natgillin/translations-raw huggingface dataset:
TRANSPORT: LEGAL BASE AND MILESTONES rticle 3(1)(f) and Title V of the EC Treaty deal with transport policy.
TRANSPORT: TEMEI JURIDIC ŞI REPERE rticolul 3 alineatul (1) litera (f) și titlul V din Tratatul CE se referă la politica în domeniul transporturilor.
In the Treaty of Lisbon, which has not yet entered into force, transport policy is dealt with in Article 4(2)(g) and Part Three, Title VI of the Treaty on the Functioning of the European Union.
În Tratatul de la Lisabona, care nu a intrat încă în vigoare, politica în domeniul transporturilor este menţionată la articolul 4 alineatul (2) litera (g) și în titlul
In the Treaties of Rome, Member States had already stressed the importance of a common transport policy with its own title.
În tratatele de la Roma, statele membre accentuaseră deja importanţa unei politici comune în domeniul transporturilor conturate individual.
Transport was therefore one of the first common policy areas of the Community.
Prin urmare, transporturile au reprezentat unul dintre primele domenii de politici comune ale Comunităţii.
However, despite the Commission’s efforts, the common transport policy made only stuttering progress until the second half of the 1980s.
Cu toate acestea, în ciuda eforturilor Comisiei, politica comună în domeniul transporturilor a înregistrat progrese ezitante până în a doua jumătate a anilor 1980.
1985: The way forward for Community legislation was only cleared when the European Parliament initiated proceedings against the Council for failure to act.
1985: Calea pentru înaintarea unei legislaţii comunitare a fost deschisă doar atunci când Parlamentul European a iniţiat acţiuni împotriva Consiliului în constatarea abţinerii de a acţiona.
In its 22 May 1985 judgment in Case 13/83, the Court of Justice of the European Communities urged the Council to act on the transport policy.
În hotărârea sa din 22 mai 1985 în Cauza 13/83, Curtea Europeană de Justiţie a solicitat Consiliului să acţioneze cu privire la politica în domeniul transporturilor.
1985: A White Paper on the completion of the internal market made recommendations for ensuring the freedom to provide services and set out guidelines for the common transport policy with the aim of liberalising and harmonising transport policies across the Community.
1985: O Carte albă privind definitivarea pieţei interne a oferit recomandări pentru asigurarea libertăţii de a furniza servicii și a stabilit orientări pentru politica comună în domeniul transporturilor în scopul liberalizării și armonizării politicilor din domeniul transporturilor la nivel comunitar.
1992:The Commission adopted a White Paper on the future development of the common transport policy.
1992: Comisia a adoptat o Carte albă privind dezvoltarea viitoare a politicii comune în domeniul transporturilor.
The main emphasis was on opening up transport markets.
Principalul accent a fost pus pe deschiderea pieţelor transporturilor.
At the same time, the White Paper marked a turning point towards an integrated approach, embracing all modes of transport, based on the model of ‘sustainable mobility’.
În același timp, Cartea albă a marcat un punct de cotitură spre o abordare integrată, cuprinzând toate modurile de transport, pe baza modelului „mobilităţii durabile”.
1996: Adoption of a decision on Community guidelines for the development of the transEuropean transport network.
1996: Adoptarea unei Decizii privind orientările comunitare pentru dezvoltarea reţelei transeuropene de transport
It predicted a massive rise in traffic, accompanied by traffic jams and overloading, especially in the case of road and air transport, as well as increasing health and environmental costs, posing a serious threat to the EU’s competitiveness and climate protection goals.
10 tere masivă a traficului, însoţită de blocaje de trafic și supra-aglomerări în special în cazul transportului rutier și aerian, precum și creșterea costurilor privind mediul și sănătatea, ridicând o ameninţare serioasă la adresa competitivităţii și obiectivelor privind protecţia mediului ale UE.
In order to combat those developments and help create an economically efficient but environmentally and socially responsible transport system, the Commission put forward a package of 60 measures.
Pentru a combate aceste evoluţii și pentru a ajuta la crearea unui sistem de transport eficient economic, dar responsabil din punct de vedere social și ecologic, Comisia a înaintat un pachet de 60 de măsuri.
Those measures were designed to break the link between economic and traffic growth and combat the unequal growth in the various modes of transport.
Acele măsuri erau destinate să întrerupă legătura dintre creșterea economică și creșterea traficului și să combată creșterea neuniformă dintre diferitele moduri de transport.
2004: Revision of the TEN-T guidelines in the light of EU enlargement.
2004:Revizuirea orientărilor TEN-T în lumina extinderii UE.
2006:The Commission published a mid-term review of the 2001 Transport White Paper: ‘Keep Europe moving — Sustainable mobility for our continent’ (COM(2006) 314).
2006: Comisia a publicat evaluarea intermediară a Cărţii albe privind transportul: „Menţinerea Europei în mișcare - Mobilitate durabilă pentru continentul nostru” din 2001 [COM(2006) 314].
TRANSPORT: GOALS AND ACHIEVEMENTS
Însă acest model creează un conict între două seturi diferite de obiective.
Mobility is a central tenet of the European Union.
Mobilitatea este un principiu central al Uniunii Europene.
European transport policy is the interface between a whole range of key policies.
Politica europeană în domeniul transporturilor este interfaţa între o întreagă gamă de politici-cheie.
It is composed of many important pillars, such as industrial, economic, environmental and social policy.
Aceasta este alcătuită din mulţi piloni importanţi, precum politica industrială, economică, socială și de mediu.
Transport policy is a central element of the Lisbon strategy
Politica în domeniul transporturilor este un element central al Strategiei de la Lisabona și contribuie semnificativ la coeziunea socială și teritorială a UE.
The successful completion of the European internal market, the dismantling of internal borders and falling transport prices due to the opening and liberalisation of transport markets, as well as changes in production systems and storage, have led to a constant growth in transport.
Pentru a răspunde provocărilor mobilităţii durabile, politica europeană în domeniul transporturilor a înregistrat progrese importante de la cartea albă privind transportul din 2001 și de la evaluarea sa intermediară din 2006.1 Cadrul legal pentru transporturile europene a fost conturat clar. Au fost adoptate
Nevertheless, while the transport sector is highly successful and dynamic from an economic viewpoint, it is having increasing social and ecological ramifi -cations, which highlights the growing importance of the ‘sustainable mobility’ model.
Definitivarea cu succes a pieţei interne europene, demontarea barierelor interne și scăderea preţurilor transporturilor datorată deschiderii și liberalizării pieţelor transporturilor, precum și schimbările aduse sistemelor de producţie și de depozitare au condus la o creștere constantă a transporturilor. Cu toate
To meet the challenges of sustainable mobility, European transport policy has made important progress since the 2001 White Paper on transport policy and its 2006 mid-term
Lansarea a trei proiecte tehnologice ambiţioase: sistemul de navigaţie prin satelit Galileo, Sistemul european de gestionare a traficului feroviar (ERTMS) și programul SESAR pentru îmbunătăţirea infrastructurii de control al traficului aerian.
• a new legal framework for public transport;
Noi orientări pentru reţelele transeuropene de transport, acordându-se prioritate căilor ferate, căilor navigabile interioare și transportului maritim.
The legal framework for European transport has review
Consolidarea drepturilor pasagerilor în transportul feroviar și aviaţia civilă.
• clearly been shaped. Many essential and often very controversial pieces of legislation have been adopted, for example: the incorporation of aviation into the EU’s emissions trading scheme;
Programe de modificări ale traficului, precum, iniţial, „Marco Polo” și actualul „Marco Polo II”.
• the setting up of the European Aviation Safety Agency (EASA), the European Railway Agency (ERA), the European Maritime Safety Agency (EMSA) and the TransEuropean Transport Network Executive Agency (TEN-T EA); the revitalisation of the railways through the first, second and third railway packages, dealing above all with market opening, but also with safety questions, interoperability and passenger rights;
Noua directivă „Eurovigneta”2, care abordează armonizarea taxelor în toate statele membre și metode uniforme de calculare a costurilor infrastructurii. Noua directivă prevede, de asemenea, o mai mare diferenţiere între tarife, ţinând seama de aspectele de mediu și de congestionare și, în consecinţă, oferă statelor membre un instrument pentru gestionarea traficului. cului.
• new guidelines for the transEuropean transport networks (TENs), with priority on railways, inland waterways and maritime transport;
Trei pachete privind siguranţa maritimă.
• the launch of three ambitious technological projects: the satellite navigation system (Galileo), the European rail traffic management system (ERTMS) and the SESAR programme to improve air traffic control infrastructure; these major European projects are intended to help ensure more efficient and safer traffic management in the future; traffic shifting programmes such as, initially, ‘Marco Polo’ and the current ‘Marco Polo II’;
Comisia pentru transporturi este una dintre cele mai ocupate comisii atunci este vorba despre procedura de codecizie, în cadrul căreia Parlamentul și-a demonstrat adesea competenţele de colegislator. Un exemplu notabil a fost dubla respingere a așa-numitului „pachet portuar”, dar au existat numeroase alte situaţii în care Parlamentul a modificat cu succes o gamă largă de propuneri ale Comisiei.
• strengthening passenger rights in civil aviation and railway transport.
Includerea aviaţiei în schema UE de comercializare a certi- ficatelor de emisii.
• three maritime safety packages;
Înfiinţarea Agenţiei Europene de Siguranţă a Aviaţiei (AESA), a Agenţiei Europene a Căilor Ferate (AEF), a Agen-
The TRAN Committee has been one of the busiest committees when it comes to dealing with co-decision procedures, where Parliament has often demonstrated its powers as colegislator.
Parlamentul European:„Realizarea unui transport durabil, eficient și sigur în Europa - Comisia pentru transport și turism în acţiune”, Bruxelles, 2009.
COM(2001) 370; COM(2006) 314.Directive 2006/38/EC of 17 May 2006.
Directiva 2006/38/CE din 17.5.2006.
A brief, general overview of EU transport policy can be found in the European Parliament’s fact sheets, which are updated on a regular basis.
Următoarele date și cifre sunt destinate să ofere o prezentare generală a dimensiunilor economică, socială și de mediu ale politicii în domeniul transporturilor.
A detailed overview of the activities of the TRAN Committee in the last parliamentary term can be found in the stocktaking report 3 of the TRAN Committee Secretariat.
Această scurtă compilaţie neexhaustivă ar trebui considerată un punct de plecare.
In addition, a number of transport policy highlights of the last parliamentary term can be found in the brochure Issues where Parliament made a difference. erence.
Dacă nu este specificat altfel, sursele utilizate sunt: Statistical Pocketbook 2009 - EU Energy and Transport in Figures, documente oficiale ale Comisiei, rapoarte ale Agenţiei Europene de Mediu și raportul alcătuit în cadrul a trei grupuri-ţintă pentru actuala dezbatere privind viitorul transporturilor.
TRANSPORT POLICY — SOME KEY FIGURES
Dimensiunea economică
The share of the European logistics industry is estimated at roughly 14 % of GDP.
Asigurarea serviciilor de transport reprezintă 4,3% din valoarea adăugată totală în UE, fără a include transportul pe cont propriu, construcţia sau întreţinerea infrastructurii de transport și a mijloacelor de transport.
The following facts and figures are intended to provide an overview of the economic, social and environmental dimensions of transport policy.
anul 2007. Transportul rutier a avut o cotă de 72,7% din total, transportul feroviar 17,1%, căile de navigaţie interioare 5,3%, iar conductele petroliere 4,9%.
This non-exhaustive, brief compilation should be viewed as a starting point. Unless otherwise indicated, the sources used are the Statistical pocketbook 2009 — EU energy and transport in figures, official Commission documents, reports from the European Environment Agency and the report produced within three focus groups for the current debate on the future of transport.
Dacă se include transportul maritim intra-UE (aproximativ 1 575 miliarde tkm) și transportul aerian intra-UE (aproximativ 3,1 miliarde), cota transportului rutier scade la 45,6%, a celui feroviar la 10,7%, a celui pe căile de navigaţie interioare la 3,3%, a celui prin conductele petroliere la 3,0%, transportul maritim reprezintă 37,3%, iar cel aerian 0,1% din total (toate cifrele se referă la UE-27 pentru anul 2007).
In freight transport the four land transport modes (road, rail, inland waterways and pipelines) in the EU-27 accounted for 2 650 billion tkm in 2007.
În transportul de marfă, cele patru moduri de transport pe uscat (rutier, feroviar, pe căile de navigaţie interioare și conducte) au însumat 2 650 miliarde tkm în UE-27 în
Road had a share of 72.7 % of this total, rail 17.1 %, inland waterways 5.3 % and oil pipelines 4.9 %.
Transportul de pasageri pe uscat a reprezentat 5 861 miliarde pkm (sau 11 826 km/persoană) în 2007.
Including intra-EU maritime transport (around 1 575 billion tkm) and intra-EU air transport (around 3.1 billion tkm), the share of road comes down to 45.6 %, rail accounts for 10.7 %, inland waterways for 3.3 %, oil pipelines for 3.0 %, maritime transport for 37.3 % and air for 0.1 % of the total (all figures referring to the EU-27 in 2007).
Din acest total, autovehiculele au reprezentat 80%, vehiculele cu două roţi 2,6%, autobuzele și autocarele 9,2%, căile ferate 6,7%, iar tramvaiele și metrourile 1,5%.
European Parliament, Achieving sustainable, efficient and safe transport in Europe — The Committee on Transport and Tourism in action, Brussels, 2009.
Dacă în acest calcul se include transportul aerian intra-UE (aproximativ 571 miliarde pkm în 2006) și transportul maritim intra-UE
Transport has been the fastest-growing sector since 1990. It accounts for nearly a quarter of all EU-27 GHG emissions.
(aproximativ 41 miliarde pkm), cota autoturismelor se reduce la 72,4%, iar a vehiculelor cu 2 roţi la 2,4%.
Passenger land transport accounted for 5 861 billion pkm (or 11 826 km per person) in 2007.
Atunci autobuzele și autocarele reprezintă 8,3%, căile ferate 6,1%, iar tramvaiele și metrourile 1,3%.
Buses and coaches then account for 8.3 %, railways 6.1 % and tram and metro 1.3 %. The two additional modes, air and sea, contribute 8.8 % and 0.6 % to the modal split (all figures referring to the EU-27 in 2007).
Cele două moduri suplimentare, aerian și maritim, contribuie cu 8,8% și respectiv 0,6% la repartizarea modurilor de transport (toate cifrele referindu-se la UE-27 în 2007).
Goods transport grew by approximately 2.7 % per year and passenger transport by approximately 1.7 % per year between 1995 and 2007.
Transportul de mărfuri a crescut cu aproximativ 2,7% pe an, iar transportul de pasageri cu aproximativ 1,7% pe an între 1995 și 2007.
In 2007, EU-27 road freight transport (tkm) was 27 % higher than in 2000.
În 2007, transportul rutier de marfă (TKM) în UE-27 a fost cu 27% mai ridicat decât în anul 2000.
While the total EU-27 GHG emissions fell by 7.9 % between 1990 and 2005, the situation in the transport sector is different.
În vreme ce emisiile totale de gaze cu efect de seră în UE-27 au scăzut cu 7,9% între 1990 și 2005, situaţia este diferită în sectorul transporturilor.
In the same period, GHG emissions from transport included in the Kyoto Protocol increased by 27 %.
În aceeași perioadă, emisiile de gaze cu efect de seră din transporturi incluse în Protocolul de la Kyoto au crescut cu 27%.
Together with the significant increases in emissions from maritime transport (+ 58 %) and international aviation (+ 98 %), the estimated total increase in emissions from EU transport amounts to 36 % from 1990 to 2006.
Împreună cu creșterea semnificativă a emisiilor din transportul maritim (+58%) și din aviaţia internaţională (+98%), creșterea totală estimată a emisiilor din transporturile UE se ridică la 36% din 1990 până în 2006.
Developments in the transport sector are thwarting efforts in all other sectors.
Evoluţiile din sectorul transporturilor afectează eforturile din toate celelalte sectoare.
Without this converse trend in the transport sector, EU-27 GHG emissions would have fallen between 1990 and 2005 by 14 %, instead of 7.9 %.
În absenţa acestei tendinţe contrare din sectorul transporturilor, emisiile de gaze cu efect de seră în UE ar scăzut între 1990 și 2005 cu 14%, în loc de 7,9%.
Over 90 % of European Union external trade goes by sea, and more than 3.7 billion tonnes of freight a year are loaded and unloaded in EU ports.
Peste 90% din comerţul exterior al Uniunii Europene se desfășoară pe apă și peste 3,7 miliarde tone de marfă sunt încărcate și descărcate anual în porturile UE.
Maritime transport through EU ports is predicted to grow by 1.6 billion tonnes to 5.3 billion tonnes in 2018.
Transportul maritim prin porturile UE este prevăzut să crească cu 1,6 miliarde tone până la 5,3 miliarde tone în 2018.
In 2006 road transport accounted for 71 % of all GHG emissions from transport.
În 2006, transportul rutier a reprezentat 71% din totalul emisiilor de gaze cu efect de seră din transporturi.
Maritime and air transport followed with shares of 15 % and 12 % respectively.
Urmează transportul maritim și aerian cu cote de 15% și respectiv 12%.
Including emissions from the power stations producing the electricity used in rail transport, the share of rail amounted to about 1.6 %.
Incluzând emisiile de la centralele care produc energia electrică utilizată în transportul feroviar, cota transporturilor feroviare se ridică la aproximativ 1,6%.
In 2007, 4 300 civil passenger aircraft were in service in the EU-27, nearly 500 of them having over 250 seats.
În 2007, 4 300 de aeronave civile de pasageri au fost în operare în UE-27, aproape 500 dintre acestea având peste 250 de pasageri Această cifră nu include aeronavele private, care sunt peste 30 000.
This figure does not include private aircraft, of which there are more than 30 000.
Cu toate acestea, cei 2,5% rămași reprezintă mai mult de jumătate din totalul de pkm.
According to travel surveys, the overwhelming majority of trips (97.5 %) are shorter than 100 km.
Jumătate din călătoriile efectuate de cetăţenii UE sunt mai scurte de 5 km.
However, the remaining 2.5 % account for more than half of all passenger kilometres.
Nivelurile de deţinere de autoturisme în UE-27 au crescut cu 22%, echivalentul a 52 milioane de autoturisme.
Half of all journeys made by EU citizens are shorter than 5 km.
Aproximativ 30% din populaţia UE-15, aproape 120 milioane de persoane, sunt expuse unor niveluri de zgomot provocat de traficul rutier mai mari de 55dB(A).
Car ownership levels in the EU-27 increased by 22 %, equivalent to 52 million cars.
Mobilitatea urbană produce 40% din toate emisiile de CO
Approximately 30 % of the EU-15 population, or close to 120 million people, are exposed to levels of road traffic noise of more than 55 dB(A).
2 produse de transportul rutier și până la 70% din ceilalţi poluanţi datoraţi transportului rutier.
Although maritime transport is still the most energy-effi -cient transport mode per single traffic unit performed, the complete ‘external costs bill’ to world citizens and environmental resources due to maritime transport is about EUR 300 billion per year (2006), 21 % of which is from the EU fleet (EUR 64 billion) 4.
În Danemarca și Ţările de Jos, rata ciclismului este de peste zece ori mai mare decât în Franţa și Regatul Unit5
Urban mobility accounts for 40 % of all CO2 emissions of road transport and up to 70 % of other pollutants from road transport.
De la jumătatea anilor 1950, orașele europene sau extins în medie cu 78%, în timp ce populaţia a crescut cu numai 33%.
In Denmark and the Netherlands, the cycling rate is more than 10 times higher than in France and the United King- dom 5
Aproximativ 37 de aeroporturi din UE înregistrează peste 100 000 de deplasări de aeronave pe an.
European Parliament, The external costs of maritime transport, Brussels, 2007.In Denmark 936 and in the Netherlands 848 km/person/year, compared with 75 km in France and the United Kingdom, and only 20 km in Spain (EEA, 2008, p. 31).
Directiva 2006/38/CE din 17.5.2006.În Danemarca 936, iar în Ţările de Jos 848 km/persoană/an, în comparaţie cu 75 km în Franţa și Regatul Unit și numai 20 km în Spania (AEM 2008, p. 31).Paris-Charles de Gaulle, Frankfurt (Main), London-Heathrow, Amsterdam-Schiphol și Madrid-Barajas.
Households in the EU spend about 13.7 % of their income, or EUR 949 billion, on transport-related goods and services, making transport the second biggest budget item after house-related expenditures. Around one third of this sum (EUR 310 billion) was used to buy vehicles.
Asigurarea serviciilor de transport reprezintă 4,3% din totalul ocupării forţei de muncă în UE, fără a include transportul pe cont propriu, construcţia sau întreţinerea infrastructurii de transport și a mijloacelor de transport.
The average travel time per person is estimated to be around 1.1 hours a day and has remained relatively stable over the last 40 years.
42 448 de persoane au fost ucise în accidente rutiere (decese în decursul a 30 de zile) în 2007.
Personal mobility has nevertheless increased over the last couple of decades due to a shift to faster transport modes and means.
În comparaţie cu anul 2000, numărul de accidente rutiere fatale a scăzut cu aproape un sfert (24,8%).
The social dimension of transport
În 2005, aproximativ 8,8 milioane de persoane au ocupat un loc de muncă în sectorul transporturilor.
Activities related to maritime transport employ 1.5 million people in Europe.
Aceasta va include 95 700 km de drumuri, 106 000 km de căi ferate (dintre care 32 000 km vor pentru trenurile de mare viteză) și 13 000 km de căi navigabile interioare.
Some 70 % of shipping-related jobs are onshore — in shipbuilding, naval architecture, science, engineering, electronics, cargo-handling and logistics.
Nodurile reţelei vor cele 411 aeroporturi internaţionale și 404 porturi maritime majore. Pe baza informaţiilor din partea statelor
The provision of transport services accounts for 4.3 % of total employment in the EU, not including own account transport, construction or maintenance of transport infrastructure and transport means.
Gospodăriile din UE cheltuiesc aproximativ 13,7% din veniturile lor, adică 949 miliarde EUR, pe bunuri și servicii legate de transport, făcând din transport al doilea articol bugetar ca mărime, după cheltuielile legate de locuinţă.
Around 10 % of them worked in the railway sector, 2 % in maritime transport, 0.4 % in inland waterway transport, 5 % in air transport and 30 % in support and auxiliary transport activities (such as cargo handling, travel and transport agencies and tour operators).
• media timpului de călătorie pe persoană a fost estimată la aproximativ 1,1 ore pe zi și aceasta a rămas relativ constantă pe parcursul ultimilor 40 de ani.
Road transport accounts for around 50 % of all employment in the transport sector, with two thirds in the freight sector and one third in passenger transport.
Cu toate acestea, mobilitatea individuală a crescut pe parcursul ultimelor două decenii, datorită trecerii la moduri și mijloace de transport mai rapide.
Paris — Charles de Gaulle, Frankfurt (Main), London — Heathrow, Amsterdam — Schiphol and Madrid —Barajas.
Activităţile legate de transportul maritim asigură locuri de muncă pentru aproximativ 1,5 milioane de persoane în Europa.