natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Some of the DG’s previous responsibilities, including genetically modified organisms and civil protection, have been transferred to other Commission departments, and a whole new Directorate-General has been created to oversee climate policy.
INFORMAŢII EDITORIALEMediul pentru europeni este o revistă trimestrială publicată de Direcţia Generală Mediu a Comisiei Europene. Revista este disponibilă în limbile bulgară, spaniolă, cehă, germană, estonă, greacă, engleză, franceză, italiană, lituaniană, poloneză, portugheză şi română.
This has several advantages.
Abonamentul este gratuit.
EDITORIAL INFORMATIONEnvironment for Europeans is a quarterly magazine published by the Directorate-General for Environment of the European Commission.
Unele dintre responsabilităţile anterioare ale DG Mediu, printre care organismele modificate genetic şi protecţia civilă, au fost transferate către alte departamente ale Comisei şi a fost creată o Direcţie Generală complet nouă, responsabilă de politicile privind schimbările climatice.
You can subscribe using the form inside the magazine or online at ec.europa.eu/environment/mailingregistration/main/mailing_reg.cfm Editor-in-chief: Róbert Konrád Co-ordinator: Jonathan Murphy For more information, please contact the Communication Unit:ec.europa.eu/environment/env-informa/Information and documents: ec.europa.eu/environment/env-informa/Environment for Europeans website:ec.europa.eu/environment/news/efe/index.htm
Acest lucru ar putea avea o importanţă deosebită pentru viitoarea strategie economică UE 2020, în cadrul căreia creşterea economică bazată pe respectarea mediului şi folosirea eficientă a resurselor deţin un rol central.
The changes will also enable the Environment Directorate-General to concentrate on core functions such as protecting Europe’s biodiversity and ensuring that measures agreed by EU governments are fully implemented on the ground.
De asemenea, aceste schimbări vor permite Direcţiei Generale Mediu să se concentreze pe obiective fundamentale cum ar fi protejarea biodiversităţii în Europa şi asigurarea implementării depline a măsurilor stabilite de către guvernele UE.
03 Towards a new strategy to protect Europe’sbiodiversity
03 Către o nouă strategie pentru protejarea biodiversităţii Europei
06 Appreciating our soil
06 Aprecierea solului nostru
Commissioner Potočnik is determined to turn words into deeds, enabling him to look back in five years’time at a legacy of solid achievements.
În vederea atingerii obiectivelor sale, DG Mediu va continua să încheie parteneriate şi alianţe cu alţi factori de decizie politică de la nivel european şi naţional, precum şi cu organizaţii neguvernamentale şi va folosi date ştiinţifice recente şi fiabile pentru a demonstra că asumarea promovării unei dezvoltări durabile prezintă avantaje atât din punct de vedere economic, cât şi ecologic.
07 Preparing EU forests for climate change
07 Pregătirea pădurilor din UE pentru schimbările climatice
08 Slovenia: Safeguarding the corncrake bird forthe long-term
08 Slovenia: Protejarea cristelului de câmp pe termen lung
09 Green Week: Biodiversity in the spotlight
09 Săptămâna Verde: Biodiversitatea în centrul atenţiei
10 New Environment Commissioner sets out priorities
10 Noul comisar pentru mediu stabilește priorităţile
12 The EU’s first climate action Commissioner
12 Primul comisar european pentru combaterea schimbărilor climatice
13 Building on the progress of the Copenhagen Accord
13 Urmările acordului de la Copenhaga
14 Using life cycle thinking to make better environmental choices
14 Abordarea bazata pe ciclul de viaţă al produselor pentru a face alegeri mai bune în materie de mediu
ENVIRONMENT ONLINEDo you want to know what the European Union is doing to protect the environment, what an integrated policy product is or how to qualify for an ‘Ecolabel’?Find out all this and more at DG Environment’s website:ec.europa.eu/environment/index_en.htm
MEDIUL ONLINEDoriţi să aflaţi care sunt acţiunile întreprinse de Uniunea Europeană în domeniul protecţiei mediului, ce este politica integrată a produselor sau cum puteţi obţine eticheta ecologică europeană„Ecolabel”? Aflaţi aceste lucruri şi altele pe website-ul DG Mediu:ec.europa.eu/environment/index_en.htm
15 New publications / Agenda
15 Publicaţii noi / Agendă
NOTICENeither the European Commission nor any person acting on its behalf may be held responsible for the use to which information in this publication may be put, or for any errors which, despite careful preparation and checking, may appear.
NOTĂComisia Europeană sau orice persoană care acţionează în numele Comisiei nu este responsabilă pentru utilizarea care poate fi dată informaţiilor cuprinse în prezenta publicaţie sau pentru erorile care pot apărea, în ciuda pregătirii şi a verificării atente.
16 Finalists line up for the 2010 European Business Awards for the Environment
16 Finaliștii Premiilor europene pentru mediu acordate întreprinderilor 2010 se aliniază pe scenă
Printed on recycled paper that has been awarded the EU Ecolabel for graphic paper(ec.europa.eu/environment/ecolabel)
Imprimat pe hârtie reciclabilă care a primit eticheta„Ecolabel” pentru hârtie grafică (ec.europa.eu/environment/ecolabel)
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2010ISSN 1563-4183© European Union, 2010© illustrations: Laurent Durieux Reproduction of the text is permitted provided the source is acknowledged. Reproduction of the photographs is prohibited.Printed in Belgium
Luxemburg: Oficiul pentru Publicaţii al Uniunii Europene, 2010ISSN 1831-5801© Uniunea Europeană, 2010© Ilustraţii: Laurent Durieux Reproducerea textului este autorizată cu condiţia menţionării sursei.Este interzisă reproducerea imaginilor.Printed in Belgium
Towards a new strategy to protect Europe’s biodiversity
Către o nouă strategie pentru protejarea biodiversităţii Europei
The European Union, despite failing to meet its original target of halting biodiversity loss by 2010, is preparing a new strategy to preserve its rich variety of ecosystems, species and genes.
Uniunea Europeană, în ciuda faptului că nu a reuşit să îşi îndeplinească obiectivul stopării reducerii biodiversităţii până în 2010, pregăteşte o nouă strategie pentru menţinerea varietăţii sale bogate a ecosistemelor, speciilor şi genelor.
Takingas a starting point the vision and target forbiodiversity adopted by the European Council in March, the strategy will draw on lessons fromthe past and set out more rigorous ways ofachieving the goal by 2020 and, ambitiously, look ahead to 2050.
Avândca punct de pornire viziunea şi obiectivul privind biodiversitatea adoptate de Consiliul European înmartie, strategia se va inspira din lecţiile trecutului şi va găsi metode mai riguroase de atingere a obiectivului până în 2020 şi va privi cuambiţie spre orizontul anului 2050.
Fittingly, it is being developed during the International Year of Biodiversity.
În mod adecvat, ea este dezvoltată în timpul Anului internaţional al biodiversităţii.
DIRECTORATE-GENERAL
GENERALE
EU biodiversity commitments
Angajamentele UE în materie de biodiversitate
Along with climate change, the loss of biodiversity is the most critical threat facing the world’s environment.
Alături de schimbările climatice, pierderea biodiversităţii este ameninţarea cea mai mare cu care se confruntă mediul la nivel global.
Nor is nature the only victim.
Dar natura nu este singura victimă.
Local populations find lifestyles, basic essentials and incomes are hit as their surroundings deteriorate.
Populaţiile locale sunt de părere că stilurile de viaţă, produsele de bază şi veniturile sunt afectate pe măsură ce mediul înconjurător se deteriorează.
More than a quarter of the European mammal population is declining.
În Europa, una din şase specii de mamifere, în special mamifere marine, sunt ameninţate cu dispariţia; speciile de păsări sunt, de asemenea, în pericol.
Globally the situation is even bleaker.
La nivel global, situaţia este şi mai gravă.
Several authoritative studies report that losses range from 100 to 1000 times normal rates and that 60% of the world’s ecosystem services have suffered in the last 50 years.
Mai multe studii importante arată că pierderile sunt de 100 până la 1000 de ori mai mari decât ratele normele şi că 60% din serviciile ecosistemice din lume au avut de suferit în ultimii 50 de ani.
The new strategy is now gaining shape, starting with the adoption of a new target for 2020, as requested by EU environment ministers in March 2009 when it had become clear that the current target, set eight years earlier, to‘halt biodiversity loss in the EU by 2010’would not be met.
Noua strategie începe să prindă contur, începând cu adoptarea unui nou obiectiv pentru 2020, în conformitate cu solicitarea miniştrilor mediului din martie 2009, când lumea a înţeles că obiectivul curent, fixat cu opt ani mai devreme, de a opri pierderea biodiversităţii UE până în 2010, nu va fi îndeplinit.
The Commission presented in January 2010 – at the very start of the International Year of Biodiversity – options for a new vision and target for biodiversity beyond 2010 in response to the ministers’call. call.
În urma apelului miniştrilor, Comisia a prezentat în ianuarie 2010, chiar la începutul Anului internaţional al biodiversităţii, opţiuni pentru o nouă viziune şi un nou obiectiv privind biodiversitatea dincolo de anul 2010.
T Headline target to halt the loss ofbiodiversity and the degradation of ecosystem services in the EU by 2020 and restore them, in so far as feasible, while stepping up the EU contribution to averting global biodiversity loss.T Long-term vision that by 2050 European Union biodiversity and the ecosystem services it provides – its natural capital – are protected, valued and appropriately restored for biodiversity’s intrinsic value and for their essential contribution to human wellbeing and economic prosperity, so that catastrophic changes caused by the loss of biodiversity are avoided.
T Un obiectiv principal de stopare a reducerii biodiversităţii și a degradării serviciilor ecosistemice în UE până în 2020 și de refacere a acestora, atât cât este posibil, mărind în același timp contribuţia UE la evitarea pierderii biodiversităţii.T O viziune pe termen lung ca, până în 2050, biodiversitatea Uniunii Europene și serviciile ecosistemice pe care le oferă – capitalul său natural – să fie protejate, apreciate la valoarea lor corectă și refăcute, pentru valoarea intrinsecă a biodiversităţii și pentru contribuţia lor esenţială la bunăstarea umană și la prosperitatea economică, astfel încât schimbările catastrofice cauzate de pierderea biodiversităţii să fie evitate.
Within two months, EU governments gave their political blessing to the most ambitious of the four 2020 targets the Commission had put on the table.
După două luni, guvernele UE şi-au dat binecuvântarea pentru cele mai ambiţioase dintre cele patru obiective pentru 2020 pe care le prezentase Comisia.
This commits the Union to take action, both within its frontiers and beyond, to reverse the trend of biodiversity loss (see box).
Prin urmare, Uniunea se angajează să ia măsuri, atât în interiorul frontierelor sale, cât şi dincolo de ele, pentru a inversa tendinţa pierderii biodiversităţii (a se vedea caseta).
In Europe, one in six mammal species are threatened with extinction – particularly marine mammals; birds too are at risk.
Motivele acestei pierderi sunt numeroase: distrugerea şi degradarea habitatelor, schimbarea destinaţiei terenurilor, exploatarea iraţională a resurselor naturale prin practici nedurabile precum pescuitul excesiv, introducerea unor specii invazive, poluarea şi, din ce în ce mai mult, schimbările climatice.
Biodiversity loss also jeopardises climate objectives and undercuts our life insurance against climate change, because nature is the most effective climate regulator and the largest carbon sink.
În cele din urmă, publicul nu este pe deplin conştient de gravitatea problemei, de măsura în care îl priveşte şi de rolul şi responsabilitatea fiecărui cetăţean în combaterea pierderii biodiversităţii.
The Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB)
Economia Ecosistemelor şi a Biodiversităţii (TEEB)
This study, hosted by the UN Environment Programme and supported by the European Commission and the German, British, Norwegian and Dutch governments, is a major international initiative to highlight the growing costs of biodiversity loss and ecosystem degradation.
Acest studiu, găzduit de Programul ONU pentru Mediu și susţinut de Comisia Europeană și de guvernele Germaniei, Marii Britanii, Norvegiei și Olandei, este o importantă iniţiativă internaţională al cărei scop este evidenţierea costurilor în creștere ale pierderii biodiversităţii și ale degradării ecosistemului.
It brings together expertise from the fields of science, economics and policy making.
El reunește cunoștinţe de specialitate din domeniile știinţei, economiei și al creării de politici.
The final report will be published to coincide with the Convention on Biological Diversity meeting in Nagoya, Japan.
Raportul final va fi publicat cu ocazia reuniunii părţilor la Convenţia privind diversitatea biologică de la Nagoya, în Japonia.
Intergovernmental Platform on Biodiversity and Ecosystem Services (IPBES)
Măsurile de protejare a păsărilor şi a animalelor marine şi de îmbunătăţire a calităţii apei contribuie, de asemenea, la menţinerea biodiversităţii.
Once ecosystems are destroyed, they cannot be replaced.
Dacă această diversitate scade, fragilitatea ecosistemelor creşte.
Just as a 2 degree rise in global temperature would lead to catastrophic climate change consequences, biodiversity loss has far-reaching consequences for our planet – and not just for our environment.
Pierderea biodiversităţii pune, de asemenea, în pericol obiectivele în materie de climă şi ne privează de o asigurare de viaţă împotriva schimbărilor climatice, pentru că natura este factorul de reglare a climei cel mai eficient şi cel mai mare rezervor de carbon.
These lessons are being taken on board as flesh is put on the bones of the new strategy.
Cu toate acestea, există mai mulţi factori care au împiedicat atingerea obiectivului iniţial al UE stabilit pentru 2010.
The most important innovation is the development by the Copenhagen-based European Environment Agency of a new EU biodiversity baseline, which will appear in the summer.
Printre aceştia se numără punerea în aplicare inconsecventă a legislaţiei europene privind conservarea, fondurile insuficiente pentru îndeplinirea obiectivelor fixate, lipsa politicilor şi a cunoştinţelor şi neintegrarea protecţiei biodiversităţii în cadrul altor politici.
Accompanied by improved assessment indicators, this will make it possible for the first time to measure both the quality and quantity of the progress made towards the 2020 targets.
UE susţine eforturile de creare a unei platforme care să reprezinte o replică a succesului Grupului interguvernamental privind schimbările climatice.
The EU is supporting efforts to establish a platform to replicate the success of the Intergovernmental Panel on Climate Change.
Odată distruse, ecosistemele nu mai pot fi înlocuite.
Its role would be develop support for action against biodiversity loss by validating and giving credibility to existing scientific evidence and helping to inject biodiversity concerns into mainstream policy making.
Aşa cum o simplă creştere cu 2 grade Celsius a temperaturii globale ar avea consecinţe catastrofale în materie de schimbări climatice, pierderea biodiversităţii are consecinţe ample pentru planeta noastră, nu numai pentru mediul nostru.
Other unpalatable consequences include high economic costs.
Aceste lecţii sunt luate în considerare pe măsură ce noua strategie se conturează tot mai clar.
These are estimated to total some EUR 50 billion annually.
Printre alte consecinţe neplăcute se numără costurile economice ridicate, estimate la circa 50 de miliarde de euro pe an.
A recent study on The Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB – see box) placed a rough price tag of failing to protect the natural world.
Un studiu recent privind Economia Ecosistemelor şi a Biodiversităţii (TEEB – a se vedea caseta), a făcut o estimare generală a costurilor neprotejării lumii naturale.
It estimated that by 2050, the cost of doing nothing about terrestrial biodiversity loss would reach around 7% of global consumption.
Conform acestui studiu, până în 2050, costul neluării niciunei măsuri de prevenire a pierderii biodiversităţii terestre va ajunge la circa 7% din consumul la nivel global.
In addition to the headline target, the strategy will include a set of subtargets focusing on different sectors, pressures and ecosystems to lay down markers on how to reach the overall 2020 goal. Emphasis will be placed on following the lead set by climate change and integrating biodiversity concerns into all relevant EU internal and external policies, ranging from fisheries and regional development programmes to overseas aid schemes.
Pregătirile pentru noua strategie vor face parte din atitudinea de negociere a UE în cadrul Conferinţei părţilor la Convenţia ONU privind diversitatea biologică, care se vor reuni la Nagoya, în Japonia, în octombrie, pentru a ajunge la un acord cu privire la un nou plan strategic global pentru biodiversitate dincolo de 2010.
It also brings human costs.
Costurile sunt şi de natură umană.
The livelihoods of millions of people depend on the harmonious functioning of our biodiversity and ecosystems.
Mijloacele de trai a milioane de oameni depind de funcţionarea armonioasă a biodiversităţii şi ecosistemelor noastre.
In developing countries this can literally mean the difference between life and death.
În ţările în curs de dezvoltare, aceasta poate însemna, literalmente, diferenţa dintre viaţă şi moarte.
In other, more developed parts of the world, failure to nurture biodiversity, particularly for agricultural and fishing communities, can turn relative affluence into hardship.
În alte părţi mai dezvoltate ale lumii, nepromovarea biodiversităţii, în special în cazul comunităţilor agricole şi pescăreşti, poate transforma abundenţa relativă în povară.
Preparations for the new strategy will feed into the EU’s negotiating stance in the Conference of the Parties to the Convention on Biological Diversity which will meet in Nagoya (Japan) in October to agree a new global strategic plan for biodiversity beyond 2010.
Pe lângă obiectivul principal, strategia va include mai multe obiective secundare care se concentrează pe diferite sectoare, factori de presiune şi ecosisteme pentru a stabili indicatori privind modul în care poate fi îndeplinit obiectivul pentru 2020.
The Union, aware that a successful biodiversity strategy requires effective regional, national, European and international action, is committed to making that global agreement as ambitious as possible. T
Conştientă de faptul că o strategie reuşită în domeniul biodiversităţii presupune o acţiune eficientă la nivel regional, naţional, european şi internaţional, Uniunea se angajează să asigure acestui acord global un caracter cât mai ambiţios posibil. T
Find out more http://ec.europa.eu/environment/nature/biodiversity/intro/index_en.htm
Comisia va prezenta noua strategie a UE în domeniul biodiversităţii până la sfârşitul anului.
However, various factors prevented the EU from meeting its original 2010 target.
UE a marcat o serie de realizări notabile în ultimii zece ani.
These include patchy implementation of European conservation legislation, insufficient funding to meet the goals set, policy and knowledge gaps and a failure to embed biodiversity protection into other policies.
Reţeaua Natura 2000 a ariilor protejate acoperă în prezent aproape http://ec.europa.eu/environment/nature/biodiversity/intro/index_en.htm
TAppreciating our soil
TAprecierea solului nostru
Soil – dirt, earth, mud depending on your usage – is all around us.
Solul – noroi, pământ, nămol, în funcţie de utilizare – este peste tot în jurul nostru.
It is a fundamental and irreplaceable resource and an essential ingredient in the planet’s environmental wellbeing.
Este o resursă fundamentală şi de neînlocuit şi un ingredient esenţial pentru bunăstarea mediului planetei.
Yet the threats it faces, the properties it contains and the benefits it brings are still widely misunderstood.
Totuşi, ameninţările cu care se confruntă, proprietăţile pe care le are şi beneficiile pe care le aduce sunt încă într-o mare măsură neînţelese.
A new study for the European Commission sheds light on the surface we tread.
Un nou studiu al Comisiei Europene aduce lumină asupra suprafeţei pe care păşim.
It acknowledges that there are still major gaps in our knowledge.
Solul găzduieşte peste un sfert din toate speciile vii.
For instance, only 1% of soil microorganism species are known.
De exemplu, sunt cunoscute numai 1% din speciile de microorganisme care trăiesc în sol.
Apart from drawing attention to the many roles soil plays in our daily lives, the study highlights the destruction it is experiencing.
Pe lângă faptul că atrage atenţia asupra numeroaselor roluri pe care solul le joacă în viaţa noastră de zi cu zi, studiul evidenţiază distrugerea la care este supus.
Soils are home to over one quarter of all living species.
Suntem dependenţi de sol pentru a ne procura hrană, fibre, materiale de construcţii, apă curată şi aer curat.
Unsuitable farming techniques, overgrazing, vegetation clearing, poor irrigation, deforestation, creeping urbanisation and other manmade practices are destroying the soil’s richness.
Tehnici agricole neadecvate, păşunatul excesiv, tăierea vegetaţiei, slaba irigare, despăduririle, urbanizarea constantă şi alte practici ale omului distrug bogăţia solului.
A recent estimate calculated that soil degradation costs the EU-25 some EUR 38 billion a year. Literally, money down the drain.
Potrivit unei estimări recente, degradarea solului costă UE-25 circa 38 de miliarde de euro pe an.
We depend on soil for food, fibres, construction materials, clean water and clean air.
Sunt, literalmente, bani aruncaţi pe apa sâmbetei.
But when the diversity of soil organisms is threatened, as it is now, its ability to carry out these essential functions is dangerously impaired.
Dar atunci când diversitatea organismelor din sol este ameninţată, aşa cum se întâmplă în prezent, capacitatea acestuia de a îndeplini aceste funcţii esenţiale este grav periclitată.
To date, no regional, national, European or international legislation specifically targets soil biodiversity and only nine Member States have laws on soil protection.
Până în prezent, nu a fost adoptată niciun fel de legislaţie regională, naţională, europeană sau internaţională care să vizeze biodiversitatea solului şi numai nouă state membre deţin legi privind protecţia solului.
This reflects both a lack of awareness of the resource’s value and the complexity of the subject.
Acest lucru trădează atât o lipsă a conştientizării valorii resursei, cât şi complexitatea subiectului.
Highlighting dangers
Evidenţierea pericolelor
The European Commission, supported by the European Parliament, presented draft legislation in 2006, to protect our soils.
Comisia Europeană, susţinută de Parlamentul European, a prezentat, în 2006, o propunere legislativă în vederea protejării solului.
This is being blocked by a handful of Member States.
Aceasta este blocată de câteva dintre statele membre.
But as the report underlines, inactivity is not a viable option. T
Dar, aşa cum subliniază raportul, inactivitatea nu este o soluţie viabilă. T
Soil biodiversity: functions, threats and tools for policy makers, a new report prepared for the Commission, offers the most comprehensive review to date of the state of knowledge of soil biodiversity, its contribution to ecosystem services and relevance for the sustainability of human society.
Biodiversitatea solului: funcţii, ameninţări şi instrumente pentru factorii de decizie politică, un raport nou pregătit pentru Comisie, oferă prezentarea cea mai cuprinzătoare de până în prezent a situaţiei cunoştinţelor pe care le deţinem despre biodiversitatea solului, contribuţia acesteia la serviciile ecosistemice şi relevanţa ei pentru durabilitatea societăţii umane.