natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The FLAGs must decide on the cooperation project and the organisations or actors that will participate.
FLAG-urile trebuie să decidă cu privire la proiectul de cooperare şi la organizaţiile sau actorii care vor participa.
> One or more experienced partners plays the role of mentor and transfers knowledge to the others ;
> unul sau mai mulţi parteneri experimentaţi joacă rolul de îndrumător(i) şi transferă cunoştinţele către ceilalţi;
> All partners support each other in identifying certain needs which are met from a source outside the partnership.
> toţi partenerii se susţin reciproc în identicarea anumitor nevoi care sunt îndeplinite dintr-o sursă din afara parteneriatului.
For example, the joint project could be a research or training project with a university or training centre.
De exemplu, proiectul comun ar putea un proiect de cercetare sau de formare cu o universitate sau un centru de formare.
The EFF Regulation (Articles 43.3 and 43.4) simply states that fisheries areas should be limited in size and, as a general rule, be smaller than NUTS 32.
Regulamentul FEP [articolul 43 alineatele (3) şi (4)] prevede ca zonele pescăreşti să e limitate ca dimensiune şi, ca regulă generală, să e mai mici decât nivelul NUTS III2(echivalentul unui judeţ în România).
The priority areas for assistance can either have afllow population density, a fishing sector in decline, or have small fisheries communities.
Zonele prioritare pentru asistenţă pot să aibă e o densitate scăzută a populaţiei, e un sector pescăresc în declin, e mici comunităţi pescăreşti.
They should also be suciently coherent from a geographical, economic and social point of view.
De asemenea, ar trebui să e sucient de coerente din punct de vedere geograc, economic şi social.
From the Regulation, therefore, it appears that Axis 4 should support cooperation between FLAGs in these types of fisheries areas.
Prin urmare, din regulament reiese că Axa 4 trebuie să sprijine cooperarea dintre FLAG-uri din cadrul acestor tipuri de zone pescăreşti.
However, where it is proved to be benecial, FLAGs funded by Axis 4 could also cooperate with “Axis 4 or Leader-like” groups3 in fisheries areas which full the conditions above but have not actually been selected for Axis 4.
Cu toate acestea, acolo unde beneciile sunt evidente, FLAG-urile finanţate de Axa 4 ar putea coopera, de asemenea, cu grupurile asemănătoare celor instituite în cadrul Axei 4 sau în cadrul LEADER3 în zonele pescăreşti care îndeplinesc condiţiile menţionate, dar care nu au fost selectate pentru Axa 4.
In this case, Axis 4 would only fund the actions corresponding to the groups and areas that have been selected under Axis 4.
În acest caz, Axa 4 ar finanţa numai acţiunile corespunzătoare grupurilor şi zonelor care au fost selectate în cadrul Axei 4.
Broad-based local private-public partnerships, which aim to improve the long-term potential of their local areas and that have the ability to dene and implement development strategies for these areas.
Parteneriate public-privat locale cuprinzătoare care urmăresc să îmbunătăţească potenţialul pe termen lung al zonelor lor locale şi care au capacitatea de a deni şi implementa strategii de dezvoltare pentru aceste zone.
Inter-regional and transnational cooperation
Cooperarea interregională şi transnaţională
The EFF Regulation allows for both inter-regional cooperation between groups in the same Member State and transnational cooperation between groups in two or more Member States.
Regulamentul FEP permite atât cooperarea interregională între grupuri din acelaşi stat membru, cât şi cooperarea transnaţională între grupuri din două sau mai multe state membre UE.
examples of successful projects involving the development of routes and itineraries, interpretation centres, events, and associated promotional activities.
Cooperarea interregională le dă, de asemenea, autorităţilor de management naţionale sau regionale ocazia de a identica anumite valori strategice (de exemplu, parcuri naturale, rezerve marine, lacuri etc.) sau teme, şi de a oferi grupurilor stimulente pentru dezvoltarea proiectelor de cooperare în jurul acestora.
A general recommendation for Axis 4 groups would be to first consider inter-regional cooperation, and then, building on this experience, to look at the potential added value of transnational cooperation.
În regiuni precum Aragon din Spania, acest tip de cooperare sa transformat în reţele tematice permanente în Europa (de exemplu Reţeaua Europeană a Geoparcurilor). Acest tip de abordare ar putea funcţiona bine în cazul FLAG-urilor situate dea lungul aceluiaşi bazin maritim.
The concept of inter-regional cooperation was first introduced in the Leader+ programme, to prevent groups from making unrealistic leaps, from building the local partnership to forming transnational partnerships with actors thousands of miles away, without first exploring the scope for collaboration with actors in their own region or country.
Conceptul de cooperare interregională a apărut prima dată în programul LEADER +, pentru a împiedica grupurile să facă salturi nerealiste, de la construirea parteneriatului local la formarea parteneriatelor transnaţionale cu actori de la mii de kilometri depărtare fără să analizeze mai întâi posibilitatea de cooperare cu actori din propria lor regiune sau ţară.
The greater physical and cultural proximity of groups involved in inter-regional cooperation opens up more possibilities for jointly adding value to common natural and cultural assets, such as mountain ranges, rivers, coasts, cultural products and so on. There are numerous
O recomandare generală care li s-ar putea face grupurilor din cadrul Axei 4 ar ca mai întâi să ia în calcul cooperarea interregională şi apoi, pornind de la această experienţă, să cerceteze valoarea adăugată potenţială a cooperării transnaţionale.
Guidelines for more eective cooperation in Axis 4
Orientări pentru o cooperare mai ecientă în cadrul Axei 4
Local projects supported in FLAG strategies usually have to pass through a series of assessments, involving eligibility checks, viability studies, the obtaining of legal permits and licenses and so on. Cooperation projects are, by denition, more complex as they may involve several legal, administrative and cultural contexts.
Proiectele locale susţinute în cadrul strategiilor FLAG trebuie să treacă de obicei printr-o serie de evaluări, care constau din vericări ale eligibilităţii, studii de viabilitate, obţinerea autorizaţiilor prevăzute de lege etc. Proiectele de cooperare sunt prin deniţie mai complexe, deoarece pot implica mai multe contexte juridice, administrative şi culturale.
Unless the procedures are streamlined and coordinated there is a real risk that the bureaucratic burden of cooperation projects becomes overwhelming.
Dacă procedurile nu vor simplicate şi coordonate, există riscul ca povara birocratică a proiectelor de cooperare să devină copleşitoare.
A classic case is a partnership of five groups where each managing authority has slightly dierent rules for eligibility, dierent selection schedules and each requires the approval of the others before making their own decision on whether or not to approve funding.
Un caz clasic este cel al unui parteneriat format din cinci grupuri în care fiecare autoritate de management are norme de eligibilitate uşor diferite, calendare de selecţie diferite şi în care fiecare necesită aprobarea celorlalţi înainte de a lua propriile decizii cu privire la aprobarea sau neaprobarea finanţării.
Therefore, the central recommendation for Axis 4 cooperation is to keep it simple and leave decision making to the groups where possible.
Prin urmare, principala recomandare în ceea ce priveşte cooperarea în cadrul Axei 4 este să e un parcurs simplu, iar procesul decizional să rămână la latitudinea grupurilor, acolo unde este posibil.
Following are some suggestions on how to achieve this:
În continuare câteva sugestii privind metode de punere în practică:
> Decentralised budgets: where possible the budget for cooperation projects should be managed by local groups, similarly to other projects.
> Bugete descentralizate: acolo unde este posibil bugetul pentru proiectele de cooperare ar trebui să e gestionat de grupurile locale, la fel ca în cazul altor proiecte.
The groups would then ask for signed commitments from their partners and on this basis approve the projects.
Grupurile ar solicita apoi luarea unor angajamente în scris din partea partenerilor lor şi pe această bază ar aproba proiectele.
Managing authorities could then carry out their own eligibility checks, without waiting for the decisions of other MAs.
Fiecare autoritate de management ar putea să desfăşoare apoi propriile vericări ale eligibilităţii, fără să aştepte deciziile altor AM-uri.
According to the EFF Regulation, the groups’ proposals for cooperation should be described sepa-
Asistenţă tehnică pentru pre-dezvoltarea proiectelor
Technical assistance for pre-development of projects rately from those dealing with the local strategy4.
În conformitate cu Regulamentul FEP, propunerile de cooperare ale grupurilor ar trebui descrise separat de cele care vizează strategia locală4.
Ideally, the cooperation activities (and budget) should be included in the group’s overall proposal in a way that is clearly distinguished from (the budget for) the local development strategy, rather than requiring a separate approval process.
Ideal ar ca activităţile (şi bugetele) de cooperare să e incluse în propunerea generală a grupului într-un fel care să e clar diferit de (bugetul pentru) strategia de dezvoltare locală, în loc să implice un proces de aprobare separat.
Where the cooperation budget under axis 4 has been allocated to the groups, it is unlikely that ideas for cooperation will have been developed in detail.
Acolo unde bugetul pentru cooperare în cadrul Axei 4 a fost alocat grupurilor, este puţin probabil ca ideile de cooperare să se dezvolte în întregime.
Therefore, there may be a need for a preparatory phase, which should be supported within this allocation.
Prin urmare, este posibil să e necesară o etapă pregătitoare, care ar trebui să e susţinută din cadrul acestei alocări.
The managing authorities will also be able to provide further technical support using Axis 5.
Autorităţile de management vor putea astfel să ofere mai multă asistenţă tehnică prin intermediul Axei 5.
> Open calls: where the budget for cooperation is held centrally by managing authorities, they should keep the call open for the duration of the programme, and ensure decisions on proposals are taken within a guaranteed timeframe after receiving applications.
> Cereri de oferte deschise: acolo unde bugetul pentru cooperare este gestionat la nivel central de către autorităţile de management, acestea ar trebui să menţină cererea de oferte deschisă pe durata programului şi să asigure faptul că deciziile cu privire la propuneri sunt luate într-o perioadă de timp garantată după primirea cererilor.
It is recommended that managing authorities should not ask for signed commitments from the other partners of the cooperation project but approve subject to approval by the other managing authorities.
Se recomandă ca autorităţile de management să nu solicite celorlalţi parteneri la proiectul de cooperare angajamente în scris, ci să aprobe, sub rezerva aprobării de către celelalte autorităţi de management.
Where the cooperation budget is held centrally, and is allocated separately via specic calls for tender, it is likely that projects presented for funding will be fully developed.
Acolo unde bugetul pentru cooperare este gestionat la nivel central şi este alocat separat prin intermediul unor cereri de oferte specice, există probabilitatea ca proiectele prezentate pentru finanţare să e dezvoltate complet.
To help the preparation of such projects, however, the managing authorities will again be able to provide specic grants using Axis 5 (see table below on the budgetary source and rates of funding for cooperation).
Totuşi, pentru a sprijini pregătirea acestor proiecte, autorităţile de management vor putea din nou să acorde subvenţii specice prin intermediul Axei 5 (a se vedea tabelul de mai jos privind sursa bugetară şi ratele finanţării pentru cooperare).
Aid intensity
Intensitatea sprijinului
> Clearing house: working through the FARNET Support Unit, managing authorities should provide groups from other countries/regions with information on projects looking for partners, as well as on their calls for proposals.
> Mecanism / Centru de informare: lucrând prin intermediul Unităţii de asistenţă FARNET, autorităţile de management ar trebui să ofere grupurilor din alte ţări/regiuni informaţii cu privire la proiectele în care se caută parteneri, precum şi cu privire la cererile lor de oferte.
They should also provide a copy, in English, of any additional eligibility rules and procedures for cooperation.
Ele ar trebui să ofere, de asemenea, o copie în limba engleză a tuturor celorlalte norme de eligibilitate şi proceduri de cooperare.
In terms of aid intensity, it is recommended that the preparatory phases of cooperation financed by Axis 4 or 5 should be treated like any other non-productive project and be funded 100% from public sources (EU, national, regional or local).
Cu privire la intensitatea sprijinului, se recomandă ca etapele pregătitoare ale cooperării finanţate de Axele 4 sau 5 să e tratate ca orice alte proiecte nelegate de producţie şi să e finanţate 100% din surse publice (UE, naţionale, regionale sau locale).
When cooperation reaches the actual implementation stage, normal rules on aid intensity apply, depending on the type of operation undertaken:
Atunci când cooperarea ajunge în etapa propriu-zisă a implementării, se aplică normele obişnuite privind intensitatea sprijinului, în funcţie de tipul de operare ales:
> Cooperation projects can be funded 100% from public sources if they are non-productive projects ;
> Proiectele de cooperare pot finanţate 100% din surse publice dacă nu sunt proiecte de producţie;
> If a cooperation project involves the private sector and productive investment the appropriate aid intensity (below 100%) will need to be dened according to the nature of the project5
> În cazul în care un proiect de cooperare implică sectorul privat şi investiţii pentru producţie, intensitatea adecvată a ajutorului (sub nivelul de 100%) ar trebui denită în conformitate cu natura proiectului5.
See Annex II of the Council Regulation (EC) No 1198/2006 (http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ. do?uri=CELEX:32006R1198:EN:NOT) of 27 July 2006 on the European Fisheries Fund.
A se vedea Anexa II la Regulamentul Consiliului (CE) nr. 1198/2006 (http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ. do?uri=CELEX:32006R1198:RO:NOT) din 27 iulie 2006 privind Fondul European pentru Pescuit
Table 1: Budgetary source and rates of funding for cooperation
Tabelul 1: Sursa bugetară şi ratele finanţării pentru cooperare
Main phase of project
Etapa principală a proiectului
Preparatory phase of project financed from financed from aid intensity aid intensity
Etapa pregătitoare a proiectului finanţată din: finanţată din: intensitatea ajutorului: intensitatea ajutorului:
Axis 4 cooperation,
Bugetul pentru cooperare gestionat de FLAG
Axis 4 cooperation, or Axis 5 or Axis 5
Cooperare în cadrul Axei 4 sau 5
Cooperation budget managed by FLAG
Cooperare în cadrul Axei 4 sau 5 mai avansat mai avansat
Axis 4 cooperation, or Axis 5 project does project involves not involve productive private sector activity and and productive private sector: or Axis 4 implementation of strategies less than 100% activity: 100%
Cooperare în cadrul Axei 4 sau implementare de strategii în cadrul Axei 4 proiectul implică activitate de producţie şi sectorul privat: proiectul nu implică sectorul privat sau activitate de producţie: 100% sub 100%
Axis 4 cooperation, or Axis 5
Cooperare în cadrul Axei 4 sau 5
Cooperation budget held centrally (regional or national level)
Buget pentru cooperare gestionat la nivel central (regional sau naţional) mai avansat
Axis 4 cooperation project does project involves not involve productive private sector activity and and productive private sector: less than 100% activity: 100%
Cooperare în cadrul Axei 4 proiectul implică activitate de producţie şi sectorul privat: proiectul nu implică sectorul privat sau activitate de producţie: 100% sub 100%
Types of cooperation envisaged under Axis 4
Tipuri de cooperare preconizate în cadrul Axei 4
For FLAGs considering a cooperation project, a number of dierent types of cooperation are possible.
În cazul FLAG-urilor care vizează un proiect de cooperare, sunt posibile mai multe tipuri de cooperare diferite.
In this guide we focus mostly on those which are more relevant for groups at the early stage of development.
În acest ghid, ne concentrăm preponderent asupra celor care prezintă o relevanţă mai mare pentru grupuri în prima etapă a dezvoltării.
> Study visits from one fisheries area to another (this can involve local stakeholders) ;
> Vizite de studiu dintr-o zonă pescărească într-alta (care pot implica părţi interesate locale);
> Mentoringarrangements between the staff or members of an experienced group and a less experienced group ;
> Acorduri de mentoring (îndrumare) între personalul şi membrii unui grup experimentat şi cei ai unor grupuri mai puţin experimentate;
> Placements and traineeships, with participant coming from one FLAG area and being hosted by another ;
> Stagii şi formări,în care participantul dintr-o zonă FLAG este găzduit într-o altă asemenea zonă;
> A clear analysis of the needs of the partners (the demand for knowledge) ;
> Ateliere sau conferinţe tematice;
> Thematic workshops or conferences ;
Toate aceste zone de cooperare potenţiale sunt analizate mai detaliat în capitolele următoare.
> A clear description of the experience and skills available among the partners (the supply of knowledge) ;
> o analiză clară a nevoilor partenerilor (cererea de cunoştinţe);
> More advanced cooperation projects, which we only briey review here as this is covered in more detail in other guides.
> o descriere clară a experienţei şi aptitudinilor existente în rândul partenerilor (oferta de cunoştinţe);
> An analysis showing that knowledge available can meet the needs identied, and also identifying any gaps and how these can be filled by external sources ;
> Proiecte de cooperare mai avansată,pe care le descriem aici doar pe scurt, întrucât sunt analizate mai detaliat în alte ghiduri.
> A clear calendar and work programme, specifying clearly who does what and the expected results of each action ;
> o analiză care să indice faptul că aceste cunoştinţe pot satisface nevoile identicate şi care să individualizeze, de asemenea, eventualele lipsuri şi felul în care acestea pot compensate din surse externe;
The prerequisite for supporting these kinds of activities through cooperation budgets is that they should be based on:
> un calendar şi un program de lucru care să specice cu claritate cine ce face şi rezultatele aşteptate ale fiecărei acţiuni;
> A description of who will be involved locally and what action might be taken as a result.
> o descriere a persoanelor care vor implicate la nivel local şi a acţiunii care ar putea întreprinsă în consecinţă.
3.1 Study visits
3.1 Vizite de studiu
What is the purpose of a study visit ?
Care este scopul unei vizite de studiu?
The purpose of a study visit is to learn more about particular issues, projects and activities in the host area by meeting the people involved, observing and hearing about their work, and by having the opportunity to ask questions and discuss issues directly.
Scopul unei vizite de studiu este să se ae mai multe despre anumite chestiuni, proiecte şi activităţi din zona gazdă, prin întâlniri cu persoanele implicate, observând şi ascultând despre activitatea lor şi prin faptul că se oferă ocazia de a pune întrebări şi de a discuta anumite aspecte în mod direct.
Some study visits have very specic objectives, such as to learn more about a particular technology or methodology, or the way in which a shared issue has been addressed.
Unele vizite de studiu au obiective foarte specice, cum ar să se ae mai multe lucruri despre o anumită tehnologie sau metodologie, sau despre felul în care a fost soluţionată o problemă comună.
Others are much more general in nature, having the objective of learning more about FLAG operations and activities across a number of themes or sectors.
Altele au o natură mai generală, având obiectivul de a aa mai multe lucruri despre operaţiunile şi activităţile FLAG-urilor dintr-o serie de teme sau sectoare.
What is a study visit ?
Ce este o vizită de studiu?
A study visit should be preceded by an exchange of information between the participating FLAGs.
O vizită de studiu trebuie să e precedată de un schimb de informaţii între FLAG-urile participante.
This can help to ascertain and conrm the appropriateness of the visit, narrow down the range of activities to be included in the study programme, and to inform those involved of the dierent possibilities and expectations.
Acest lucru poate contribui la determinarea şi conrmarea caracterului adecvat al vizitei, la reducerea gamei de activităţi care trebuie incluse în programul de studiu şi la informarea celor implicaţi cu privire la diferitele posibilităţi şi aşteptări.
Who participates in a study visit ?
Cine participă la o vizită de studiu?
In the context of Axis 4 cooperation projects, a study visit refers to a visit by one or more representatives of a FLAG or fisheries area to one or more other fisheries areas in order to undertake activities designed to familiarise the visitors with certain projects and initiatives in the host area.
În contextul proiectelor de cooperare în cadrul Axei 4, o vizită de studiu se referă la o vizită a unuia sau mai multor reprezentanţi ai unui FLAG sau ai unei zone pescăreşti într-o altă zonă/în alte zone pescăreşti, în vederea desfăşurării unor activităţi menite să familiarizeze vizitatorii cu anumite proiecte şi iniţiative din zona gazdă.
The study visit is normally jointly organised by the FLAGs from the visiting and host areas.
Vizita de studiu este organizată în mod normal în comun de către FLAG-urile din zonele aate în vizită şi zonele gazdă.
The duration of a study visit can vary from one or two days up to a week or longer, depending on the range of activities to be included in the programme.
Printre participanţii la vizita de studiu se numără, în mod normal, personalul şi/sau membrii FLAG-ului şi, în funcţie de scopul vizitei, alţi actori din zona pescărească vizată.
However, normally visits of two to three days allow enough time for a good first exchange, without being too demanding on the time and resources of visitors or hosts.
De exemplu, dacă scopul vizitei de studiu este să se ae mai multe despre dezvoltarea turismului dintr-o altă zonă pescărească, atunci ne putem aştepta la participarea operatorilor locali din turism.
The participants in the study visit normally include staff and/or members of the FLAG and, depending on the purpose of the visit, may also include other actors from the fisheries area concerned.
Durata unei vizite de studiu poate varia de la o zi sau două până la o săptămână sau mai mult, în funcţie de gama de activităţi care trebuie incluse în program.
For example, if the purpose of the study visit is to learn more about tourism development in another fisheries area, then the participation of local tourism operators might be expected.
Numărul participanţilor poate varia de la o persoană sau două, în cazul posibil al unei vizite cu scop foarte specic (de exemplu, pentru a aa mai multe informaţii despre un proiect, o tehnologie sau o metodologie specică), până la 20-25 de persoane.
For groups above this size, the demands in terms of the cost, logistics and coordination of the visit may be prohibitive. In such cases, an alternative option, such as a thematic workshop or conference (see page 24) might be more appropriate.
3.1 Vizite de studiu de cazuri, o opţiune alternativă, precum un atelier sau o conferinţă tematică (a se vedea pagina 28), s-ar putea dovedi mai adecvată.
Based on these discussions, the objectives of the visit will be revised, if necessary, and agreed.
Pe baza acestor discuţii, vor revizuite şi, dacă este cazul, adoptate obiectivele vizitei.