natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• Letting your car warm up while stationary can make it consume up to 50% more fuel.If you start driving immediately, the engine will reach its working temperature quicker.• Try to have the right tyre pressure:if the pressure is down by 0.5 bars, you need 5% more petrol and you also give off more pollution.• Driving with the air conditioner turned on increases its consumption by 30%;driving with windows open only increases consumption by 5%.• Using a roof rack on your car can increase fuel consumptionby 20 to 30%.Bicycles are better off when attached at theback of the car.• 4th or even 5th gear is the most economical in terms of fuel consumption.• Respect the speed limit:you will save petrol, produce lessexhaust fumes and of course drive more safely!
Condusul mașinii cu dispozitivul de aer condiionat pornit duce la o creștere cu 30% a consumului de carburant al acesteia; condusul cu ferestrele deschise crește consumul de carburant cu doar 5%.
Page 11
≥Aerul
Don’t drive…ride!
≥Nu călătoriţi cu mașina….utilizaţi bicicleta!
Globally, water is becoming one of the scarcest natural resources:less than 1% of the planet’s water is available for human consumption and more than 1.2 billion people have no accessto safe drinking water.Fortunately, across Europe water isgenerally plentiful, although in some areas in southern Europewater stress and drought are increasingly common.While thequantity of water on the continent is not so much of an issue,the quality and management of our water is far from satisfactoryand faces considerable pressures.
Aproximativ 35% din apa de la robinet provine din ape de suprafaă (lacuri, râuri), dintre care 20% sunt grav ameninate de poluare. Restul de 65% provine din surse subterane, denumite și„straturi acvifere”, care sunt alimentate de apa de ploaie care se scurge în sol.
Reducing water pollution is important not only because wewant to use the water, but also to protect the plants and animals that live in our rivers, lakes and seas.Although the EU has done a lot to reduce pollution over the last 30 years,there is still much to be done and we can each play a part.
Reducerea poluării apei este importantă, deoarece se dorește nu numai utilizarea apei, ci și protejarea plantelor și animalelor care populează râurile, lacurile și mările. Cu toate că UE a făcut multe demersuri în ultimii 30 de ani pentru reducerea poluării, mai sunt multe de făcut și fiecare dintre noi își poate aduce contribuia.
Approximately 35% of the water that comes out of our tapscomes from surface waters (lakes, rivers), of which 20% isseriously threatened by pollution.The remaining 65% comesfrom groundwater also called ‘aquifers’, which hold the rainwaterthat seeps through the soil.
În general, calitatea apei potabile în Uniunea Europeană este foarte bună, iar apa de la robinet poate fi consumată în condiii de
13 are one of the main causes of surface water pollution.Theycause an accelerated growth of algae and higher forms ofplant life which starves other plants and animals of oxygen,light and space.This phenomenon, called eutrophicationharms our biodiversity and pollutes our surface waters.A visual sign of ‘eutrophication’is the presence of excessivealgal blooms.
Atunci când apa intră în contact cu acestea, le transportă mai departe în râuri și apoi în mare. Nutrienii, provenii în principal din fertilizatori și din scurgerile de pe terenurile agricole (gunoi de grajd), reprezintă una din principalele cauze ale poluării apelor de suprafaă.
How can I use watermore responsibly?
Cum aș putea să utilizez apa într-un mod mai responsabil?
Rainwater is the perfect alternative to drinking water.You cancollect rain water by placing empty buckets or other recipientsoutside.You can use this water to wash your car or waterthe garden.Keep in mind that the best time for watering yourgarden is in the evening.
În medie, apa potabilă pe care o consumăm este repartizată după cum urmează: 7% pentru băut și gătit, 22% pentru spălatul vaselor și al rufelor, 20% pentru sistemele sanitare, 39% pentru băi și dușuri și 6% pentru spălatul mașinii și udatul grădinii.
Check your taps!
≥Verificaţi-vă robinetele!
Paints, varnish, medicine, oil…
≥Vopsele, lacuri, medicamente, petrol…
A tap that drips all day wastes around 25 litres of water.If weturned the tap off while brushing our teeth we could save up to12-15 litres.If all Europeans turned the tap off whilst brushingtheir teeth, the water saved in one year would fill up 6,000Olympic swimming pools.A shower uses 4 times less waterthan a bath.Take a shower, be eco-friendly and save moneyon your water bills!
Nu aruncai substane chimice în chiuvetă – vopsea, lacuri, insecticide sau medicamente.
Do not throw any chemicals down your sink – no paint, varnish, insecticides or medicine.Avoid throwing any oil down your sink – no frying or seasoningoil, and certainly no engine oil!
Un robinet care curge timp de o zi întreagă irosește 25 de litri de apă.
Try to run your washing machine and dishwasher when theyare full.If not, use the half load function of your washingmachine or dish washer when you have less to wash.A halfload will not only help save on water but will also save on electricity.
Toate aceste produse pot afecta funcionarea sistemului dumneavoastră de canalizare, distrugând fauna bacteriologică sau înfundând conductele. Interesai-vă dacă există centre de colectare pentru medicamente sau uleiuri în apropierea dumneavoastră, în vederea depozitării în aceste centre a medicamentelor învechite sau a uleiului utilizat.
A shower uses 4 times less water than a bath.Take a shower, be eco-friendly and save money on your water bills!
Un duș consumă de 4 ori mai puţină apă decât o baie în cadă. Faceţi duș, protejaţi mediul și reducei-vă factura privind consumul de apă!
The ecological footprint of a European covers 4.97 ha*.
Amprenta ecologică a unui cetăean european acoperă 4,97 ha*.
If today’s 6 billion human beings were all to live and consume like Europeans, we would need almost 3 Earth’s.
Dacă în prezent, cele 6 miliarde de oameni ar trăi și consuma precum europenii, am avea nevoie de 3 planete Pământ.
But we have only one!
Însă avem doar una singură!
Biodiversity refers to the diversity of life in all its forms – thediversity of species, of genetic variations within one speciesand of ecosystems. Biodiversity provides a wide range ofessential services like food and clean water and pollination.
Termenul de biodiversitate desemnează diversitatea tuturor formelor de viaă – diversitatea speciilor, a variaiilor genetice în cadrul unei specii și a ecosistemelor.
It also keeps a check on climate change, mitigation of naturalhazards, etc.
Biodiversitatea, care asigură alimentaia, curăenia apei și polenizarea, este indispensabilă.
The financial value of the goods and services provided by ecosystems and species – by life on Earth – hasbeen estimated at 26 trillion euros per year – nearly twice thevalue of what humans produce each year.
De asemenea, biodiversitatea este cea care moderează schimbările climatice, atenuează pericolele naturale etc. Valoarea financiară a bunurilor și serviciilor oferită de ecosisteme și specii – de viaa pe Pământ – a fost estimată la 26 trilioane de euro pe an – aproximativ dublul valorii produciei umane anuale.
It has been estimated that the current global extinction rate forbiodiversity loss is 1,000 to 10,000 times higher than the naturalbackground extinction rate.
Contrar unei opinii larg răspândite, principala problemă generată de modelele actuale de utilizare a resurselor este impactul lor asupra mediului și nu eventuala penurie a anumitor resurse neregenerabile.
The principle causes of this loss are intensive production systems, altering habitat for construction,extractive industries, over-exploitation of natural resources viafishing and hunting, pollution and global climate change.
De exemplu, aparenta abundenă infinită a combustibililor fosili, și în consecină utilizarea lor extensivă pentru a genera energie, a dat naștere la unele dintre cele mai grave probleme de mediu: poluarea aerului și încălzirea globală.
Contrary to widespread belief, today the main problem generatedby current patterns of resource use is their environmentalimpact, and not the possible scarcity of certain non-renewableresources.
În cazul resurselor regenerabile (plante, pești, animale), penuria însăși reprezintă o problemă de mediu.
For example, the seemingly limitless availability offossil fuels, and consequently their extensive use to generateenergy, has produced some of the most serious environmentalproblems: air pollution and global warming.
De exemplu, extincia anumitor specii echivalează cu pierderea biodiversităii, iar ocuparea terenurilor echivalează cu pierderea habitatelor.
In the case of renewable resources (plants, fish, animals), scarcity in itselfconstitutes an environmental problem.
Conform estimărilor, rata actuală de extincie a speciilor în lume este de 1 000 la 10 000 de ori mai mare decât rata naturală de extincie.
For example, the extinction of certain species means loss of biodiversity, andland take means loss of habitats.
Principalele cauze ale acestei pierderi sunt sistemele de producie intensivă, distrugerea habitatelor în favoarea construciilor, industriile extractive, exploatarea excesivă a resurselor naturale prin intermediul pescuitului și al vânătorii, poluarea și schimbările climatice
*To find out more: www.ecologicalfootprint.com Note: the website does not represent the European Commission’s voice, nor is it managedor updated by the European Commission.
*Informaii suplimentare: www.ecologicalfootprint.com O b se r va i e : acest site internet nu reprezintă vocea Comisiei Europene și nici nu este gestionat sau actualizat de aceasta.
It is possible that the site is not available in all European languages.
Este posibil ca site-ul să nu fie disponibil în toate limbile europene.
Some facts ...
Câteva date concrete…
• In Europe, some 42% of mammals and 45% of butterflies are under threat.80% of fish stocks face collapse or are ofunknown status due to overfishing.• In Europe, common farmland and woodland bird numbersdeclined by 71% between 1980 and 2002.• But 18% of the (EU15) territory now enjoys protected statusas part of the EU's Natura 2000 network.
• În Europa, între 1980 și 2002, numărul speciilor comune de păsări de câmp și a celor de pădure a scăzut cu 71%.
Hidden waste generated for each item produced
Deșeuri generate în cazul producerii fiecărui produs
• 1 kg aluminium • A toothbrush • A coffee machine• A mobile phone • A computer• A gold ring
1 kg de aluminiu O periuă de dini O mașină de cafea Un telefon mobil Un computer Un inel de aur
Source Wupperstal Institut (www.wupperinst.org) Note: the website does not represent the European Commission’s voice, nor is itmanaged or updated by the European Commission.
Sursa Wupperstal Institut (www.wupperinst.org) Observaie: acest site internet nu reprezintă vocea Comisiei Europene și nici nu este gestionat sau actualizat de aceasta.
How can I reducewaste?
Cum aș putea să reduc cantitatea de deșeuri?
RECYCLE
≥RECICLAŢI
On average, one European produces 1 kg of waste per day.Toreduce this large quantity, the rule is "Reduce - Reuse -Recycle":
În medie, fiecare cetăean european produce 1 kg de deșeuri pe zi. Pentru a reduce această cantitate, trebuie să se aplice regula „Reducei – Reutilizai – Reciclai”:
REDUCE
≥REDUCEŢI
Minimise packaging by buying in bulk or buy reusable products:• Buy loose fruit and vegetables instead of pre-packed.• Buy concentrated products that use less packaging.
Utilizai mai puin ambalaj cumpărând produse în vrac sau produse reutilizabile:
You can sort paper, cardboard, timber, aluminium cans, plastic bottles, glass bottles and jars, electrical equipment, IT hardware, batteries…There will always be packaging you have to buy and that youcan't reuse.For this, try to choose recyclable packaging andsort it.Your old cardboard packaging will be used to make yournewspaper, your glass bottles will be used to make new glassbottles, and your plastic bottles will live again as new packaging, building materials or even clothes!
• Cumpărai fructe și legume la bucată și nu preambalate• Cumpărai produse concentrate, care utilizează mai puin ambalaj
Disposable cleaning wipes are responsible for 50 kg of wasteper year in an average European household.If every singlehousehold used them for both hygiene and cleaning, the sumwould make an additional 9 million tonnes a year!
Lavetele de unică folosină pentru curăare reprezintă 50 kg de deșeuri anual în fiecare gospodărie europeană.
By usingdusters or rags for cleaning, you are not only avoiding all thatwaste, you are actually giving a second use to something youwere about to throw away!
Dacă fiecare gospodărie ar utiliza aceste lavete pentru igienă și curăare, cantitatea de deșeuri ar crește cu 9 milioane de tone pe an.
Try and find other uses for things, instead of throwing them away:• Refurbish:give your sofa a new trendy look instead of buying a new one.• Repair:get your shoes re-heeled so they last longer.• Find a new use:old documents as draft papers or plastic containers for storage.• Give it away or sell it second-hand.
• Redecorai: oferii-i canapelei dumneavoastră un aspect mai modern în loc să cumpărai una nouă. • Reparai: înlocuii tocurile pantofilor dumneavoastră pentru a rezista mai mult timp.• Găsii o nouă utilizare: documentele învechite pot fi utilizate ca ciorne, iar recipientele din plastic pot fi utilizate ca spaiu de depozitare.• Oferii sau revindei obiectele care nu vă mai folosesc.
Batteries contain harmful chemicals and metals and shouldtherefore be disposed of carefully in the appropriate collectionpoints in your area.Alternatively you could also use rechargeable batteries.
Cunoașterea, de exemplu, a originii produselor pe care le cumpărăm ne poate ajuta să convingem companiile să renune la comercializarea produselor care dăunează mediului. Turismul responsabil poate contribui la conservarea frumuseii regiunilor pe care le vizităm.
Even compared with a paper bag of similar volume, the production of a reusable plastic bag needs 3 times less water.Moreover, it will release 80% to 90% less GHG and acid gasesinto the air!
Cantitatea de deșeuri electronice crește între 3 și 5% anual, fiecare cetăean producând între 17 și 20 kg de deșeuri electronice pe an, iar până acum 90% dintre aceste deșeuri au fost eliminate, incinerate sau recuperate fără o tratare prealabilă.
If we use a shopping basket we would be minimising our environmental impact even more.
Începând cu 13 august 2005, consumatorii pot ca, la cumpărarea unui echipament nou, să restituie gratuit în magazine vechile lor echipamente.
Being aware, for instance, of the origin of the products we buycan help dissuade companies from marketing goods that harmthe environment.Responsible tourism can help preserve thebeauty of those areas that we like to visit.
Sfaturile utile ale lui Jiffy jiffy dispune de numeroase și variate sfaturi pe care ar dori să vi le împărtășească: Completai chestionarul lui Jiffy și vei descoperi și alte modalităi de a adopta un comportament ecologic: http://ec.europa.eu/comm/environment/toolkits/index_en.htm
Under the blazing sun, the trees and hillsides were turning brown.
Un imens soare galben arde copacii și dealurile.
The TV news had announced that: “It is unusually hot in Merlin City, and scientists are concerned!
La televizor se dă un anunţ: „Este anormal de cald în orașul Merlin!
They think this heat wave is probably due to climate change.
Oamenii de știinţă sunt neliniștiţi!
The emergency services are asking everyone to be especially careful!
Ei cred că acest val de căldură se datorează schimbărilor climatice!
In these extremely dry conditions it is dangerous to light fires in woodland areas...”
Aerul este foarte uscat! Este periculos să se facă focuri în păduri…”
Tom was out enjoying the countryside.
Un sunet de sirenă rupe tăcerea. Nino-nino! Nino-nino! O mașină de pompieri trece la câţiva metri de el. Vruumm! O a doua: Vruumm! O a treia: Vruumm! Vai!
And a third one. Oh no!
Acolo!
Look over there!
Un incendiu!
A forest fire must have started, right outside Merlin City!
În pădurea orașului Merlin! Catastrofă!
He thought of his friend Lila the fox.
Tom se gândește la vulpea Lila.
He hoped with all his heart that she hadnt been trapped by the flames.
Își dorește din tot sufletul ca prietena lui să nu fie prizoniera flăcărilor. Aleargă.
Their long hoses were spraying tons of water onto the blaze and there was thick black smoke everywhere.
Din furtunurile lor lungi se revarsă șuvoaie de apă. Un fum negru și gri intră în nări. Tom tușește.
“The fires too big!
– Incendiul este enorm!
We wont have enough water in the fire engines!”
Nu vom avea suficientă apă în mașini!
The Chief Fireman turned and looked towards the river.
Căpitanul pompierilor se întoarce către râu.
There was a very solemn expression on his face.
În ochi i se citește teama.
“With all this dry weather, theres not enough water in the river either”he said.
– Nu mai este apă nici în râu!
“This is serious!”
Este teribil! strigă Căpitanul.Tom se uită în toate părţile. Strigă:– Lila!
Where are you?”he yelled.
Unde ești? Lila! LILA!
At that very moment, Lila the fox came running up to him and brushed against his legs.
În acest moment apare vulpea Lila, năvălind peste picioarele lui Tom.
Im so glad youre safe!”said Tom.
Mai speriat!
But Lila still looked terrified.
Vulpea este terorizată.
She kept nuzzling Toms legs and turning round and round in circles.
Lovește cu botul în picioarele lui Tom. Se învârte în jurul cozii.
Then she grabbed the trouser leg of one of the firemen, whose name was Max.
Se agaţă de pantalonul unui pompier. Este pantalonul lui Max.
He knelt down beside her.
Max îngenunchează.
“What is it, my pet?”he asked.“What are you trying to tell us?”
– Ce e, drăguţo? Ce vrei să ne spui cu atâta insistenţă? întreabă Max.
Lila made little whimpering noises.
Lila scoate mici strigăte.
She seemed to be saying:“Come with me!
Parcă ar spune:„Urmaţi-mă!
Then off she dashed, quick as an arrow, towards the blazing fire.
Se repede spre o cărare și dispare.
Max followed, taking great strides to keep up with her.
Cu un singur gest, se strecoară prin perdeaua de flăcări.
All Tom could hear was the roaring and crackling of the flames.
Doar zgomotul asurzitor al focului care trosnește. Tom strigă:
The Chief Fireman came over to where Tom was standing.
Căpitanul se apleacă spre Tom.
“Dont worry”he said: “Max is the best fireman in the whole country!
– Stai liniștit, Tom! Max este cel mai bun pompier din toata ţara!
Lila is in good hands!
Lila este pe mâini bune!
Still... we need water, and quickly!”
Însă nouă ne trebuie apă! Și repede! spune Căpitanul.
Tom had an idea.
La cuvintele Căpitanului, Tom își amintește brusc.
“I know where theres a secret spring!”he said.
– Știu un izvor ascuns, Căpitane!
Its in that cave over there!”
Acolo, în fundul grotei! strigă Tom.
“Are you sure?”asked the Chief Fireman.“Yes, I am!”shouted Tom.
– Ești sigur? întreabă Căpitanul.– Da! răspunde Tom.
The Chief Fireman grinned.
Ochii Căpitanului se înseninează.
“Right!”he said: “Well take the hose over there.
– Vom trage furtunul până acolo!
Lead me to the spring, my lad!
Du-mă la această sursă!
By the way, whats your name?”
Cum te cheamă?
“Tom”, said Tom, and the two of them set off running towards the cave.
– Mă numesc Tom! spune Tom.Tom și Căpitanul aleargă spre grotă.
“You see, Tom, the problem is that the world is getting warmer.
Pământul se încălzește! Au început marile schimbări climatice!
The climate is changing, so were getting heat waves like this one.
Ele provoacă valuri de căldură ca acesta!
And storms, and floods, and all sorts of other natural disasters!
Provoacă și furtuni, inundaţii și alte catastrofe!
The ice at the north and south poles is melting, and so are the glaciers on high mountains like the Alps.
Gheaţa de la poli și gheţarii din munţi sunt pe cale să se topească!
The melted water runs off into the rivers and down to the sea, so the sea level is rising.
Apa din ei ajunge în mări, oceane și râuri!
Some islands and coasts are likely to disappear under the water!
Unele insule și zone de coastă riscă să fie acoperite de ape!
At the same time, if the climate goes on getting hotter, some countries will become deserts!”
În timp ce, pe de altă parte, dacă este din ce în ce mai cald, anumite ţări vor deveni deșerturi!
“But why is all this happening?”asked Tom.
– Deci este adevărat? Pământul se încălzește… Se știe de ce, Căpitane?
The Chief Fireman was getting out of breath running and talking at the same time, but he tried to explain anyway.
Căpitanul gâfâie, dar răspunde în continuare.
“Well, Tom, you know that cars and planes and factories and all sorts of things like that give off exhaust fumes and gases?”
– Știi gazele pe care le scot mașinile noastre, avioanele, uzinele și multe alte lucruri? întreabă Căpitanul.
“Yes, I know about that”said Tom.
– Bineînţeles că știu! răspunde Tom.
“Well, some of those gases we call greenhouse gases.
– Ei bine, acestea se numesc„gaze cu efect de seră”.
They go up into the atmosphere, which forms a sort of transparent bubble all around the earth.
Aceste gaze se ridică în atmosferă – balonul acesta transparent care înconjoară Pământul nostru.
Up there in the atmosphere, the greenhouse gases trap the heat from the sun – just like a greenhouse traps heat and thus helps plants to grow faster.
Și, acolo, sus de tot, aceste gaze captează căldura Pământului, așa cum o seră de sticlă captează căldura soarelui pentru a face să crească plantele.
But we are producing too many greenhouse gases, and its getting warmer and warmer on earth. You see?”
Însă noi producem prea multe gaze cu efect de seră și pe Pământ este din ce în ce mai cald! spune Căpitanul.
“Yes”said Tom.
Iată, acolo! Ura! Căpitane, iată grota!
Tom took the end of the hose and went forward into the cave.
Sub ochii Căpitanului, Tom se afundă în grotă. Dispare.
A few moments later, his voice rang out, echoing in the darkness:
Deodată, din străfunduri, într-o mie de ecouri, se aude vocea lui Tom:
The Chief Fireman understood. He called out to his men:
Apa… pa… pa… pa… a… !!!Căpitanul înţelege.
“Theres enough water here to put out the fire! Hurray!”
Tom a găsit apa!
Tom came back out of the cave, his face muddy but happy.
În aceeași clipă, Tom scoate capul din grotă. Faţa îi este plină de pământ.
He came over and sat down near the Chief Fireman.
Se sprijină cu coatele de sol.
Looking into his eyes, Tom asked:
Se uită fi x la căpitan.
“So, human beings are responsible for climate change?”
– Căpitane… dacă am înţeles bine… oamenii sunt cei vinovaţi pentru schimbările climatice?
The Chief Fireman was silent for a moment.Then he said:
După o lungă tăcere, Căpitanul spune:
“Yes, Tom, the greenhouse gases come from our cars, our planes, our factories, even our fire-engines; so we all have to take our share of the responsibility”.
– Da, Tom, noi suntem vinovaţi! Mașinile noastre, avioanele noastre, uzinele noastre, toate împreună produc gazele cu efect de seră.
“Oh”said Tom, who was thinking hard.“Right. So...
– Așa deci… suspină Tom.
“What you can do, Tom, is ask your Mum or Dad not to use the car so often.
– Ce poţi tu să faci, Tom, ca să eviţi încălzirea planetei?
Instead of going to work or school by car every day you could walk, or take public transport, or go by bike”.
Poţi să-i ceri tatălui tău sau mamei tale să nu te mai ducă la școală cu mașina! Pentru că, atunci când merg, mașinile produc gaze cu efect de seră!
“Yes, I could cycle to school!”said Tom.
– Da, cu bicicleta… aș putea face asta! spune Tom.
“Right”said the Chief Fireman.
– Bine!
“Then you could make sure you keep your bedroom window shut when the central heating is on.
Apoi ai putea să nu mai lași deschisă fereastra camerei tale atunci când merge încălzirea!
Because central heating boilers produce greenhouse gases too, and because we need to save energy!”
Pentru că și instalaţiile de încălzire produc gaze cu efect de seră! Trebuie să facem economii la încălzire!
“Yes, of course”said Tom.
– Mă rog, asta este normal… spune Tom.
“Youd be surprised”went on the Chief Fireman“how much of the heat in our homes gets wasted.
– Ai să fi i uimit, Tom!