natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Countries missing data for two or more consecutive years are not included in the trend calculations: the overall trend is based on all EU countries except the United Kingdom; the trend for cannabis is based on 18 countries, heroin on 18, cocaine on 17, amphetamine on 12 and ecstasy on 13.
Ţările care nu dispun de date pentru cel puţin doi ani consecutivi nu sunt incluse în calculul tendinţelor: tendinţa globală se referă la toate statele membre ale UE, cu excepţia Regatului Unit; tendinţa pentru canabis se bazează pe 18 ţări, heroina pe 18, cocaina pe 17, amfetaminele pe 12, iar ecstasy pe 13.
For additional information on the methodology, see Figure DLO-3 in the 2008 statistical bulletin.
Pentru informaţii suplimentare privind metodologia, a se vedea figura DLO-3 în buletinul statistic 2008.
Reitox national focal points and, for population data, Eurostat (http://epp.eurostat.ec.europa.eu/).
Punctele focale naţionale Reitox și, în ceea ce privește datele despre populaţie, Eurostat (http://epp.eurostat. ec.europa.eu/).
In Luxembourg, drug law offences were almost equally distributed between cannabis, heroin and cocaine.
În 15 dintre cele 27 de ţări raportoare, există structuri de coordonarea cercetării privind drogurile la nivel naţional.
In the five-year period 2001–06, the number of drug law offences involving cannabis increased or remained stable in most reporting countries, resulting in an overall average increase of 34% in the European Union (Figure 2).
Numai cinci ţări raportează că cercetările privind drogurile nu sunt menţionate în strategiile naţionale ale acestora sau că nu au o structură naţională de coordonare în acest domeniu.
Over the period 2001–06, drug law offences related to heroin show a different picture to those related to cannabis or cocaine, dropping by an average of 14% in the European Union, mainly between 2001 and 2003.
Statul este principala sursă de finanţare pentru cercetarea privind drogurile raportată de statele membre, fie prin programe de cercetare generală, fie prin programe de cercetare în domeniul drogurilor.
However, national trends in heroin offences have been diverging over the period, with a third of the countries reporting upward trends (16).
Sănătatea și știinţele sociale sunt două din domeniile principale de cercetări generale în care poate fi găsită finanţare pentru cercetarea privind drogurile.
The EU average trends in offences for both amphetamine and ecstasy peaked in 2004. While the trend for amphetamine-related offences remained upward (average
Finanţarea destinată în mod special cercetării privind drogurile poate fi pusă la dispoziţie prin intermediul organismelor naţionale de coordonarea luptei împotriva drogurilor (Republica Cehă, Spania, Franţa, Luxemburg, Ungaria, Polonia, Portugalia, Norvegia).
The EU average increased by 61% over the same period.
Ambele tipuri de programe de finanţare
See Table DLO-6 in the 2008 statistical bulletin.
A se vedea tabelul DLO-6 din buletinul statistic 2008.
For a complementary analysis of cannabis-related offences, see Chapter 3.
Pentru o analiză complementară a infracţiunilor legate de canabis, a se vedea capitolul 3.
See Table DLO-7 in the 2008 statistical bulletin.
A se vedea tabelul DLO-7 din buletinul statistic 2008.
Chapter 1: Policies and laws increase of 41% over 2001–06), the EU average for offences related to ecstasy fluctuated over the period with no overall change between 2001 and 2006.
Raportulanual2008:situaţiadrogurilorînEuropa următoarele: aspecte organizatorice, precum lipsa de coordonare și resursele dispersate (Germania, Franţa, Austria); lipsa personalului de cercetare calificat (Letonia, Ungaria) și aspecte metodologice (probleme de protecţie a datelor, probleme în contactarea populaţiilor ascunse, lipsa de continuitatea proiectelor de cercetare).
National drugrelated research specifically designated for drugrelated research can be available through national drug coordination bodies (Czech Republic, Spain, France, Luxembourg, Hungary, Poland, Portugal, Norway).
Câteva ţări au identificat fondurile limitate disponibile pentru cercetarea privind drogurile ca o constrângere majoră (Belgia, Grecia, Polonia, România, Finlanda).
Both types of funding programmes often couple research on illicit drugs with other areas within the addiction field, such as alcohol, tobacco and gambling.
combină deseori cercetarea privind drogurile ilegale cu alte subiecte din domeniul dependenţei, precum alcoolul, tutunul și jocurile de noroc.
The funds are mostly available through contracts for commissioned research or through framework programmes to which researchers apply.
Fondurile sunt disponibile de cele mai multe ori prin contracte de cercetare sau prin programe cadru pentru care candidează cercetătorii.
Other types of funding sources reported include foundations, scientific academies, private institutions, special funds for the fight against drugs, the European Commission and the United Nations.
Alte tipuri de surse de finanţare raportate includ fundaţiile, academiile știinţifice, instituţiile private, fondurile speciale pentru lupta împotriva drogurilor, Comisia Europeană și Organizaţia Naţiunilor Unite.
Structures and projects
Structuri și proiecte
The majority of countries reported that research takes place mostly in universities and in specialised centres, some of them hosting national focal points, followed by public and private research centres.
Majoritatea ţărilor au raportat că cercetarea are loc în cea mai mare parte în universităţi și în centre specializate, unele dintre ele găzduind puncte focale naţionale, acestea fiind urmate de centrele de cercetare publice și private.
National research networks were reported by some countries (Germany, Spain, Portugal).
Câteva ţări (Germania, Spania, Portugalia) au raportat reţele naţionale de cercetare.
These can play an important role in the organisation and funding of research, and may also promote more direct links between research and practice.
Acestea pot juca un rol important în organizarea și finanţarea cercetării și, de asemenea, pot promova mai multe legături directe între cercetare și practică.
Drugrelated research is mentioned in the national drug strategy or action plan of 20 of the 27 reporting countries, either as a specific topic or referred to as an essential component of evidencebased policy.
A fost identificat un total de 25 de jurnale europene cu referenţi, specializate în domeniul drogurilor și publicând în alte limbi decât engleza. Cele mai multe dintre aceste jurnale naţionale publică rezumate în engleză și acceptă contribuţii internaţionale.
In 15 of the 27 reporting countries, structures to coordinate drugrelated research exist at national level.
În plus faţă de publicaţiile care se specializează în drogurile ilegale și dependenţă, sunt publicate articole privind consumul de droguri ilegale și în jurnale cu referenţi într-o gamă largă de discipline, precum și în publicaţiile profesionale.
Only five countries report that drugrelated research is not mentioned in their national strategies or that they do not have a national coordination structure in this field.
În 2006, concluzii ale cercetărilor în domeniul drogurilor au fost publicate în peste 100 asemenea jurnale europene. Alte tipuri de publicaţii, inclusiv cele ale punctelor focale naţionale, joacă la rândul lor un rol important în difuzare.
Among the major studies carried out since 2000 reported by the Member States, more than half were in epidemiology and about one third in applied research (mainly evaluations of interventions in prevention and treatment).
Printre studiile majore realizate începând din 2000, raportate de statele membre, peste jumătate au fost în domeniul epidemiologiei, iar circa o treime în cercetarea aplicată (în principal, evaluări ale intervenţiilor în prevenire și tratament).
Also cited were studies in determinants, risk and protective factors for drug use, consequences of drug use, and drug mechanisms and affects.
De asemenea, au fost citate studii privind factorii determinanţi, factorii de risc și de protecţie pentru consumul de droguri, consecinţele consumului de droguri, precum și mecanismele și efectele drogurilor.
The State is the main source of funding for drugrelated research reported by the Member States, either through programmes for general research or through research programmes in the drugs field.
Câteva ţări au raportat constrângeri privind cercetarea privind drogurile.
Constraints to drugrelated research were reported by several countries.
Punctele focale naţionale Reitox joacă, de asemenea, un rol important în difuzarea rezultatelor cercetărilor în toate ţările raportoare, în principal prin intermediul rapoartelor naţionale ale acestora.
More to come on drugrelated research
Ce urmează în cercetarea în domeniul drogurilor
Detailed information on research in the drugs field carried out in European countries has been collected by the EMCDDA through its network of Reitox national focal points.
Informaţiile detaliate privind cercetările în domeniul drogurilor desfășurate în ţările europene au fost colectate de către OEDT prin reţeaua sa de puncte focale naţionale Reitox.
The information provided by the Member States includes a description of national research organisations and funding arrangements.
Informaţiile furnizate de către statele membre includ o descrierea organizaţiilor naţionale de cercetare și a aranjamentelor de finanţare.
Member States have also provided lists of main studies carried out since 2000 and identified scientific papers, scientific journals and websites through which the findings of drugrelated research carried out in their country have been disseminated.
De asemenea, statele membre au oferit liste ale principalelor studii desfășurate începând cu anul 2000 și au inclus lucrări și jurnale știinţifice și siteuri web prin intermediul cărora au fost difuzate concluziile cercetărilor naţionale legate de droguri.
The EMCDDA is making this and more information available through different dissemination products and channels (see http://www.emcdda.europa.eu/themes/research).
OEDT pune aceste informaţii, precum și alte informaţii suplimentare, la dispoziţia publicului, prin diferite produse și canale de difuzare (a se vedea http://www.emcdda.europa.eu/themes/research).
For a more in-depth review of this topic, see the 2008 selected issue on drugrelated research (http://www.emcdda.europa.eu/publications/selectedissues).
Pentru o analiză mai aprofundată a acestei teme, a se vedea extrasul pe 2008 privind cercetarea în domeniul
The European Commission has commissioned an in-depth comparative analysis of research in to illicit drugs in the European Union.
Comisia Europeană a dispus o analiză comparativă aprofundată a cercetărilor în domeniul drogurilor ilegale din Uniunea Europeană.
The study should provide an overview of the funding available for drugrelated research from the European Union and Member States, building on the results of the selected issue on research, and widening the scope to include research in the field of drug supply reduction and security.
Studiul ar trebui să ofere o privire generală asupra fondurilor disponibile pentru cercetările în domeniul drogurilor din Uniunea Europeană și statele membre, bazată pe rezultatele extrasului privind cercetarea, extinzându-se și la cercetarea în domeniile reducerii ofertei de droguri și securităţii.
The study will review the existing research infrastructure within Member States and at European level, and make a comparison with other regions, such as North America and Australia.
Studiul va analiza infrastructurile de cercetare existente în cadrul statelor membre și la nivel european și va face comparaţii cu alte regiuni, precum America de Nord sau Australia.
It will conclude with recommendations for policy options to address the knowledge gaps and improve cooperation at European level.
Acesta va concluziona cu recomandări de opţiuni strategice pentru abordarea lacunelor de informaţii și pentru îmbunătăţirea cooperării la nivel european.
It will also assess existing European networks, including those of the EMCDDA and its Reitox national focal points.
De asemenea, va evalua reţelele europene existente, inclusiv cele ale OEDT și punctelor focale naţionale Reitox.
Results from this study will be available in early 2009.
Rezultatele acestui studiu vor fi disponibile la începutul anului 2009.
Chapter 2 Responding to drug problems in Europe — an overview
Capitolul 2 Răspuns la problema drogurilor în Europa – o privire de ansamblu
Improving the monitoring of drug supply reduction
Îmbunătăţirea monitorizării reducerii ofertei de droguri
This chapter presents an overview of the responses to drug problems in Europe, where possible highlighting trends, developments and quality issues.
Acest capitol prezintă o privire de ansamblu asupra răspunsurilor la problema drogurilor în Europa, iar acolo unde este posibil evidenţiază tendinţe, evoluţii și aspecte calitative.
The set of measures reviewed here includes prevention, treatment, harmreduction and social reintegration, which taken together form a comprehensive demand-reduction system.
Setul de măsuri analizate aici include prevenirea, tratamentul, reducerea riscurilor și reintegrarea socială, care, împreună, formează un sistem cuprinzător de reducerea cererii.
The chapter also includes a review of the available data on the needs of drug users in prisons and the existing responses in this particular setting.
Capitolul include și o analiză a datelor disponibile privind nevoile consumatorilor de droguri din penitenciare și răspunsurile existente în această situaţie specifică.
In addition, future monitoring challenges in another field of drug policy, drug supply reduction, are briefly discussed.
În plus, sunt discutate pe scurt viitoare provocări ale monitorizării înalt domeniu al politicii în domeniul drogurilor, reducerea ofertei de droguri.
Drug supply reduction can be defined as encompassing all activities aimed at preventing illicit drugs from reaching users.
Reducerea ofertei de droguri poate fi definită ca incluzând toate activităţile care urmăresc să împiedice ca drogurile ilegale să ajungă la consumatori.
These may include instruments such as international conventions, and EU and national legislation and policies, as well as actions addressing the various processes and actors involved in the production and trafficking of illicit drugs but also involved in the diversion or illicit manufacture of licit substances (medicines, precursor chemicals) for illicit ends and in the laundering of drug money.
Printre acestea se numără instrumente precum convenţiile internaţionale, legislaţia și politicile UE și naţionale, precum și acţiuni care abordează diversele procese și actorii implicaţi în producţia și traficul de droguri ilegale, dar și în deturnarea sau producţia ilegală a substanţelor legale (medicamente, substanţe chimice precursoare) în scopuri ilegale și în spălarea de bani proveniţi din droguri.
Law enforcement activities, alternative development initiatives and projects aimed at preventing drugrelated crime all contribute to reducing the supply of illicit drugs.
Activităţile de aplicarea legii, iniţiativele și proiectele de dezvoltare alternativă destinate prevenirii criminalităţii legate de droguri contribuie toate la reducerea ofertei de droguri ilegale.
Monitoring and analysis constitute, as is the case with drug demand reduction, an important support for these activities and their evaluation.
Monitorizarea și analiza constituie, ca și în cazul reducerii cererii de droguri, un sprijin important pentru aceste activităţi și pentru evaluarea acestora.
Drug prevention can be divided in to different levels or strategies, from environmental to indicated prevention, which ideally do not compete but complement each other.
Prevenirea consumului de droguri poate fi împărţită în diferite niveluri sau strategii, de la prevenirea de proximitate la prevenirea indicată, care, în mod ideal, nu se concurează, ci se completează.
The following description of the current situation and trends in Europe is based on qualitative data on the provision of universal and selective prevention reported to the EMCDDA in 2007 (17) and on a literature review on indicated prevention (EMCDDA, 2008f).
Următoarea descrierea situaţiei actuale și a tendinţelor din Europa se bazează pe date calitative privind furnizarea unei preveniri universale și selective raportate către OEDT în 2007 (17) și pe o analiză bibliografică privind prevenirea indicată (OEDT, 2008f).
Universal prevention
Prevenirea universală
Recent data collection exercises in the framework of the annual progress reviews of the EU action plan on drugs and the Ungass review (see Chapter 1) have revealed a mixed picture regarding the availability of response data in the supply reduction field.
Exerciţiile recente de colectarea datelor în cadrul analizelor intermediare anuale ale planului UE de acţiune în domeniul drogurilor și analiza Ungass (a se vedea capitolul 1) au constatat un tablou complex în ceea ce privește disponibilitatea datelor privind reacţiile în domeniul reducerii ofertei.
Activities related to international projects are usually well documented, while data on activities at national level are often difficult to access and compare.
Activităţile referitoare la proiectele internaţionale sunt de obicei bine documentate, în timp ce datele privind activităţile la nivel naţionale sunt deseori greu de accesat și comparat.
The European Commission, Eurostat, Europol and the EMCDDA are working to improve this situation in the framework of the next EU action plan on drugs (2009–12).
Comisia Europeană, Eurostat, Europol și OEDT lucrează în vederea îmbunătăţirii acestei situaţii în cadrul următorului plan UE de acţiune în domeniul drogurilor (2009-2012).
Existing conceptual frameworks and information systems, as well as potential information sources for monitoring and analysing supply reduction activities in the Member States, are to be reviewed.
Trebuie analizate cadrele conceptuale și sistemele de informaţii existente, precum și potenţialele surse de informaţii pentru monitorizarea și analizarea activităţilor de reducerea ofertei în statele membre.
There is also a need to better understand drug markets, in particular supply and distribution arrangements, both in their economic and social dimensions.
De asemenea, este necesară o mai bună înţelegerea pieţelor drogurilor, în special aranjamentele de furnizare și distribuţie în dimensiunile lor sociale și economice.
Two studies funded by the European Commission will explore both the information systems and sources on drug supply reduction and the international drug markets.
Două studii finanţate de Comisia Europeană vor explora atât sistemele de informare, cât și sursele privind reducerea ofertei de droguri și pieţele internaţionale ale drogurilor.
The objectives of universal school-based drug prevention in Europe appear to have shifted in recent years.
Obiectivele prevenirii universale în școli a consumului de droguri în Europa par să se fi modificat în ultimii ani.
In 2007, developing life skills was the most frequently reported objective of prevention activities (12 out of 28 reporting countries), whereas in 2004, half of the countries (13/26) reported raising awareness and providing information as their main objective.
În 2007, dezvoltarea aptitudinilor de integrare socială a fost cel mai frecvent raportat obiectiv al activităţilor de prevenire (12 din 28 de ţări raportoare), în timp ce în 2004 jumătate dintre ţări (13/26) au raportat sensibilizarea și informarea ca obiectiv principal al acestora.
Creating protective school environments, a form of structural intervention, was also more often mentioned as a main objective in 2007 (six countries) than it was in 2004 (four countries).
Crearea unui mediu protector în școli, o formă de intervenţie structurală, a fost, de asemenea, mai des menţionată ca obiectiv principal în 2007 (șase ţări) decât în 2004 (patru ţări).
In contrast, some of the more strongly evidencebased interventions are reported in only a few countries.
Schimbările obiectivelor raportate pot reflecta adoptarea unei abordări mai raţionale în mai mare
Data were provided by national experts in the Member States.
Datele au fost furnizate de experţii naţionali din statele membre.
Figure 3: Most frequent intervention types in universal school-based prevention
Figura 3: Cele mai frecvente tipuri de intervenţii în prevenirea universală în școli
Peer-to-peer approaches
Abordare colegială
Visit of police officers to schools
Vizita în școli a agenţilor de poliţie
Other drug prevention topics integrated in curricula
Alte teme de prevenirea consumului de droguri integrate în programă
Information only on drugs
Exclusiv informaţii despre droguri
Information days about drugs
Zile de informare despre droguri
Personal and social skills training outside standardised programmes
Formarea competenţelor personale și sociale în afara programelor standardizate
Events for parents
Evenimente pentru părinţi
Full provision
Desfășurare completă
Extensive provision
Desfășurare cuprinzătoare
Mustap = multisession, standardised programmes with printed material.
NB: Mustap = programe multisesiune, standardizate, cu materiale tipărite.
The overall predominance of interventions that lack or have only a weak evidence base might be due to the fact that they require fewer resources and less staff training.
măsură bazate pe dovezi, dar este neclar dacă această schimbare a obiectivelor reflectă o aplicare efectivă.
Family-based prevention is another widely utilised prevention approach. Eleven countries reported full or extensive provision of family meetings and evenings.
Urmărind să creeze medii sociale protectoare și normative, intervenţiile structurale intenţionează să influenţeze opţiunile tinerilor în privinţa consumului de droguri (Toumbourou et al., 2007).
In common with school-based prevention, family-based prevention seems to be mainly focused on providing information.
Această abordare corespunde politicilor generale de prevenire care includ din ce în ce mai mult reglementări mai stricte asupra tutunului și alcoolului în școli.
Intensive coaching and training for families, an approach that has shown consistent efficacy across studies (Petrie et al., 2007), is offered on a limited basis, with only seven countries reporting the highest provision levels.
Ca atare, 20 de ţări raportează interdicţii totale asupra fumatului în toate școlile, iar 18 ţări raportează desfășurarea completă sau cuprinzătoare în școli (18) a politicilor în domeniul drogurilor.
Selective prevention is guided by social and demographic indicators, such as unemployment, delinquency or truancy rates.
În Europa Centrală și de Vest, în special, statele membre raportează punerea în aplicarea unor intervenţii structurale destinate reducerii consumului de tutun și alcool în școli.
It intervenes with specific groups, families or entire communities, where people, due to their scarce social ties and resources, may be more likely to develop drug use or progress in to dependency.
De asemenea, aceste măsuri de prevenire pot fi completate cu alte măsuri structurale, precum îmbunătăţirea proiectării clădirilor școlilor și a vieţii școlare.
Thirteen countries report that most of their family-based prevention is selective.
Evenimentele pentru părinţi și strategiile exclusiv de informare (zile de informare, vizite ale experţilor sau ale agenţilor de poliţie în școli) se numără printre tipurile de intervenţii în școli raportate de cel mai mare numărdeţări (figura 3).
However, important risk conditions of families are rarely addressed in Europe.
Eficacitatea acestor intervenţii este neclară.
Across 30 reporting countries, only seven report full or extensive provision of interventions for substance use in families,
Printre acestea se numără programe standardizate, abordări colegiale sau intervenţii specifice pentru băieţi, toate acestea urmărind îmbunătăţirea aptitudinilor de comunicare, sporirea capacităţilor de gestionarea conflictelor, stresului sau frustrării sau de corectare a prejudecăţilor normative referitoare la consumul de droguri.