natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The most recent and comprehensive study (Bühler and Kröger, 2006) evaluated 49 high-quality overviews, such as reviews and meta-analyses, on the prevention of substance abuse and drew conclusions regarding efficient strategies of drug prevention.
Cel mai recent ªi mai cuprinz≤tor studiu (Bühler ªi Kröger, 2006) a evaluat 49 de analize generale de înalt≤ calitate, de tipul analizelor ªi al metaanalizelor, în domeniul prevenirii abuzului de substan†e, ªi a desprins concluzii privind strategiile eficiente de prevenire în domeniul drogurilor.
In the sections below, the effectiveness of different types of prevention strategy is discussed, based on the results of this study and others.
În sec†iunile urm≤toare se discut≤ eficien†a diferitelor tipuri de strategii de prevenire, pe baza rezultatelor studiului men†ionat ªi ale altor studii.
The effects of individual prevention strategies cannot, in general, be measured by changes in population-level prevalences of drug use.
Efectele strategiilor individuale de prevenire nu pot s≤ fie m≤surate, în general, prin modific≤rile prevalen†elor de consum de droguri la nivelul popula†iei.
However, every prevention strategy can be compared against the accumulated body of evidence, to determine whether or not it is an evidence-based intervention.
Cu toate acestea, fiecare strategie de prevenire poate fi comparat≤ cu baza de dovezi acumulate, pentru a determina dac≤ interven†ia este sau nu una bazat≤ pe dovezi.
This requires good information on the content, coverage and number of prevention interventions.
Acest lucru impune necesitatea de a dispune de informa†ii de calitate despre con†inutul, aria de acoperire ªi num≤rul de interven†ii de prevenire.
Improving the available information: monitoring, quality control and evaluation
Îmbun≤t≤†irea informa†iilor disponibile: monitorizarea, controlul calit≤†ii ªi evaluarea
Member States are increasingly monitoring prevention interventions and, as a result, are delivering data on the
Statele membre monitorizeaz≤ într-o m≤sur≤ tot mai mare interven†iile de prevenire ªi, ca urmare, furnizeaz≤ date privind con†inutul ªi disponibilitatea interven†iilor.
(2002), in line with the HDA (2004), conclude that ‘the use of the mass media on its own, particularly in the presence of other countervailing influences, has not been
(2002), în conformitate cu HDA (2004), conchide c≤ „utilizarea exclusiv a mass-media, mai ales în prezen†a altor influen†e contrare, nu sa dovedit a fi o modalitate eficient≤ de reducere a diferitelor tipuri de consum de substan†e psihoactive.
Chapter 2: Responding to drug problems in Europe — an overview
Capitolul 2: R≤spuns la problema drogurilor în Europa – o privire de ansamblu
Evidence-based practice primarily concerned with the impact of the intervention on health or other relevant outcomes as a means to establish evidence for what works.
Practica documentat≤ func†ioneaz≤ în condi†ii reale. Studiile de eficien†≤, de exemplu studiile asupra rezultatelor tratamentului, se axeaz≤ în primul rând pe impactul interven†iei asupra s≤n≤t≤†ii sau pe alte rezultate relevante drept mijloc de stabilire a dovezilor pentru aspectele care dau rezultate.
Evidence-based practices are interventions (e.g. drug treatment) that have been consistently proven, based on scientific investigations (e.g. research studies), to result in preferred client outcomes (e.g. reduction in drug use).
Practicile documentate sunt interven†iile (de exemplu tratamentul dependen†ei) despre care sa dovedit cu consecven†≤, pe baza unor investiga†ii ªtiin†ifice (de exemplu, prin studii de cercetare), c≤ duc la rezultatele dorite în ceea cei priveªte pe pacien†i (de exemplu, reducerea consumului de droguri).
Criteria commonly used to determine whether an intervention can be considered an evidence-based practice are efficacy and effectiveness (Brown et al., 2000; Flay et al., 2005).
Criteriile utilizate în general pentru a stabili dac≤ o interven†ie poate fi considerat≤ o practic≤ documentat≤ sunt eficacitatea ªi eficien†a (Brown et al., 2000; Flay et al., 2005).
The process of establishing evidence is, however, complicated by the fact that there are divergent views on how to judge the quality of the research studies investigating efficacy or effectiveness and on which type of research method (e.g. quantitative or qualitative) is the most appropriate to establish evidence of what works.
Procesul de stabilire a dovezilor este totuªi complicat de faptul c≤ exist≤ opinii divergente despre cum ar trebui evaluat≤ calitatea studiilor de cercetare care investigheaz≤ eficacitatea sau eficien†a ªi despre tipul de metod≤ de cercetare (de exemplu, cantitativ≤ sau calitativ≤) cel mai potrivit pentru a stabili dovezi ale aspectelor care dau rezultate.
As a consequence, conclusions about what works can differ.
Drept consecin†≤, concluziile despre ceea ce d≤ rezultate pot varia.
It remains a challenge to determine how to evaluate and weigh the different sources of evidence in the decision-making process.
R≤mâne în continuare dificil≤ determinarea modului de evaluare ªi de apreciere a diferitelor surse de dovezi în procesul de luare a deciziilor.
This will be even more difficult in the case of interventions for which a comprehensive evidence base has not yet been established but the experience of which would suggest may be effective.
Acest lucru va fi ªi mai dificil în cazul interven†iilor a c≤ror eficien†≤ nu a fost înc≤ stabillit≤ pe baza unor dovezi detaliate, dar care este atestat≤ de experien†≤.
Despite these difficulties, the guiding assumption remains that evidence can help to improve healthcare practice and policy, and that discussion of evidence-based practices needs to be fostered, accompanied by clear criteria for evaluating evidence.
În ciuda acestor dificult≤†i, principala ipotez≤ r≤mâne c≤ dovezile pot contribui la îmbun≤t≤†irea practicii ªi politicilor medicale ªi c≤ trebuie promovat≤ discutarea practicilor bazate pe dovezi, înso†it≤ de criterii clare de evaluare a dovezilor.
Efficacy is a measure of how well an intervention works under ideal research conditions.
Eficacitatea este m≤sura calit≤†ii func†ion≤rii unei interven†ii în condi†ii de cercetare ideale.
Efficacy is ideally determined by carrying out a controlled trial, in which some participants receive the intervention under test while a control group receives another intervention or no intervention, or, better still, in a randomised controlled trial, in which participants are randomly allocated to receive one of the two interventions (Cochrane Collaboration, 2007).
Eficacitatea este stabilit≤ în mod ideal prin efectuarea unui studiu clinic controlat, în care anumi†i participan†i beneficiaz≤ de interven†ie în condi†ii de testare, în timp ce un alt grup de control beneficiaz≤ de o alt≤ interven†ie sau de nici una sau, ªi mai bine, prin efectuarea unui studiu clinic randomizat controlat, în care participan†ii sunt orienta†i în mod aleatoriu spre una dintre cele dou≤ interven†ii (Cochrane Collaboration, 2007).
It is generally believed that only randomised controlled trials or controlled trials, preferably combined with process evaluation, can establish the efficacy of an intervention and so provide a basis for future practice and policy.
Se consider≤, în general, c≤ numai studiile clinice controlate randomizate sau studiile clinice controlate, de preferin†≤ combinate cu evaluarea proceselor, pot stabili eficien†a unei interven†ii ªi, astfel, pot oferi o baz≤ pentru viitoarele practici ªi politici.
Unfortunately, however, the random allocation of participants to either an intervention or control group is not always feasible.
Din p≤cate totuªi, orientarea aleatorie a participan†ilor fi e spre o interven†ie, fi e spre un grup de control nu este întotdeauna fezabil≤.
Effectiveness is a measure of how well an intervention works in ordinary circumstances.
Eficien†a este m≤sura calit≤†ii func†ion≤rii unei interven†ii în condi†ii reale.
Frequently, interventions that have shown promise in controlled trials are implemented in the community to investigate how well they work under routine conditions. Effectiveness studies, e.g. national treatment outcome studies, are
În mod frecvent, interven†iile care sau dovedit a fi promi†≤toare în condi†ii de studiu clinic controlat sunt aplicate apoi în comunitate, pentru a se investiga cât de bine
To contribute to this exchange and further the dissemination of evidence-based practices, the EMCDDA is developing an online portal that will provide an overview of the latest available evidence regarding the effectiveness of different interventions as well as tools available to improve the quality of interventions and concrete best-practice examples implemented in Member States of the EU.
Pentru a contribui la acest schimb ªi pentru difuzarea mai mare a practicilor bazate pe dovezi, OEDT lucreaz≤ în prezent la crearea unui portal online care va oferi o imagine de ansamblu asupra celor mai recente dovezi disponibile privind eficien†a diferitelor interven†ii, precum ªi instrumente prin care se poate îmbun≤t≤†i calitatea interven†iilor ªi exemple concrete de bune practici aplicate de statele membre ale UE.
The Cochrane Collaboration will be an important source of information to the portal.
Colaborarea Cochrane va reprezenta o important≤ surs≤ de informa†ii pentru portal.
mass media campaigns) to the provision of social–emotional information (trying to change perceptions about, for example, cannabis use).
în ¬≤rile de Jos o campanie a folosit mesajul „Nu eªti nebun dac≤ nu fumezi canabis, pentru c≤ nici al†i 80 % dintre
For example, in the Netherlands a campaign put across the message ‘You are not mad if you are not smoking cannabis, because 80 % of all young people
14 dovezi arat≤ c≤ orice campanie mass-media poate avea efecte pozitive dac≤ este utilizat≤ ca m≤sur≤ de sprijin pentru consolidarea altor strategii (Bühler ªi Kröger, 2006).
14 do not smoke either’ (
tineri nu fumeaz≤” (
national drug prevention campaign in Ireland seek to dispel some of the myths that surround cannabis, such as claims that it is ‘organic’ and ‘natural’.
De asemenea, câteva elemente ale campaniilor na†ionale de prevenire a consumului de droguri din Irlanda încearc≤ s≤ destrame câteva dintre miturile care sau †esut în jurul canabisului, cum este faptul c≤ ar fi „organic” ªi „natural”.
In an evaluation of Scotland’s ‘Know the score’ cocaine campaign, Binnie et al.
În Sco†ia, în cadrul unei evalu≤ri a campaniei anticocain≤ Know the score, studiul efectuat de Binnie et al.
(2006) found that 30 % of users were less likely to take cocaine after seeing advertisements, although 56 % reported that the campaign did not alter their intentions to use cocaine and 11 % claimed that they were more likely to use.
(2006) a demonstrat c≤ 30 % dintre consumatori au fost mai pu†in dispuªi s≤ consume cocain≤ dup≤ ce au v≤zut reclamele, 56 % au raportat c≤ urm≤rirea campaniei nu lea schimbat inten†iile de a consuma cocain≤, iar 11 % au declarat c≤ în urma campaniei au fost ªi mai dispuªi spre consum.
In addition, the recent re-evaluation of the US government’s cannabis campaign confirmed previous findings that while the campaign (despite positive recall rates and differentiation by target groups) had no effect on the attitudes of young non-users towards cannabis use, exposure to the campaign was associated with unfavourable effects on youths’ perceptions of others’ use of marijuana (GAO, 2006).
În plus, recenta reevaluare a campaniei anticanabis a guvernului SUA a confirmat unele concluzii anterioare conform c≤rora, în vreme ce campania (în ciuda ratelor pozitive de receptare a mesajului ªi a diferen†ierii pe grupuri-†int≤) nu a avut nici un efect asupra atitudinilor tinerilor neconsumatori fa†≤ de consumul de canabis, expunerea la respectiva campanie poate fi asociat≤ cu efectul nefavorabil asupra percep†iei pe care o au tinerii fa†≤ de consumul de marijuana de c≤tre al†ii (GAO, 2006).
In a few isolated cases, however, there has been a shift in emphasis from knowledge enhancement (the aim of most
În câteva cazuri izolate sa produs totuªi o deplasare a accentului de la extinderea cunoaªterii (scopul majorit≤†ii campaniilor mass-media) la oferirea de informa†ii social-emo†ionale (încercarea de a schimba percep†ia despre, de exemplu, consumul de canabis). De exemplu,
Increasing the price of a substance and/or the legal age limit for its consumption have been shown to have a positive effect in reducing use, but are available only in the case of licit substances such as alcohol and tobacco (Bühler and Kröger, 2006).
Sa demonstrat c≤ o creªtere a pre†ului unei substan†e ªi/sau a limitei legale de vârst≤ pentru consumul acesteia are un efect pozitiv asupra reducerii consumului, dar este aplicabil≤ doar în cazul substan†elor legale, cum sunt alcoolul ªi tutunul (Bühler ªi Kröger, 2006).
Such environmental strategies have until now been something of a Nordic or US phenomenon, focusing predominantly on alcohol, and with promising results (Lohrmann et al., 2005; Stafström et al., 2006).
Astfel de strategii de proximitate au fost pân≤ în prezent un fenomen specific †≤rilor nordice sau SUA, concentrându-se în special pe alcool ªi dând rezultate promi†≤toare (Lohrmann et al., 2005; Stafström et al., 2006).
Increasingly, however, comprehensive community approaches that treat alcohol and tobacco similarly to illicit substances are emerging.
Totuªi, apar din ce în ce mai multe abord≤ri comunitare cuprinz≤toare care trateaz≤ alcoolul ªi tutunul în mod similar cu substan†ele ilegale.
Belgium, Bulgaria, Denmark, Lithuania, Luxembourg, the Netherlands, Poland,
Belgia, Bulgaria, Danemarca, Lituania, Luxemburg, ¬≤rile de Jos, Polonia, Slovacia ªi Norvegia raporteaz≤ în prezent existen†a unor strategii la nivelul comunit≤†ii sau a unor discu†ii în jurul introducerii
Annual report 2007: the state of the drugs problem in Europe programmes focuses on raising awareness, providing information and organising isolated events (such as expert
Raportul anual 2007: Situa†ia drogurilor în Europa informare ªi pe organizarea de evenimente izolate (cum sunt
16), despite evidence which suggests that other visits) ( methods may be more effective.
), în ciuda dovezilor care sugereaz≤ c≤ alte metode ar putea fi mai eficiente.
Social influence programmes in schools are widespread, particularly in the United Kingdom and in countries offering standardised programmes, such as Germany, Ireland, Greece, Spain, Norway and, soon, Denmark.
Programele de influen†≤ social≤ în ªcoli sunt larg r≤spândite, în special în Regatul Unit ªi în †≤ri care ofer≤ programe standardizate, cum sunt Germania, Irlanda, Grecia, Spania, Norvegia ªi, în curând, Danemarca.
Slovakia and Norway all now report the existence of community-based strategies or discussions about additional taxes or laws regulating alcohol and tobacco availability.
de taxe suplimentare sau de legi care s≤ reglementeze disponibilitatea alcoolului ªi a tutunului.
Such strategies are aimed at reducing consumption among young people, creating alcohol-free zones or increasing security in nightlife settings.
Acest tip de strategii urm≤resc reducerea consumului în rândul tinerilor, crearea de zone libere de alcool sau creªterea securit≤†ii în localurile de noapte.
As far as schools are concerned, recent studies from Europe (Kuntsche and Jordan, 2006) and elsewhere (Aveyard et al., 2004) confirm that the normative climate and informal networks strongly influence consumption behaviour of legal drugs and cannabis.
În ceea ce priveªte ªcolile, studii recente din Europa (Kuntsche ªi Jordan, 2006) ªi din alte zone (Aveyard et al., 2004) confirm≤ influen†a puternic≤ a cadrului normativ ªi a re†elelor neoficiale asupra comportamentului de consum al drogurilor legale ªi al canabisului.
The introduction of school norms is now receiving greater consideration in Germany, Ireland and Italy (15).
Introducerea regulilor în ªcoli se bucur≤ în prezent de o aten†ie sporit≤ în Germania, Irlanda ªi Italia (15).
Universal prevention
Prevenirea universal≤
As regards universal community-based prevention, 12 Member States report that drug plans are available in most or all municipalities, and in 10 countries they are a political priority.
În ceea ce priveªte prevenirea în cadrul comunit≤†ilor, 12 state membre raporteaz≤ c≤ majoritatea sau toate municipalit≤†ile dispun de planuri în domeniul drogurilor ªi c≤ în zece †≤ri aceste planuri reprezint≤ o prioritate politic≤.
Such schemes principally take the form of information events and, to a lesser extent, the provision of alternative leisure-time pursuits.
Acest tip de programe îmbrac≤ în principal forma evenimentelor de informare ªi, într-o m≤sur≤ mai mic≤, a promov≤rii unor modele alternative de ocupare a timpului liber.
Universal family-based prevention mostly consists of parents’ evenings or information approaches, and infrequently in intensive training for parents.
Prevenirea universal≤ în cadrul familiei const≤ în special din reuniuni ale p≤rin†ilor sau în sesiuni de informare a acestora ªi, mai rar, din sesiuni de instruire intensiv≤ a p≤rin†ilor.
Interactive programmes based on the model of social influence or life skill competence have been shown to be effective in schools, but individual measures carried out in isolation (for example, only communication of information, affective education or other non-interactive measures) have been negatively evaluated (Bühler and Kröger, 2006).
Programele interactive bazate pe modelul influen†ei sociale sau al aptitudinii de integrare social≤ sau dovedit eficiente în ªcoli, dar m≤surile individuale adoptate în izolare (de exemplu, simpla comunicare de informa†ii, educa†ia afectiv≤ sau alte m≤suri non-interactive) au primit o apreciere negativ≤ (Bühler ªi Kröger, 2006).
For organisational reasons, school-based prevention is usually the responsibility of local authorities, especially in the Nordic countries, France and Poland.
Din motive organizatorice, prevenirea în ªcoli este, de obicei, responsabilitatea autorit≤†ilor locale, în special în †≤rile nordice, Fran†a ªi Polonia.
be identified, for example using standardised assessment tools, such as the United Kingdom’s Index of Multiple Deprivation, or by socio-economic indicators, such as standards of accommodation or education (number of pupils behind in their schooling or number of subsidised pupils).
Acest fapt implic≤ necesitatea de a identifica acest tip de comunit≤†i, de exemplu prin utilizarea unor instrumente standardizate de evaluare, cum este indicele de precaritate multipl≤ (Index of Multiple Deprivation) folosit în Regatul Unit, sau prin indicatori socioeconomici, cum sunt standardele din domeniul condi†iilor de locuit sau al educa†iei (num≤rul de elevi r≤maªi în urm≤ cu ªcolarizarea sau num≤rul de elevi care beneficiaz≤ de subven†ii).
Some commentators have suggested that complementary general health/life skills programmes produce greater change than skills-based education programmes alone, suggesting that interventions are best integrated within a well-founded health curriculum (Hawks et al., 2002).
Unii comentatori au sugerat c≤ programele care îmbin≤ educa†ia pentru s≤n≤tate cu educarea în vederea dobândirii aptitudinilor de integrare social≤ produc schimb≤ri mai mari decât programele simple de educare a aptitudinilor, ar≤tând c≤ este optim s≤ se integreze interven†iile într-o program≤ bine construit≤ de educa†ie pentru s≤n≤tate (Hawks et al., 2002).
This seems to have been achieved in almost all Member States.
Acest model pare s≤ fi fost realizat în majoritatea statelor membre.
Furthermore, several Member States (e.g. Italy, Lithuania, the Netherlands, Slovakia, the United Kingdom) address drugs prevention together with health and social aspects such as violence, mental health problems, social exclusion, academic underachievement and tobacco and alcohol use under the umbrella of public health prevention, which also gives greater focus on responding specifically to the needs of vulnerable groups.
De asemenea, mai multe state membre (de exemplu, Italia, Lituania, ¬≤rile de Jos, Slovacia, Regatul Unit) abordeaz≤ prevenirea consumului de droguri împreun≤ cu s≤n≤tatea ªi cu aspecte sociale cum ar fi violen†a, problemele de s≤n≤tate mintal≤, excluderea social≤, rezultatele ªcolare slabe ªi consumul de tutun ªi de alcool, toate acestea sub umbrela prevenirii în domeniul s≤n≤t≤†ii publice, ceea ce permite o mai bun≤ concentrare asupra reac†iilor specifice la necesit≤†ile grupurilor vulnerabile.
Once target communities have been identified (e.g. France recognises ‘sensitive urban zones’ or, in the case of schools, ‘educational priority zones’), supplementary funds can be directed towards these underprivileged groups.
Odat≤ ce sau identificat comunit≤†ile-†int≤ (de exemplu, Fran†a recunoaªte „zonele urbane sensibile” sau, în cazul ªcolilor, „zonele educa†ionale prioritare”), se pot direc†iona fonduri suplimentare c≤tre aceste grupuri defavorizate.
In Ireland, Cyprus and the United Kingdom, selective prevention projects are already delivered to most of these areas, and Portugal is in the process of implementing such a strategy.
În Irlanda, Cipru ªi Regatul Unit se aplic≤ proiecte de prevenire selectiv≤ în majoritatea acestor zone, iar în Portugalia o strategie de acest gen este în curs de implementare.
Types of provision range from counselling services in Estonia, Greece, France and Slovakia to outreach projects in Luxembourg and Austria, sometimes aimed specifically at ethnic groups.
Tipurile de m≤suri variaz≤ de la serviciile de consiliere din Estonia, Grecia, Fran†a ªi Slovacia la proiectele de interven†ie de proximitate din Luxemburg ªi Austria, orientate uneori în mod specific spre anumite grupuri etnice.
Furthermore, some new Member States (Bulgaria, Hungary, Lithuania, Poland and Romania) report much on interventions aimed at vulnerable families.
De asemenea, anumite noi state membre (Bulgaria, Ungaria, Lituania, Polonia ªi România) raporteaz≤ multe interven†ii care vizeaz≤ familiile vulnerabile.
The focus in most Member States is on substance use in the family, although a few countries (Greece, Lithuania, Hungary, the United Kingdom) have adopted a broader focus aimed at all socially disadvantaged families.
În majoritatea statelor membre, accentul se pune pe consumul de droguri în familie, deªi în câteva †≤ri (Grecia, Lituania, Ungaria, Regatul Unit) sa adoptat o abordare mai larg≤, orientat≤ spre toate familiile defavorizate din punct de vedere social.
In many Member States (Bulgaria, Italy, Latvia, Lithuania, Luxembourg, Austria, Romania) the content of prevention
În multe state membre (Bulgaria, Italia, Letonia, Lituania, Luxemburg, Austria, România), con†inutul programelor de prevenire se axeaz≤ pe sensibilizarea publicului, pe
While also used in universal prevention, peer-based approaches are increasingly being reported for the delivery of selective prevention (Ireland, the Netherlands, Austria, Poland and Norway). Parkin and McKeganey (2000), in
Utilizate ªi în cadrul prevenirii universale, abord≤rile de tip peer to peer sunt raportate tot mai mult în situa†iile de
Chapter 2: Responding to drug problems in Europe — an overview treatment of liver disease, has become more common, and the use of drug maintenance treatment to stabilise clients has increased.
Capitolul 2: R≤spuns la problema drogurilor în Europa – o privire de ansamblu din cauza coexisten†ei unei comorbidit≤†i grave somatice ªi psihologice.
Characteristics of drug users attending outpatient treatment
Filozofia centrelor cu internare ªi modul în care func†ioneaz≤ acestea sau modificat considerabil de-a lungul anilor, ca reac†ie la nevoile în permanent≤ schimbare.
Data from the treatment demand indicator can be used to characterise the socio-economic status of patients attending treatment centres and, to some extent, all drug users (18).
Caracteristicile consumatorilor de droguri care primesc tratament în ambulatoriu aplicare a prevenirii selective (Irlanda, ¬≤rile de Jos, Austria, Polonia ªi Norvegia).