natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the energy supply sector, the increase was 145%.
În sectorul de aprovizionare cu energie, creșterea a fost de 145 %.
The growth from transport was120% and from industry 65%.
Creșterea datorată transportuluia fost de 120 %, iar cea datorată industriei a fost de 65 %.
There was a 40% increase from the reduced capacity of foreststo ‘trap’ carbon dioxide emissions, and as a result of changes in land use.
Sa înregistrat o creștere de 40 % datoratăcapacităii reduse a pădurilor de a „capta” emisii de dioxid de carbon, precum și ca urmare a modificărilor în folosirea terenurilor.
The international forum responsible for assessing the scientific evidence of climate change andits impacts is the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), set up in 1988.
Forumul internaional responsabil cu evaluarea dovezilor știinifice ale schimbărilor climatice și aconsecinelor acestora este Comitetul interguvernamental pentru schimbările climatice (Intergovernmental Panel on Climate Change – IPCC), care a fost creat în 1988.
The panel, a joint initiative of the United Nations Environment Programme and the World Meteorological Organisation, assesses the scientific, technical and socioeconomic informationrelevant for understanding the risk of man-made climate change.
Comitetul, o iniiativă comună a Programului Naiunilor Unite pentru Mediu și a Organizaiei Mondiale Meteorologice, evaluează informaiile de natură știinifică, tehnică și socioeconomică relevantepentru înelegerea riscului schimbărilor climatice datorate activităii umane.
The drafting of its assessments involves hundreds of leading experts from around the world.
Redactarea evaluărilor acestuia implică sute de experi de renume din întreaga lume.
Since 1990, the IPCC hasproduced four assessment reports, the most recent in 2007.
Din 1990 încoace, IPCCa realizat patru asemenea rapoarte de evaluare, dintre care cel mai recent în 2007.
Its confidence that greenhouse gases are to blame for the change in the climate has been steadily growing with each report.
Cu fiecare raport, comitetului i sa întărit convingerea că gazele cu efect de seră constituie cauza schimbărilor climatice.
For the sakeof future generations to cut their collective emissions by30%by 2020, annual economicgrowth would be trimmed by lessthan 0.2%.
Dacă statele dezvoltate acceptă să reducă emisiile colective cu 30 % pânăîn 2020, creșterea economică anualăva fi afectată cu mai puin de 0,2 %.
Combating climate change is likely tomean significant adjustments to ourlifestyles but that does not mean sacrificing our standard of living.
Combaterea schimbărilor climaticeeste foarte probabil să însemne modificări semnificative în privina stilului nostru de viaă, dar acest faptnu presupune neapărat sacrificareastandardului de viaă.
Thechanges are perfectly compatible withthe EU priorities of jobs and growth,and with sustainable development.
Astfel de modificări sunt perfect compatibile cupriorităile UE pentru locuri de muncăși creștere, precum și cu obiectivuldezvoltării durabile.
The costs of this action will be verylimited, and in any case much lessthan the cost of the damage climatechange will cause if we take noaction. If developed countries agree
În practică, este foarte probabil ca aceste beneficii să fie maimult decât ceea ce este necesar pentru a compensa costurile economice ale reducerii emisiilor.
This would be a small price to pay toavoid the potential long-term costs ofclimate change; moreover, it does nottake into account the value of otherbenefits such as reduced air pollution, security of energy supply at predictable prices and improved competitiveness through innovation. Inpractice, the economic costs of emission reduction are likely to be morethan offset by these benefits.
Costurile acestei aciuni sunt foarte reduse, fiind în orice caz mult mai micidecât costurile pagubelor pe careschimbările climatice le vor cauza dacă nu se întreprinde nimic în acestsens.
Without action now,skiing holidays couldbecome a thing of thepast for future generations.
Dacă acum nu se întreprinde nimic, vacanele la schi vor deveniun lucru de domeniul trecutului pentru generaiile viitoare.
Source: EC
Sursa: CE
The EU is not starting from scratch intackling climate change.
În lupta împotriva schimbărilor climatice, UE nu trebuie să înceapă totul dela zero.
The EU hasbeen progressively strengthening itsmeasures to increase energy efficiency, limit emissions from factoriesand cars, and encourage energy savings for a number of years.
De ani buni, ea își consolideazăprogresiv măsurile luate în vedereacreșterii eficienei energetice, limităriiemisiilor emanând de la întreprinderiși autovehicule și încurajării economisirii energiei.
Rules onrecycling and restricting the use oflandfill sites are also contributing toreducing the amount of carbon emitted by the EU, known as its carbonfootprint. The seventh framework programme on research and technologydevelopment is the latest in a seriesof EU research programmes to putincreasing emphasis on the environment, clean and low carbon energy,and climate change.
Normele de reciclare șide limitare a utilizării rampelor de gestionare a deșeurilor contribuie șiele la reducerea cantităii de carbonemise în UE, cunoscută sub denumirea de amprentă de carbon a acesteia.Cel de al șaptelea program pentru cercetare și dezvoltare tehnologicăeste cel mai recent dintr-o serie deprograme de cercetare la nivel UE carepune un accent deosebit pe mediu,energie nepoluantă și săracă în emisiide carbon și pe schimbările climatice.
The Kyoto Protocol was agreed in1997.
Protocolul de la Kyoto a fost convenitîn 1997.
It set an objective for the developed world as a whole of reducing itsgreenhouse gas emissions by an average of 5.2%between 1990 and2012.
Acesta a stabilit un obiectivpentru statele dezvoltate în ansamblul lor de a-și reduce emisiile de gazecu efect de seră în medie cu 5,2 % înperioada 1990-2012.
The 15 countries which weremembers of the EU at the time wentfurther and committed collectively toan 8%reduction in their emissions.The protocol also created flexiblemarket-based mechanisms, includingemission trading, to help industrialised countries achieve these reductions at least cost and to encourageinvestment in clean energy projects indeveloping countries and economiesin transition.
15 dintre statelecare erau la acea dată membre UE aumers chiar mai departe, luându-și angajamentul colectiv de a-și reduceemisiile cu 8 %. Protocolul a creat, deasemenea, mecanisme flexibile bazate pe principiile economiei depiaă, inclusiv comercializarea emisiilor, pentru a ajuta statele industrializate să realizeze aceste reduceri cu uncost minim și pentru a încuraja inves-tiiile în proiecte bazate pe energienepoluantă în statele în curs de dezvoltare și în economiile în tranziie.
Above all, the EU is already well intoa programme designed to reduceemissions by 8%by 2012.
În plus, UE este avansată deja într-unprogram elaborat în vederea reduceriiemisiilor cu 8 % până în 2012.
The EU hascommitted to this target under the socalled Kyoto Protocol to the United Nations Framework Convention on Climate Change.
UE s-aangajat să atingă acest obiectiv în cadrul așa-numitului Protocol de la Kyoto la Convenia-cadru a Organiza-iei Naiunilor Unite privind schimbările climatice.
Even though the United States hasnot ratified the protocol and is therefore not formally contributing to theobjective, the EU has gone aheadwith concrete measures to achieve itsemission targets, which take eachmember state’s levelof economicand industrial development intoaccount.
Chiar dacă Statele Unite nu au ratificatacest protocol și, prin urmare, nu contribuie în mod oficial la realizareaacestui obiectiv, UE a realizat progrese,adoptând măsuri concrete în vedereaatingerii obiectivelor sale în ceea ceprivește emisiile, măsuri care iau înconsiderare nivelul de dezvoltare economică și industrială al fiecăruistat membru în parte.
Most countries that havejoined the EU since 2004 have individual targets negotiated under the Kyoto Protocol when they were stilloutside the EU.
Majoritatea statelor care au aderat la UE în 2004 aunegociat încă înainte de aderareobiective individuale în temeiul Protocolului de la Kyoto.
Meeting the targets
Atingerea obiectivelor cu efect de seră (a se vedea figura dela pagina 12).
The EU has succeeded in breakingthe link between economic growthand greenhouse gas emissions.
UE a reușit să întrerupă legătura dintrecreșterea economică și emisiile de gaze cu efect de seră.
Whilethe EU economy grew between baseyear 1990 and 2006, the overallemissions of its 27 members fell by10.8%.
Chiar dacă economia UE a crescut între anul dereferină 1990 și 2006, emisiile colectiveale celor 27 de membri au scăzut cu10,8 %.
For the 15 ‘older’ memberstates (EU-15), the drop in emissionswas 2.7%. This is encouraging, butmuch more needs to be done to reachthe EU-15’s 8% reduction target by2012.
Pentru cele 15 state membre„mai vechi” (UE-15), reducerea corespunzătoare a emisiilor a fost de 2,7 %.Acest fapt este încurajator, dar maisunt încă multe de făcut pentru a atinge obiectivul asumat de UE-15 dea înregistra o reducere cu 8 % până în2012.
The most recent projections offuture emissions show that this targetcan be met provided that EU countries actually carry out all the actionsthat are planned.
Cele mai recente previziuni pentru emisiile viitoare arată că acestobiectiv poate fi atins în cazul în carestatele UE realizează efectiv toate aciunile planificate.
The programme to help the EU and itsmember states meet their emissiontargets under the Kyoto Protocoliscalled the European climate changeprogramme (ECCP).
Programul menit să ajute UE și statelemembre să își îndeplinească obiectivele în ceea ce privește emisiile în conformitate cu Protocolul de la Kyotoeste Programul European privindschimbările climatice (ECCP).
Managed by the European Commission, the ECCP hasled so far to the development ofsome 40 European-level policiesandmeasures to reduce greenhouse gasemissions.
Aflat înadministrarea Comisiei Europene,ECCP a condus până în prezent la crearea a aproximativ 40 de politici șimăsuri la nivel european de reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră.Acestea completează aciunile întreprinse la nivel naional de către fiecareară din UE în parte.
These complement theactions being taken by individual EU countries at home.
Printre măsurile lanivel UE se înscriu și standarde referitoare la energie pentru construcii șilegi care restrâng uzul anumitor gazeindustriale având un puternic efect deîncălzire globală.
The EU-levelmeasures include energy standardsfor buildings and laws to restrict theuse of certain industrial gases witha very high global warming effect.By far the most important policydeveloped under the ECCP is the EUtrading scheme for greenhouse gasemissions (see box on page 12).
De departe cea maiimportantă evoluie în ceea ce priveștepoliticile în cadrul ECCP este schema UE de comercializare a emisiilor de gaze
Wind turbines beinginstalled will become anincreasingly commonsight in the future.
Turbinele eoliene în cursde instalare vor fi din ce înce mai vizibile în viitor.
The cornerstone of the EU’s strategy for fighting climate change is the EU emission trading scheme (EU ETS), launched in January 2005.
Elementul fundamental al strategiei UE de combatere a schimbărilor climatice este schema UE decomercializare a emisiilor (UE ETS), lansată în ianuarie 2005.
It was the first international trading system for CO2emissions and has become the main driver behind the rapid expansion in carbon trading around the world.
Această schemă reprezintă primul sistem internaional de comercializare a emisiilor de CO2și a devenit fora motrice din spatele expansiunii rapide a comerului cu carbon din întreaga lume.
Emission trading helps to ensure that emission cuts are achieved at least cost.
Comerul cu emisii contribuie la garantarea faptului că reducerea emisiilor se realizează în cel mai rentabil mod posibil.
The EU ETS currently covers around 11 600 installations in the energy and industrial sectors which are collectively responsible for close to half the EU’s emissions of CO2.
UE ETS acoperă la ora actuală 11 600 de instalaii din sectorul energetic și cel industrial care sunt responsabile în mod colectiv pentru aproape jumătate din totalul emisiilor de CO2din UE.
By putting a coston the carbon emissions of these installations, the scheme creates a permanent incentive for participating companies to minimise emissions as far as possible.
Atribuind un cost emisiilor de carbon eliberate de aceste instalaii, schema creează un stimulent permanent pentru societăile participante să își reducă emisiile cât mai mult cu putină.
Under this scheme, the national authorities in each EU country allocate a certain number ofemission allowances to each installation.
Conform schemei, autorităile naionale din fiecare stat UE alocă un număr de cote de emisii fiecărei instalaii.
The ‘cap’, or limit, on the total number of allowancescreates the scarcity needed for the market to function.
Plafonul maxim, sau limita numărului total de cote creează insuficiena necesară pentru ca piaa să poată funciona.
Companies that keep their emissionsbelow the level of their allowances can sell the allowances they do not need.
Societăile care își păstrează emisiile sub nivelul cotelor alocate pot să vândă cotele de care nu au nevoie.
Those facing difficulty in keeping to their allowances must either take measures to reduce their own emissions(for example, by investing in more efficient technology or using less carbon-intensive energysources), or buy the extra allowances needed on the market — effectively paying another company for reducing emissions on their behalf.
Cele care întâmpină dificultăi în respectarea cotelor atribuite trebuie fie să ia măsuri de reducere a propriilor emisii (de exemplu, investind întehnologii mai eficiente sau folosind surse de energie mai sărace în emisii de carbon), fie să cumpere cote suplimentare de piaă —plătind efectiv o altă societate ca să îndeplinească în locullor obligaia de reducere a emisiilor.
Companies covered by the EU ETS are also allowed to use emission credits generated by emis-sion-saving projects in non-EU countries.
Societăilor vizate de schema UE ETS li se permite să utilizeze credite de emisii generate de proiecte de reducere a emisiilor în ări din afara UE.
This is organised under the Kyoto Protocol’s cleandevelopment mechanism (CDM) and joint implementation (JI) instrument.
Aceasta se efectuează în cadrul Protocoluluide la Kyoto cu ajutorul mecanismului de dezvoltare nepoluantă (CDM) și al instrumentului de implementare comună (JI).
Demand for thesecredits is a strong driver for investment in ideas that reduce emissions in other countries.
Cererea de astfel de credite este un puternic stimulent pentru investiiiîn idei care au în vedere reducerea emisiilor din alte ări.
Installations in the energy and industrial sectors are not the sole culprits adding to the level of
Instalaiile din sectorul energetic și cel industrial nu sunt singurele culpabile pentru creșterea nivelului de CO2în atmosferă.
CO2 in the atmosphere. Consequently, the European Commission has proposed extending the EU ETS from 2011 to include the rapidly growing emissions from aviation.
În consecină, Comisia Europeană a propus extinderea UE ETS începând cu 2011 pentru a cuprinde și emisiile aflate în ascensiune rapidă care provin din sectorul aviaiei.
In addition, a review of the scheme currently under way may lead to more sectors and gases being covered.
În plus, o revizuire a schemei, care este în curs de desfășurare, ar putea face ca aceasta săcuprindă mai multe sectoare și gaze.
More efficient powerand gas markets
Piee mai eficiente în domeniul electricităii și gazului
Greenhouse gas emissions comelargelyfrom energy use and production.
Emisiile de gaze cu efect de seră provin în mare măsură din utilizarea șiproducerea de energie.
Energy policy is therefore crucialto meeting climate change targets.Acting jointly on energy is not new.The EU has had a single policy framework for energy for many years.
Prin urmare,politica privind energia este crucialăpentru realizarea obiectivelor în ceeace privește schimbările climatice. Aciunea coordonată în privina energiei nu este o noutate.
A joint EU response to an energy crisis is notnew either.
De anibuni, UE are un cadru unic de reglementare a politicii privind energia.
The EU has, for example, acoordinated policy on strategicreserves of oil and petroleum productsas the result of a supply crisis in theearly 1970s.
De exemplu, UE are încă de laînceputul anilor '70, ca reacie la o criză de aprovizionare de la acea vreme, o politică coordonată în privina rezervelor strategice de petrolși produse petroliere.
The choices we make as consumershave a real impact on greenhousegas emissions from energy use andproduction.
Alegerile pe care le facem în calitatede consumatori au un impact real asupra emisiilor de gaze cu efect deseră provenind din utilizarea și producerea de energie.
Virtually all EU consumers are now free to buy their gasor power from any supplier, includingsome which specialise in renewableenergy.
Practic, toiconsumatorii UE sunt în prezent liberisă își cumpere gazul și electricitateade la oricare furnizor, inclusiv de la ceicare sunt specializai pe energie regenerabilă.
Efficient markets are makingenergy more affordable and helpingremove barriers to achieving lowergreenhouse gas emissions.
Piee eficiente fac energia mai accesibilă și contribuie laeliminarea barierelor din calea reducerii emisiilor de gaze cu efect deseră.
At thesame time they help EU industryretain its competitive edge.
În același timp, ele ajută la meninerea de către UE a avantajuluisău competitiv.
However,there is still room for improvement toensure that everyone gets a fair deal,that new companies in the field arenot placed at a disadvantage, andthat power and gas flow freely across EU borders. Cross-border trade isvital in making markets as competitive as possible.
Cu toate acestea, rămân încă multe de făcut pentru agaranta că fiecare obine ceea ce i secuvine, că societăile noi în acest domeniu nu sunt puse într-o poziiede dezavantaj și că electricitatea și gazul circulă liber peste graniele UE.Comerul transfrontalier este vitalpentru a face pieele cât mai competitive posibil.
As the warnings from scientists aboutthe impact of climate change havegrown more and more serious, the EUhas recognised the urgent need topull together a number of strands ina single integrated climate andenergy policy for Europe.
Pe măsură ce avertizările oamenilorde știină cu privire la consecineleschimbărilor climatice sau intensificat,devenind din ce în ce mai serioase,UE aadmis nevoia urgentă de a include unnumăr de direcii de aciune într-o politică unică, integrată la nivel european, privind clima și energia.Această politică va asigura resurse deenergie competitive, durabile, sigureși coordonate cu practici sănătoase îndomeniul mediului, ceea ce va reduce
This policywill provide energy supplies that arecompetitive, sustainable and secure,and integrated with good environmental practice which will reduce and other green- emissions of CO2house gases.
Sunt disponibile creditepentru emisii în vedereaefectuării de investiii înacest gen de tehnologie alternativă ecologică pentru producerea de cărămidă în India.
Emission credits areavailable for investing inthis climate-friendlyalternative technology forbrick production in India.
și de alte gaze cu efect emisiile de CO2de seră.
The key elements of the EU’s energypolicy in delivering these targets areas follows: more efficient power and gas markets;diversification;an ambitious renewable energypolicy;saving energy;international cooperation.
Elementele eseniale contribuind larealizarea acestor obiective în cadrulpoliticii UE privind energia sunt următoarele: piee mai eficiente în domeniul electricităii și gazului;diversificare;o politică ambiioasă în privinaenergiei regenerabile;economisirea energiei;cooperare internaională.
Greater security of supply is about notrelying on one form of energy or on ahandful of supplier countries outsidethe EU.
O mai mare sigurană a aprovizionării înseamnă a nu depinde de un singur tip deenergie sau de un număr restrâns de ări furnizoare din afara UE.
It is about producing moreenergy within the EU, and where necessary ensuring supply from otherstable regions of the world.
Înseamnă a producemai multă energie în UE și, dacă este necesar, a asigura restul de energie din alte regiuni stabile ale lumii.
It is alsoabout agreeing to share supplies intimes of crisis since the level of importdependence of different EU countriesvaries considerably.
De asemenea, o maimare sigurană înseamnă și a ajunge la unacord privind împărirea resurselor în perioade de criză, inând cont de faptul cănivelurile de dependenă de importuri alediferitelor state UE variază considerabil.
Some 80%of the energy the EU consumes is from fossil fuels — oil, natural gas and coal — all of them major is becoming increasingly dependenton imports, and therefore increasingly vulnerable to supply and priceshocks. Dependence on imported oilcould rise to 95% and on importedgas to 84% by 2030, if energy consumption is not checked and the fuelmix changed.
în ceea ce privește aprovizionarea și preurile.Dacă consumul de energie nu este controlat și combinaia de combustibili nu estemodificată, până în 2030, dependena deimporturi ar putea crește în cazul petroluluila 95 %, iar în cazul gazului la 84 %.
At present, the EU getsabout 50% of the gas it consumesfrom just three sources — Russia,Norway and Algeria — and importsabout two-thirds of its oil needs fromthe Organisation of Petroleum Exporting Countries (OPEC) and Russia.The overall level of the EU’s relianceon imported energy was 53.8% in2006.
În prezent, UE își procură aproximativ 50 % dinnecesarul de gaze pentru consum doar dintrei surse —Rusia, Norvegia și Algeria —șiimportă aproximativ două treimi din necesarul de petrol din ările OPEC (Organizaia ărilor Exportatoare de Petrol)și Rusia. Gradul general de dependenă a UEde importuri de energie a fost de 53,8 % în2006.
sources of CO2emissions. Technologyis helping reduce those emissions, and ‘clean’ coal technology should beoperational within the next decade orso.
Aproximativ 80 % din consumul de energieîn UE este asigurat din combustibili fosili —petrol, gaze naturale și căr-bune —toi aceștia reprezentând surse majore de emisii de
Nevertheless, fossil fuel is a finiteresource, which will have been significantly depleted by the middle of thiscentury.
Cu toate acestea, combustibilii fosilisunt o resursă finită care se va epuiza în mare parte până la jumătatea secolului prezent.
Reducing the use of fossilfuels thus contributes to improvingthe EU’s energy security as well ashelping to limit climate change.
Reducerea utilizării combustibililorfosili contribuie astfel la îmbunătăirea siguranei aprovizionării cu energie a UE,precum și la limitarea schimbărilor climatice.
Moreover, the EU’s own fossil fuelresources are being depleted fasterthan those of the world as a whole. It
Câteva state UE vor utiliza, de asemenea, energia nucleară alături de celelalte surse de energie.
Diversification into more homegrown energy will need a greater useof low or zero carbon technologiesbased on renewable energy sources,such as wind, solar, hydro power andbiomass, since the EU is short of fossil fuel resources of its own.Ultimately we are likely to havehydrogen in the mix as well.
În viitorul previzibil aceasta va proveni din fisiunea nucleară, întrucât tehnologia fuziunii nucleare nu se prevede a fi disponibilă înainte de sfârșitul secolului prezent.
Some EUcountries will also use nuclear poweras part of their energy mix.
În plus, resursele de combustibili fosili ale UEse epuizează într-un ritm mai rapid decât cele ale restului lumii.
For theforeseeable future this will comefrom nuclear fission since nuclearfusion technology is not likely tobecome available before the secondhalf of this century.
Ea devine din ce în cemai dependentă de importuri, fiind, prin urmare, din ce în ce mai vulnerabilă la șocuri
Berlin is just one ofseveral EU cities runninghydrogen-poweredbuses with the help of EU funds.
Berlinul este doar unul dintre cele câteva orașe europene în care circulăautobuze pe bază de hidrogen finanate cu ajutorul fondurilor UE.