentous stepfor Enwise countries, in reality, it is no more than a continuation of thesocial and cultural changes begun with the revolutions of 1989.It should be stressed that all the above-mentioned transformationsimplied what can be called cultural revolutions, which on each occasionhad a gender aspect, but each time in a different way.
Desi din punct de vedere geopolitic aderarea reprezintă un pas important pentru ţările Enwise, în realitate ea nu este altceva decât o continuare a schimbărilor sociale și culturale începute odată cu „revoluţiile“ din 1989.Se cuvine să subliniem faptul că toate transformările amintite mai sus au presupus existenţa unor așa-zise revoluţii culturale, care au avut de fiecare dată și o componentă legată de gender, aceasta manifestându-se însă de fiecare dată altfel.
In the pre-communistperiod, the liberation movements in these countries had to find equilibrium between national self-confirmation and the necessity of modernisationand thus gender politics was two-sided.
În perioada precomunistă, mișcările de eliberare din aceste ţări au fost nevoite săși găsească un echilibru între autoafirmarea naţională și nevoia de modernizare, astfel că politica gender a fost ambivalentă.
The post-communisttransformation was not evenly uniform throughout the former Eastern bloc countries either, in terms of cultural gender impact: public (mainstream) discourse, re-opened with thistransformation, allowed for political, economic and, to some extent also,cultural changes, but apparently feared and inhibited another revolutionin the realm of gender relations and family life.
Nici transformarea postcomunistă nu a fost uniformă în toate ţările din fostul bloc de Est din punct de vedere al impactului cultural pe care la avut asupra relaţiilor dintre sexe: discursul public, redeschis odată cu această transformare, a permis schimbări in plan politic, economic, și, întro oarecare măsură, și in plan cultural; în același timp însă a inhibat o altă revoluţie, cea legată de relaţiile dintre sexe și viaţa de familie.
Communist overburdening of women and images of Western feminism, depicted as threateninglymilitant, served as discouraging arguments.
Suprasolicitarea femeilor în perioada comunistă precum și catalogarea feminismului din Vest drept ameninţător-militant, au fost argumente descurajante.
At the same time, behind thisloud rhetoric, the demographic behaviour of younger women and changesin attitudes, in a great part of the female population, showed a rather rapid change in life strategies towards more liberated and more thoughtfulwomen’s lives.
În același timp, în spatele acestei retorici zgomotoase, comportamentul demografic al femeilor tinere și schimbările de atitudine ale unei părţi importante a populaţiei feminine, au determinat o schimbare rapidă în strategiile de viaţă spre un trai al femeii bine gândit și cu mai multe libertăţi.
In this last period, changes of gender culture have been fragmented, multi-speed, and maybe slower in rhetoric than in behaviour,both spontaneous(due to new opportunities) and actively triggeredby the perspective of EU enlargement.Regarding the panoply of remarkable historical vicissitudes that the Enwise countries have witnessed, the precisecultural context of each period in each country can only be understoodwhen the key is found to the respective combination of continuities and discontinuities.
În această ultimă perioadă, schimbările în cultura gender au fost poate mai puţin evidente în ceea ce privește discursul public dar evidente în ceea ce privește comportamentul; schimbarile au fost atât spontane (datorită noilor oportunităţi), cât și declanșate în mod activ de perspectiva aderării la Uniunea Europeană. Având în vedere seria vicisitudinilor istorice pe care le-au trait ţările Enwise, contextul cultural exact al fiecărei perioade de timp din fiecare ţară poate fi înţeles numai în măsura în care se gaseste o formula adecvată pentru combinaţia optimă dintre continuitate și discontinuitate.
Negotiating gender contract in precommunist times In the last two centuries, the basic fate of the societies under considerationhas been virtually one of permanent changes of their position in thegeopolitical (European) order.
Evoluţia statutului femeii în perioada precomunistă În ultimele două secole, societăţile care fac obiectul acestui studiu au fost destinate unor permanente schimbări ale poziţiei lor geopolitice (europene).
Historical analyses still discuss the way thevery lines, along which Europe has been perceived as divided, were con- strued: until the 19thcentury, the main division was along the North-Southaxis, during the 19thcentury the East-West line started to dominate, andlater in addition, the concept of Central Europe came into existence, being since this time in a state of permanent flux.These facts are indeed well-known and scarcely need enumeration butnow there are questions to raise in connection with our specific topic: didall these transformations also have, among other things, a specific gender impact?
Istoricii mai dezbat și acum modul în care sau stabilit graniţele dupa care a fost împărţită Europa: până în secolul 19, diviziunea principală sa produs pe axa Nord-Sud, pe parcursul secolului 19 a început să domine axa Est-Vest iar mai târziu sa dezvoltat conceptul de Europa Centrală, care a cunoscut între timp o permanentă evoluţie.Au avut, oare, toate aceste transformări și un anume impact asupra problemei gender?
If so, in what kind of framework can such impact be theorised anddocumented?
Dacă da, care ar fi cadrul în care ar putea fi teoretizat și documentat un astfel de impact?
What type of gender impact can be related to those, both real and symbolic, borderlines?
Ce tip de impact asupra problemei gender ar avea o legătură cu aceste graniţe – reale sau simbolice?A existat un context istoric anume care a precipitat sau încurajat această evoluţie?
And still more focused: was there a specific historical contextwhich precipitated or encouraged this development?How did it affect the historical background of the position of women inscience in the Enwise countries?
În ce mod a afectat el din punct de vedere istoric statutul femeilor în domeniul cercetării în ţările Enwise?
A preliminary glance prompts a basicquestion: how can it be explained that, despite the historical positioning ofthese countries on the margins of Europe, the historical position of women,as testified by various data, can not be regarded as backward?These questions can be properly answered on the base of gender-basedresearchwhich in all these countries has yet to be pursued.
O privire preliminară impune o întrebare fundamentală: cum se face că, desi în istoria lor, aceste ţări au fost situate la periferia Europei, poziţia femeilor (așa cum rezultă din numeroase surse de informaţie), nu poate fi considerată din punct de vedere istoric înapoiată?Toate aceste întrebări și-ar putea găsi răspunsul în cadrul unor cercetări de gender, cercetări ce nu au fost încă întreprinse în aceste ţări.
Thus, if the issue women in sci-enceis to be grasped in its whole context, support of systematic researchof the history of women in higher education and science in the individual Central and Eastern European countries must be strongly advocated.The basic framework is nevertheless obvious: women’s movements in thisregion were strongly related to the processes of formation and liberation ofnations(in the19thcentury and at the beginning of the 20thcentury) and later on to the processes of establishments of new nation states.
DE LA SIMBOLURI NAŢIONALE LA SUPERFEMEI în întregul ei context, implica astfel necesitatea unei cercetări sistematice a statutului femeilor din învăţământul superior și din domeniul cercetării in fiecare ţară din Europa Centrală și de Est.Cu toate acestea, cadrul comun este evident: mișcările feministe din această regiune au fost strict legate de procesul formării și eliberării naţiunilor (în secolul 19 și la începutul secolului 20) iar mai târziu, de procesul de constituirea noilor state naţionale.
In otherwords, women’s movements were in one way or another interrelated withthe national liberation movements.
Cu alte cuvinte, mișcările feministe au fost într-un fel sau altul legate de mișcările de eliberare naţională.
The latter had, as compared to Europe’s dominating nations, an additional agenda connected to the seeking of the place of the nation in Europe.
În comparaţie cu naţiunile dominante ale Europei, ele au avut în plus scopul de a-și găsi identitatea ca state-naţiuni în Europa.
Two basic goals were followed:one being to catch up with Western Europe, which was perceived as moreadvanced, i.e. efforts to prove their development towards modernisationand democratisation; the other being to strive for cultural self-confirma-tion, i.e. defence of local cultural traditions.
Au fost urmărite două obiective principale: unul, de a ajunge din urmă Europa de Vest, pe care o percepeau ca fiind mai avansată, prin încercări de modernizare și democratizare, și celalalt, de a se autoafirma din punct de vedere cultural prin apărarea tradiţiilor culturale locale.
Representing progressivism,on the one hand, and conservatismon the other, the two goals were, to aconsiderable extent, contradictory.
Cele două obiective au fost întro oarecare măsură contradictorii, unul fiind progresist iar celălalt conservator.
As recent gender-based analyses show,it was precisely this ambiguity that undoubtedly affected gender politicsinthis period.
Așa cum rezultă din analizele recente referitoare la gender, aceeași ambiguitate sa răsfrânt și asupra politicii de gender din acea perioadă.
To put it from the perspective of women’s movements in thesecountries: though their goals were very much the same as in more advancedcountries, they were operating in more complex conditions: they had, inaddition, to negotiate with leader’s of national liberation movements, forwhom the position of women was a special card to play within their ownpolitics.
Cât despre mișcările feministe din aceste ţări, ele sau desfășurat într-un cadru mai complex, cu toate că obiectivele lor erau identice cu cele din ţările mai evoluate: erau obligate să negocieze cu liderii mișcărilor de eliberare naţională, care au folosit statutul femeii ca pe un as scos din mânecă în propria lor strategie politică.
Though it is true that in every country women’s movements hadinvariably to cope with national leaders, here a different kind of negotia-tionwas the case.Recent feminist historical analyses show that the position of womenformed an argument instrumentally used by these leaders in their messages to the Western world, and additionally, it was being used for bothprogressive and conservative goals.
Cu toate că mișcările feministe au depins întotdeauna de dialogul cu liderii politici, în cazul în speţă a fost vorba de un alt tip de negociere.Cercetările feministe recente arată că statutul femeii a constituit un argument pe care acești lideri l-au folosit în mesajele lor către Europa de Vest atât în scopuri progresiste, cât și conservatoare.
In other words, marginalityseems tohave made gender a more important issue.
Cu alte cuvinte, marginalizarea femeii a transformat problema gender întro problemă foarte importantă.
Thus women’s social and cultural position was a means to demonstrate the nation’s equality or evensuperiority compared to Western countries in two ways: on one hand,intellectuals were construing or seeking national mythswith images ofstrong and famous women, aiming at demonstrating that a certain kind ofgender equalityhad been traditionally part of the national character.Whereas, at the same time, these constructions also needed to be somehow proved in reality, and thus efforts to improve women’s situation maynot have been as strongly opposed as might have been expected.
Astfel, statutul social și cultural al femeii a constituit un mijloc de a demonstra egalitatea sau chiar superioritatea ţărilor din Est faţă de cele dinVest: pe de-o parte intelectualii au creat sau căutat mituri naţionale cu imagini de femei puternice și celebre, încercând să demonstreze că un anumit fel de egalitate de gen a făcut întotdeauna parte din caracterul naţional. În același timp, aceste plăsmuiri trebuiau să dobândească cumva realitate și astfel încercările
Yet onthe other hand, simultaneously, another part of the intellectual elite andnational leaders was in turn putting emphasis on the moral superiority ofwomen as safeguards of conservativetraditional values in their respectivecountries as compared to those in Western countries.
Nu e deloc întâmplător faptul că regăsim astăzi această retorică dublă în dezbaterile liderilor politici (bărbaţi si femei deopotrivă!) privind strategiile de egalitate a șanselor susţinute de UE: pe de-o parte, statutul femeilor din ţările Enwise este considerat drept unul destul de avansat iar pe de alta, sunt apărate valorile specifice ale culturii femei și gender din aceste ţări.În viziunea unor istorici (Evans, 1978), activistele din Estul Europei au fost nevoite să facă unele compromisuri majore cu liderii politici.
It is not by accidentthat this kind of double rhetoriccan be nowadaysfound again in argu-
De exemplu, revendicarea dreptului de vot al femeii, formulată ca o cerinţă a grupurilor de femei dar și ca temă politică, a apărut aici mult mai târziu decât în Vest, în unele cazuri chiar prin anii 18802 precum și la începutul secolului 20. Cu toate acestea
Despite this fact, the way towards the legal introductionof women’s voting rights was ultimately faster in the Enwise countries thanin the Western ones.
procesul de implementare a legii care acordă femeii dreptul la vot s-a dovedit până la urmă mai rapid în ţările Enwise decât în cele din Vest.
To explain the latter phenomenon, attention shouldbe paid to approaches that point to the possible long-lasting positiveeffectof the above-mentioned negotiations with the national leaders: “Discourses on women at the margins of Europe, and above all calls for their participation in national movements, had the potential to create a more favourableatmosphere for women’s public activities than was common in Western Europe.
Încercările de a explica acest fenomen indică un posibil efect pozitiv al negocierilor cu liderii politici amintite mai sus: „Discursul despre femeile din Europa de Est și în special, îndemnurile ca acestea să participe la mișcările naţionale, au reușit să creeze o atmosferă mai favorabilă femeilor din Est decât acelora din Vest în ceea ce privește activităţile publice.
Although this had little direct or immediate impact on the everydayconditions of women’s lives, the tradition of debates on women and nationwas later to be reflected in ideas about social organisation in the new nationstate.
Deși impactul direct sau imediat asupra condiţiei femeii a fost minim, tradiţia dezbaterilor pe tema femeii și a naţiunii a fost reflectată mai târziu în ideile privind organizarea socială în noul stat naţional.
Views on the place of women had become an integral part of the selfperception of the nation and its character and thus survived even in the newsituation following the actual emergence of the nation states.”This conclusion is derived from a comparative analysis of intellectual discourses in 19thcentury Ottoman Turkey, Russia, Poland, the Czechlands, Slovakia, andalso Italy and Greece, and proved to apply to all of them (Malečková,2002: 241).Findings like this one can provide us with a key to understanding andinterpreting historical data about women’s history in these countries.
Punctele de vedere legate de statutul social al femeii au devenit parte integrantă a percepţiei despre sine a naţiunii și a caracterului său, supravieţuind chiar și în noul context, generat de constituirea statelor naţionale.“ Este concluzia unei analize comparative a discursurilor intelectuale dinTurcia otomană, Rusia, Polonia, Cehia, Slovacia, Italia și Grecia din secolul 19 și este valabilă pentru toate aceste ţări. (Maleckova, 2002: 241).Asemenea observaţii ne pot ajuta să înţelegem și să interpretăm datele istorice legate de condiţia femeii din aceste ţări.
In allthese countries, individual women’s organisationsemerged at the begin- ning of the 19thcentury.
În toate aceste ţări au apărut organizaţii de femei la începutul secolului 19.
Towards the end of the century and at the verybeginning of 20thcentury, networksof women’s organisations and their
Spre sfârșitul secolului 19 și chiar la începutul secolului 20 sau format atât reţele de organizaţii de femei cât și organizaţii naţionale, astfel încât abia din acest moment se poate vorbi despre o mișcare a femeilor în adevăratul sens al cuvântului.
The Bulgarian Union of Women wasfounded in 1901, the Lithuanian Women’s Association in 1905, and the Baltic Women Unionin 1909.
Bulgară a Femeilor a fost fondată în 1901, Asociaţia Femeilor din Lituania – în 1905 și Uniunea Femeilor Baltice – în 1909.
In Poland, the Women’s League, foundedin 1916, comprised as many as 12 000 members.
În Polonia, Liga Femeilor, fondată în 1919, a avut 12.000 de membre.
The League of Romanian Women was founded in1866 and a roof organisation, the National Councilof Romanian Women, in 1921.
Liga Femeilor din România a fost înfiinţată în 1866 și o organizaţie naţională, Consiliul Naţional al Femeilor din România, în 1921.
The Association forwomen’s education, Zˇivena, was founded in Slovakia in 1869, the Central Association of Czech Women was set up in 1897, and the National Women’s Council of Czechoslovakia was established
Asociaţia pentru educarea femeilor, Zivena, a fost înfiinţată în Slovacia în 1869, Asociaţia Femeilor Cehe – în 1867 și Consiliul Naţional al Femeilor din Cehoslovacia – în 1923. Uniunea
Source: from the various members of the Enwise Expert Group.
Sursă: de la diferiţi membri ai Grupului de Experţi Enwise.
Striving for higher educationformed a crucial goal of this movement.
Lupta pentru dreptul la studii superioare a fost unul din obiectivele principale ale acestei mișcări.
Inmost cases it was an objective which was not contradicted by the policiesof national leaders and thus formed a priority, for it was regarded as a wayto fostering the nation, when women were regarded as important references points for the educators of children in the national language andpatriotic spirit.
În majoritatea cazurilor, acesta nu sa aflat în contradicţie cu politicile liderilor naţionali și a devenit o prioritate, fiind considerat o modalitate de dezvoltare a naţiunii în măsura în care femeile aveau un rol important în educarea copiilor în limba naţională și în spirit patriotic.