natgillin/translations-raw huggingface dataset:
By presenting a timely review of the development of drugrelated public nuisance in the policy debate in Europe, the EMCDDA aims to inform policy-makers and the public atlarge about the nature of the phenomenon and the trendsand measures in this area of drug policy.
Prin urmare, nu este vorba de un fenomennou, ci mai degrab≤ de o nou≤ tendin†≤ în cadrul politicilorprivind drogurile, care a devenit evident≤ cel pu†inîncâteva state membre, de a clasifica ªi reuni acestefenomene într-un concept de tip umbrel≤, precumªideatransforma reducerea inciden†ei acestora în obiectivalstrategiei na†ionale privind drogurile.
To what extent is this tendency shared by Europeancountries?
În ce m≤sur≤ împ≤rt≤ªesc statele europene aceast≤tendin†≤?
Is there a consensual definition for this concept?
Exist≤ un consens privind defini†ia acestuiconcept?
Chapter 2Schools, youth and drugs
Capitolul 2ºcoala, tinerii ªi drogurile asemenea date privind consumul de droguri de c≤tre elevi,iar rezultatele sunt în general foarte asem≤n≤toare.
Prevalence and patterns of drug use
Prevalen†a ªi modelul de consumaldrogurilor
The latest ESPAD survey data, from 2003, reveal that thehighest lifetime prevalence of cannabis use among 15- and16-year-old school students is in the Czech Republic(44%) (Figure 1). The lowest lifetime prevalence estimates(less than 10%) occur in Greece, Cyprus, Sweden,Norway, Romania and Turkey.
Datele furnizate de cel mai recent sondaj ESPAD, din2003, arat≤ c≤ cea mai important≤ prevalen†≤ aconsumului de canabis pe parcursul vie†ii la elevii cuvârste între 15 ªi 16 ani se înregistreaz≤ în Republica
Comparable data on young people’s use of alcohol anddrugs come largely from surveys of 15- to 16-year-oldschool students.
Majoritatea datelor comparabile privind consumul dealcool ªi de droguri în rândul tinerilor provin din sondajeefectuate în rândul elevilor cu vârste cuprinse între 15 ªi16ani.
The European school survey project onalcohol and other drugs (ESPAD) conducted surveys in1995, 1999 and, most recently, 2003.
În cadrul Proiectului european pentru sondajeprivind alcoolul ªi alte droguri în ªcoli (ESPAD) au fostrealizate sondaje în anii 1995, 1999 ªi, cel mai recent, în2003.
The 2003 survey(Hibell et al., 2004) provides comparable data from22EU Member States as well as Norway and threecandidate countries (Bulgaria, Romania and Turkey).
Sondajul din 2003 (Hibell et al., 2004) a furnizatdate comparabile pentru 22 de state membre precum ªipentru Norvegia ªi pentru cele trei †≤ri candidate (Bulgaria,România ªi Turcia).
Otherschool surveys (e.g. in the Netherlands, Sweden and Norway) and ‘health behaviour in school-aged children’(HBSC) surveys also provide data on drug use amongschool students, and generally the findings are very similar.
Alte sondaje realizate în ªcoli (deexemplu, în Olanda, Suedia ªi Norvegia) ªi sondajele dincadrul studiului intitulat Comportamentul legat de s≤n≤tateal copiilor de vârst≤ ªcolar≤ (HBSC) furnizeaz≤ de
binge drinking) and use of illicit drugs (lifetime, 12-monthand 30-day prevalence including measures of howfrequently drug use occurred during these time windows).
Întreb≤rile din anchet≤ se concentreaz≤ asupra consumuluide alcool (prevalen†a pe parcursul vie†ii, pe 12 luni ªi30de zile, consumul mediu, alcoolismul periodic) ªi asupraconsumului de droguri ilicite (prevalen†a pe parcursul vie†ii,pe 12 luni ªi 30 de zile, inclusiv cât de frecvent sa produsconsumul de droguri în aceste intervale de timp).
The European school survey project on alcoholandother drugs (ESPAD): a growing resourceforunderstanding trends in drug and alcohol useinyoung people
The European school survey project on alcohol andother drugs (Proiectul european pentru sondajeprivind alcoolul ªi alte droguri în ªcoli) (ESPAD):osurs≤ din ce în ce mai complet≤ pentru în†elegereatendin†elor consumului de droguri ªi de alcoolînrândul tinerilor
Some of the main findings of the 2003 survey in the EUMember States, candidate countries and Norway were:
Iat≤ câteva dintre principalele rezultate ale anchetei din2003 desf≤ªurate în statele membre ale Uniunii Europene,în †≤rile candidate ªi în Norvegia:
Cannabis is by far the most commonly used illicit drug;
Canabisul este de departe drogul ilicit cel maiconsumat în mod obiªnuit.
Ecstasy is the second most used illegal drug, butexperience is relatively low;
Ecstasy este al doilea drog ilegal ca ªi consum, darexperien†a privind acest drog este înc≤ relativ limitat≤.
Experience of amphetamines and LSD and otherhallucinogens is low;
Experien†a în ceea ce priveªte amfetaminele ªi LSD ªialte halucinogene este sc≤zut≤.
Although prevalence of use is relatively low, magicmushrooms are the most commonly used hallucinogensin 12 EU Member States;
Deªi prevalen†a consumului acestora este relativredus≤, ciupercile halucinogene sunt halucinogenelecele mai frecvent utilizate în 12 state membre ale Uniunii Europene.
ESPAD is an important source of information on drug andalcohol use among European school students and isinvaluable for recording trends over time.
ESPAD este o surs≤ important≤ de informa†ii privindconsumul de droguri ªi de alcool în rândul elevilor din Europa ªi are o valoare inestimabil≤ datorit≤ faptului c≤înregistreaz≤ tendin†ele în timp.
ESPAD surveyswere conducted in 1995, 1999 and 2003.
Anchetele ESPAD au fostrealizate în 1995, 1999 ªi 2003. Datorit≤ utiliz≤riimetodelor ªi instrumentelor standardizate asupraeªantioanelor reprezentative la nivel na†ional de elevi învârst≤ de 15-16 ani, se asigur≤ un set de date comparabileªi de înalt≤ calitate.
Spain did notparticipate in the study, but the 2003 ESPAD report presentsnational data from the Spanish school survey (PNSD).
Spania nu a participat laanchet≤, dar raportul ESPAD din 2003 prezint≤ date dinancheta desf≤ªurat≤ de Spania în ªcoli (PNSD).
The 30-day prevalence of binge drinking (defined asconsuming at least five drinks in a row) variesconsiderably between countries.
Prevalen†a pe 30 de zile a alcoolismului periodic(definit ca fiind consumul a mai pu†in de cinci b≤uturiuna dup≤ alta) variaz≤ considerabil de la o †ar≤ la alta.
The survey questions focus on alcohol consumption (lifetime,12-month and 30-day prevalence, average consumption,
Comparabilitatea anchetei ESPAD în ªcoli se bazeaz≤ pestandardizarea grupei de vârst≤ †int≤ ªi a metodei ªimomentului de colectare a datelor, pe utilizareaeªantion≤rii randomizate, pe structura clar≤ achestionarului ªi asigurarea anonimatului.
Information on ESPAD and the availability of the new reportcan be found on the ESPAD website (www.espad.org).
Pe site-ul ESPAD (www.ESPAD.org) exist≤ informa†ii privind ESPAD ªi existen†a noului raport.
Annual report 2005: the state of the drugs problem in Europe are more marked for students who report having used cannabis 40 or more times in their life(22).
Raportul anual 2005: situa†ia problemei drogurilor în Europa mare prevalen†≤ pe parcursul vie†ii se înregistreaz≤ în Republica Ceh≤, dar cel mai ridicat consum în prezent (înultima lun≤) se înregistreaz≤ în Spania ªi în Fran†a (22%).
lifetime prevalence estimates, ranging from 32% to 40%,are reported in Belgium, France, Ireland and the United Kingdom. In most countries, since 1995, there has been aconsistent increase in the number of school students who
În aproape toate †≤rile, prevalen†a consumului de canabiseste mai mare în rândul b≤ie†ilor decât al fetelor.Diferen†ele pe grupe de sex sunt mai mari în cazul elevilorcare declar≤ c≤ au consumat canabis de mai mult de
Between 2% and 36% ofschool students report having used the drug in the last12months, while use in the last month ranged from 0% in
Cele mai reduse prevalen†eestimate pe parcursul vie†ii (sub 10%) se înregistreaz≤ în Grecia, Cipru, Suedia, Norvegia, România ªi Turcia.Printre †≤rile în care acest procent este de peste 25% senum≤r≤ Germania, Italia, Olanda, Slovacia ªi Slovenia(27% ªi 28%), în timp ce cea mai important≤ prevalen†≤pe parcursul vie†ii estimat≤, variind între 32% ªi 40%, seînregistreaz≤ în Belgia, Fran†a, Irlanda ªi în Regatul Unit.În majoritatea †≤rilor, sa înregistrat o creªteresemnificativ≤, din 1995 încoace, a num≤rului de elevicare au consumat canabis cel pu†in o dat≤ (20). Totuªi, exist≤ varia†ii importante de la o †ar≤ la alta.
Older students (17–18 years) were included in nationalschool surveys conducted in 11 Member States and Bulgaria.
Elevii cu vârste mai mari (17–18 ani) au fost incluªi însondaje na†ionale efectuate în ªcoli realizate în 11 statemembre ªi în Bulgaria.
Lifetime prevalence of cannabis use in this agerange varied from less than 2% in Cyprus to 56% in the Czech Republic, while current (last month) cannabis useranged from less than 1% in Cyprus to nearly 30% in France.
Prevalen†a consumului de canabispe parcursul vie†ii la acest grup de vârst≤ variaz≤ de lamai pu†in de 2% în Cipru la 56% în Republica Ceh≤, întimp ce consumul de canabis din prezent (din ultima lun≤)variaz≤ de la mai pu†in de 1% în Cipru la aproape 30%în Fran†a.
In all countries that conducted surveys, except Cyprus, prevalence estimates among older students werehigher than those for 15- to 16-year olds(23).
În toate †≤rile în care sau realizat sondaje, cuexcep†ia Ciprului, estim≤rile privind prevalen†a în rândulelevilor cu vârste mai mari au fost mai ridicate decâtpentru elevii cu vârste cuprinse între 15 ªi 16 ani (23).
Between 1999 and 2003, in the Czech Republic there wasan increase of 5% in the number of school students whoreported having tried cannabis at the age of 13 oryounger.
Datele noi ob†inute din sondajele ESPAD din 2003,realizate pe elevi cu vârste cuprinse între 15 ªi 16 ani, arat≤c≤ prevalen†a consumului de canabis pe parcursul vie†iivariaz≤ între 3% ªi 44%.
Thirteen other EU countries reported small increases (1–3%)(24). A decrease (of 1%) was reported
Între 2% ªi 36% dintre elevi audeclarat c≤ au consumat acest drog în ultimele 12luni, întimp ce consumul din ultima lun≤ a variat între 0% în unele†≤ri ªi 19% în altele (21) (Figura 1). Diferitele rate deprevalen†≤ prezint≤ varia†ii relative.
Figure 1: Lifetime, last year and last month prevalence of cannabis use among 15- to 16-year-old school students in 2003
Figura 1: Prevalen†a consumului de canabis pe parcursul vie†ii, în ultimul an ªi în ultima lun≤ la elevi de 15–16 ani, în 2003
Last year
În ultimul an
Last month
În ultima lun≤
Turkish figures are based on one major city in each of six different regions (Adana, Ankara, Diyarbakir, Istanbul, Izmir and Samsun).German data are based on six regions only (Bavaria, Brandenburg, Berlin, Hesse, Mecklenburg-Western Pomerania and Thuringia).
Cifrele din Turcia se refer≤ la câte un oraª important din fiecare dintre cele ªase regiuni (Adana, Ankara, Diyarbakir, Istanbul, Izmir ªi Samsun).Datele din Germania vizeaz≤ numai ªase landuri (Bavaria, Brandenburg, Berlin, Hesse, Mecklenburg-Pomerania Inferioar≤ ªi Turingia).
Spain did not participate in the ESPAD survey.
Spania nu a participat la ancheta ESPAD.
The data included here are based on a Spanish survey conducted in November–December 2002.
Datele indicate aici se bazeaz≤ pe o anchet≤ realizat≤ în Spania, în noiembrie – decembrie 2002.
Drug prevalencequestions may be considered comparable to the ESPAD questions, but other aspects of the method mean that the Spanish data are not strictly comparable.Hibell et al., 2004.
Întreb≤rile privindprevalen†a drogurilor pot fi considerate comparabile cu întreb≤rile din ancheta ESPAD, dar exist≤ alte aspecte ale metodei aplicate care fac ca datele din Spanias≤ nu fie perfect comparabile. Hibell et al., 2004.
)See Figures EYE-1 (part ii) and EYE-1 (part ix) in the 2005 statistical bulletin.)See Chapter 3 for a more detailed account of cannabis use among school students.)See Figure EYE-1 (part iii) in the 2005 statistical bulletin.)See Tables EYE-1 and EYE-3 in the 2005 statistical bulletin.)See Figure EYE-1 (part vii) in the 2005 statistical bulletin.
)Vezi Figurile EYE-1 (partea ii) ªi EYE-1 (partea ix) din Buletinul statistic 2005.)Vezi Capitolul 3 pentru mai multe detalii privind consumul de canabis în rândul elevilor.)Vezi Figura EYE-1 (partea iii) din Buletinul statistic 2005.)Vezi Tabelele EYE-1 ªi EYE-3 din Buletinul statistic 2005.
Chapter 2: Schools, youth and drugs
Capitolul 2: ºcoala, tinerii ªi drogurile
According to a recent Eurobarometer (2004) study(25
În treisprezece alte †≤ri ale Uniunii Europene sau înregistrat creªteri mici (1–3%) (24
Consecutive surveys show that, generally, lifetimeprevalence of ecstasy use among 15- and 16-year-oldschool students increased over the period 1995 to 2003,with the greatest increases occurring in the Czech Republic and most of the new Member States(30).
În ceea ce priveªte ratele de prevalen†≤ pe perioade binedefinite, cea mai ridicat≤ rat≤ de prevalen†≤ a consumuluide Ecstasy pe parcursul vie†ii din 2003 a fost de 8%, fa†≤de 5% pentru consumul în ultimele 12 luni (consum recent)ªi 2% pentru consumul în ultima lun≤ (consum actual).
However, lifetime number of young people aged 15–24 years who declaredthat they had been offered cannabis rose from 46% in2002 to 50% in 2004.
Conform unui recent studiu Eurobarometru (2004) (25),num≤rul tinerilor cu vârste cuprinse între 15–24 de ani,care au declarat c≤ li sa oferit canabis, a crescut de la46% în 2002 la 50% în 2004.
In the same period, the number ofyoung people who reported that they knew people whohad used cannabis also rose from 65% to 68%.
Pe parcursul aceleiaªiperioade, num≤rul celor care au declarat c≤ cunoscpersoane care au consumat canabis a crescut de la 65%la 68%.
prevalence figures from the 1999 ESPAD surveys revealfluctuations in some countries.
Mai multe sondaje consecutive au ar≤tat c≤, în general,prevalen†a consumului de Ecstasy pe parcursul vie†ii laelevii cu vârste de 15 ªi 16 ani a crescut în perioada1995–2003, cel mai mult în Republica Ceh≤ ªi în majoritatea noilor state membre (30).
ESPAD surveys show that school students’ perceptions ofcannabis, both of the risks associated with use and of theavailability of the drug, are strongly correlated with lifetimeprevalence of cannabis use.
Sondajele ESPAD arat≤ c≤ exist≤ o corela†ie puternic≤între modul în care percep elevii canabisul, atât în ceea cepriveªte riscurile asociate consumului cât ªi în ceea cepriveªte disponibilitatea drogului, ªi prevalen†a consumuluide canabis pe parcursul vie†ii.
The relationship between risk and prevalence is an inverse one(26
Între risc ªi prevalen†≤ exist≤ o rela†ie invers propor†ional≤ (26
Psilocin and psilocybin, the psychoactive ingredients of so-called ‘magic mushrooms’, are included in Schedule 1of the 1971 UN Convention and thus are controlled in all Member States.
Psilocina ªi psilocibina, ingredientele psihoactive ale aªanumitelor „ciuperci halucinogene”, sunt incluse în Tabelul 1 din Conven†ia Na†iunilor Unite din 1971, fiindastfel controlate în toate statele membre.
However, the legal status of magicmushrooms, as well as the extent to which any legalrestrictions on their growth and consumption are enforced,varies between Member States, i.e. mushrooms may becontrolled, uncontrolled or controlled if ‘processed’, astatus that is not entirely legally clear.
Totuªi, statutullegal al ciupercilor halucinogene ªi gradul de aplicare arestric†iilor legale privind cultivarea ªi consumul lor variaz≤de la un stat membru la altul, fiind, de exemplu, posibil caciupercile c≤ fie controlate, s≤ nu fie controlate sau s≤ fiecontrolate dac≤ sunt „prelucrate”, acest ultim statut nefiindclarificat în totalitate din punct de vedere legal.
), suggesting that the two behaviours may be part of a common lifestyle.
Este posibil ca tinerii din †≤rile pentru care estim≤rileprivind prevalen†a consumului de canabis sunt mai maridecât media s≤ fie tot mai predispuªi la a consideraconsumul de canabis „normal”.
Exceptionsto this pattern are displayed by France, Italy and Bulgaria,where cannabis use is relatively high but binge drinking isrelatively low.
În majoritatea †≤rilorpentru care cifrele estimate privind consumul de canabissunt relativ mari ªi cifrele estimate în ceea ce priveªtealcoolismul periodic sunt mari (definit ca fiind consumul acinci sau mai multe pahare o dat≤) în ultimele 30 dezile(28), fapt care sugereaz≤ c≤ este posibil ca cele dou≤comportamente s≤ fac≤ parte din acelaªi stil de via†≤.Excep†ii de la acest model se înregistreaz≤ în Fran†a, Italiaªi Bulgaria, unde consumul de canabis este relativ mare,iar alcoolismul periodic este relativ sc≤zut.
Other drugs
Alte droguri
The ESPAD survey reported on the use of ‘magicmushrooms’ for the first time in 2003.
Studiul ESPAD a semnalat pentru prima dat≤ consumul de„ciuperci halucinogene” în 2003.
Prevalence estimatesfor use of ‘magic mushrooms’ among 15- to 16-year-oldschool students exceeded or equalled those for LSD or otherhallucinogenic drugs in most of the countries thatparticipated(31).
Prevalen†a estimat≤ aconsumului de „ciuperci halucinogene” la elevii cu vârstede 15 ªi 16 ani a fost egal≤ sau mai mare decât ceapentru LSD sau pentru alte droguri halucinogene în
Prevalence of ecstasy use was higher than that ofamphetamine use in 14 of the EU and candidate countriesreported in the 2003 ESPAD survey(29).
Prevalen†a consumului de Ecstasy a fost mai mare decâtcea a consumului de amfetamin≤ în 14 dintre statelemembre ale Uniunii Europene ªi în †≤rile candidate majoritatea †≤rilor care au participat la sondaj (31).
Regarding prevalence rates over different periods, thehighest rate of lifetime prevalence of ecstasy use in 2003was 8%, compared with 5% for use during the last12months (recent use) and 2% for use during the lastmonth (current use).
)Vezi Figura EYE-1 (partea vii) din Buletinul statistic 2005.)Un al doilea sondaj Eurobarometru (Eurobarometru, 2004), Tinerii ªi drogurile, a fost realizat în 2004. Acest studiu efectuat pe un eªantion
)A second Eurobarometer survey (Eurobarometer, 2004), ‘Young people and drugs’, was conducted in 2004. This non-probability sample survey comprised 7659 young people aged 15 to 24 in the 15 Member States included in the previous 2002 survey.(26)See Figure EYE-1 (part v) in the 2005 statistical bulletin.(27)See Figure EYE-1 (part vi) in the 2005 statistical bulletin.(28)See Figure EYE-1 (part viii) in the 2005 statistical bulletin.(29)See Figure EYE-2 (part iv) in the 2005 statistical bulletin.(30)See Figure EYE-2 (part i) in the 2005 statistical bulletin.(31)See Figure EYE-2 (part v) in the 2005 statistical bulletin.
(24 (25 neprobabilistic a cuprins 7 659 de tineri cu vârste cuprinse între 15–24 de ani din 15 state membre care au participat ªi la sondajul anterior realizat în 2002.(26)Vezi Figura EYE-1 (partea v) din Buletinul statistic 2005.(27)Vezi Figura EYE-1 (partea vi) din Buletinul statistic 2005.(28)Vezi Figura EYE-1 (partea viii) din Buletinul statistic 2005.(29)Vezi Figura EYE-2 (partea iv) din Buletinul statistic 2005.(30)Vezi Figura EYE-2 (partea i) din Buletinul statistic 2005.(31)Vezi Figura EYE-2 (partea v) din Buletinul statistic 2005.
Annual report 2005: the state of the drugs problem in Europe ground, and Member States are now increasingly linkingtobacco control policies with drug prevention.
Raportul anual 2005: situa†ia problemei drogurilor în Europa
Thechallenge for prevention is to provide young peoplewith social and cognitive strategies to manage theseinfluences.
Prevalen†aconsumului de ciuperci halucinogene pe parcursul vie†ii afost de zero în Cipru, Finlanda ªi România, sa ridicat la4% în Germania, Irlanda ªi Regatul Unit, ªi la 5% în Belgia,Fran†a ªi în ¬≤rile de Jos.
It is therefore not realistic to assess theeffectiveness of prevention policies using data on drug useby young people, particularly not estimates ofexperimental use, as they reflect societal norms and notgenuine problem behaviour.
Cea mai ridicat≤ prevalen†≤ estecea din Republica Ceh≤ (8%). Nu exist≤ date privindtendin†ele consumului de ciuperci halucinogene.
In all Member States, schools are considered the mostimportant setting for universal prevention, and there hasbeen a noticeable increase in the emphasis placed onschool-based prevention in national strategies and in thestructured implementation of this approach.
Noi evolu†ii în domeniul prevenirii o atitudine favorabil≤ fa†≤ de drogurile ilegale ªi deconsumul de asemenea droguri (Becoña, 2002).
This isreflected in the expansion of school drug policies(Figure2) and the development of specific modular drugprevention programmes for schools as well as improvedteacher training.
Contrarconvingerii generale, normele societale sunt influen†atemai mult de politicile de control decât de campaniile dinmass-media sau de abord≤rile educative (Hawks et al.,2002; Canning et al., 2004).
Instead, prevention should be evaluated against a numberof clear criteria: well-defined objectives, target groups andactions set out in national strategies and based on theinternational knowledge base; quality control measures;the development of selective prevention measures and offamily-based prevention; and regulatory measures on legaldrugs aimed at influencing the social norms that implycondonation of or consent to particular consumptionbehaviours.
Eurostat (2002) a realizat ocompara†ie a m≤surilor de combatere a tabagismului ªi aindicatorilor privind fumatul în rândulcopiilor/adolescen†ilor din statele membre ale Uniunii Europene, stabilind c≤ exist≤ o leg≤tur≤ între politicile decombatere a tabagismului (interzicerea publicit≤†ii, limit≤de vârst≤ pentru cump≤rare, restric†ii etc.) ªi obiceiurilelegate de fumat.
More countries than before have introduced (Denmark hasits first school-based life skills programme), expanded(Germany) or are planning (France and Italy, in theirnational strategies) more structured prevention programmes.For example, in 2003, prevention programmes were beingimplemented in 60%of Polish schools.
Sa constatat c≤ procentul de fum≤tori înrândul adolescen†ilor este mai mare în †≤rile cu politicirelativ permisive (de exemplu în Danemarca, Germaniaªiîn Regatul Unit) decât în †≤rile în care controlul este maistrict (de exemplu Fran†a, Suedia ªi Norvegia).
Figure 2: Development of school policies
Figura 2: Elaborarea politicilor ªcolare
Very common
Foarte obiªnuite
As far as evaluation of prevention strategies is concerned,the new national strategies in France and Italy exhibitimportant advances over their previous policies in that therole of prevention is now better defined, as is theimportance of structured programmes and priority areasfor taking action.
Dac≤ aceªtiapercep ca „normal” ªi acceptabil din punct de vederesocial consumul de canabis cu scopul de a experimenta(ªiîl asociaz≤ cu un nivel redus de risc ªi cu odisponibilitatea mare), este posibil ca acest lucru s≤ aib≤ oinfluen†≤ crucial≤ asupra valorilor ªi a comportamentuluilor privind consumul de canabis (Botvin, 2000).
In almost all Member States, a tendencytowards more strategic approaches is apparent, andvulnerable groups are increasingly being envisaged in theoverall planning.
Astfel, evaluarea eficien†eipoliticilor de prevenire pe baza datelor privind consumulde droguri în rândul tinerilor nu este realist≤, în special înceea ce priveªte consumul cu scopul de a experimenta,întrucât reflect≤ norme societale ªi nu comportamenteproblematice reale.
Seldom or not available
Depistate sporadic
No information
Nu exist≤ informa†ii
Control measures on legal drugs help to establish thenormative foundations on which other prevention measurescan be built.
Partea germanofon≤ a Belgiei = sporadic.Punctele focale na†ionale Reitox.
NB:German-speaking Belgium = sporadically found.Sources:Reitox national focal points.
M≤surile de control al drogurilor legale contribuie lastabilirea bazei normative pe care pot fi instituite altem≤suri preventive.
Chapter 2: Schools, youth and drugs programmes are essential, particularly in countries whereprevention is strongly decentralised.
Capitolul 2: ºcoala, tinerii ªi drogurile programelor de prevenire, fapt ilustrat de noile programe ce în ce mai puternic≤ între politicile de combatere atabagismului ªi prevenirea drogurilor.
Contents of programmes and activities
din Germania (33) ªi din Norvegia (