natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A key priority of the plan is to dissuade young people from beginning to use drugs by reaffirming the prohibition of drug use and informing young people and their parents about the risks related to drug use.
O prioritate-cheie a acestei ţări constă în descurajarea tinerilor să înceapă consumul de droguri prin reafirmarea interdicţiei consumului de droguri și informarea tinerilor și părinţilor acestora cu privire la riscurile legate de consumul de droguri.
The new drug strategy (2008–18) and its action plan (2008–11) adopted by the United Kingdom aim to restrict the supply of illicit drugs and reduce the demand for them, while giving particular attention to protecting families and strengthening communities.
Noua strategie în domeniul drogurilor (2008-2018) și planul de acţiune (2008-2011) adoptate de Regatul Unit urmăresc să limiteze oferta de droguri ilegale și să reducă cererea de astfel de droguri, acordând în același timp o atenţie deosebită protejării familiilor și consolidării comunităţilor.
The involvement of nongovernmental organisations (NGOs) in the preparatory discussions for the new EU and UN drug policy documents represents an important step in the engagement of civil society in this field of policy.
Evaluatorii politicilor în domeniul drogurilor se confruntă cu o serie de dificultăţi considerabile în încercarea de a corela rezultatele strategiilor sau ale planurilor de acţiune din domeniul drogurilor cu schimbările intervenite în situaţia drogurilor.
In May 2008, the European Commission’s Civil Society Forum on Drugs debated the first results of the evaluation of the EU drug action plan (2005–08) and discussed the needs and possible contents of the following action plan (European Commission, 2008a).
Printre aceste dificultăţi se numără probleme legate de evaluarea efectelor unui ansamblu larg de acţiuni și de înţelegerea limitată a influenţei principalelor elemente contextuale cum ar fi piaţa drogurilor sau tendinţele înregistrate în consumul de droguri și stilul de viaţă în rândul tinerilor.
The forum’s 26 NGOs suggested that the principles of public health and human rights should be at the heart of EU drug policy, and non-stigmatisation and non-discrimination should be emphasised.
Cu toate acestea, unele ţări europene au depus eforturi pentru a stabili legături între strategiile sau planurile de acţiune în domeniul drogurilor și indicatorii situaţiei drogurilor.
They also called for more attention to be given to vulnerable groups, polydrug use, mental health issues, the situation in prisons and the prevention of drugrelated deaths.
Astfel de eforturi ar trebui să fie mai frecvente în viitor, noul plan de acţiune al UE în domeniul drogurilor (2009-2012) recomandând elaborarea de instrumente pentru măsurarea eficienţei și a impactului politicilor în domeniul drogurilor.
Among the priorities for action identified by the forum are enhanced coordination between governments and civil society, development of quality standards in drug demand reduction, improved data collection mechanisms and support for alternative development in third countries.
OEDT elaborează, de asemenea, orientări care să ajute statele membre să evalueze și să interpreteze rezultatele documentelor naţionale de politică în domeniul drogurilor.
Ten other EU Member States had national drug policy documents expiring in 2008.
Documentele naţionale de politică în domeniul drogurilor ale altor zece state membre ale UE au expirat în 2008.
Spain adopted a new drug strategy in February 2009, and eight other countries (Bulgaria, Ireland, Italy, Lithuania, Cyprus, Portugal, Romania, Slovakia) were in the process of finalising and adopting new drug strategies and action plans during the first half of 2009; Latvia extended its 2005–08 programme with a 1-year action plan.
Spania a adoptat o nouă strategie privind drogurile în februarie 2009, iar alte opt state (Bulgaria, Irlanda, Italia, Lituania, Cipru, Portugalia, România, Slovacia) se aflau în curs de finalizare și adoptare a noilor strategii și planuri de acţiune în domeniul drogurilor în prima jumătate a anului 2009; Letonia și-a extins programul pentru 2005-2008 cu un plan de acţiune de un an.
The Netherlands also plan to replace their 1995 white paper on drug policy in 2009, while several countries will see at least one of their policy documents coming to the end of its term during this year (Czech Republic, Luxembourg, Hungary, Slovenia, Croatia, Turkey).
La rândul lor, Ţările de Jos intenţionează să-și înlocuiască în 2009 Cartea albă privind politica în domeniul drogurilor din 1995, în timp ce în alte câteva ţări cel puţin unul din documentele de politică va expira în cursul acestui an (Republica Cehă, Luxemburg, Ungaria, Slovenia, Croaţia, Turcia).
Around two thirds of European countries report that they produce an ongoing or annual review of the implementation of the actions set out in their national drug
Aproximativ două treimi din ţările europene raportează revizuirea continuă sau anuală a punerii în aplicare a acţiunilor stabilite în documentele lor naţionale de politică
The contribution of NGOs to the progress made in achieving the goals set at the 1998 UNGASS was reviewed by the Vienna NGO Committee on Narcotic Drugs, with financial support from the European Commission and several EU Member States.
Factorii decizionali au nevoie de informaţii fiabile și detaliate pentru evaluarea alocării efective a resurselor în acest domeniu și, în ultimă instanţă, a relaţiilor costuribeneficii ale politicii în domeniul drogurilor.
The ‘Beyond 2008’ process was based on nine regional consultations culminating in a forum held in July 2008 in Vienna.
Estimarea, în termeni economici, a resurselor utilizate de stat ca răspuns
See ‘EU drugs action plan (2009–12): new features’ p. 19. http://www.vngoc.org/details.php?id_cat=8 & id_cnt=56The term ‘national drugpolicy document’ means any official document approved by a government that defines general principles and specific interventions or objectives in the field of drugs, where officially represented as a drug strategy, action plan, programme or other policy document.
Termenul „document naţional de politică în domeniul drogurilor” desemnează orice document aprobat de un guvern și care definește principii generale și intervenţii sau obiective specifice în domeniul drogurilor, când acesta este numit în mod oficial strategie în domeniul drogurilor, plan de acţiune, program sau alt tip de document de politică.
Chapter 1: Policies and laws drug policy is difficult, as it involves bringing together figures for activities carried out at different levels of government (e.g. local, regional, national), which may be funded under various budget headings, and are often not specifically identified as related to drugs.
Capitolul 1: Politici și legislaţie la consumul de droguri ilegale constituie, prin urmare, un pas important către înţelegerea impactului la scară mai largă al consumului de droguri.
Labelled and unlabelled expenditure
printr-o analiză detaliată a bugetelor publice.
Of the 23 countries providing data for 2007, 16 reported only labelled expenditure.
Din cele 23 de ţări care au furnizat date pentru anul 2007, 16 au raportat numai cheltuielile dedicate.
In many cases (e.g. Estonia, France, Poland, Romania), the greater part of the labelled expenditure identified was incurred in connection with the implementation of national drug policy documents.
În multe cazuri (de exemplu, Estonia, Franţa, Polonia, România), o mare parte a cheltuielilor dedicate identificate au fost ocazionate de punerea în aplicare a documentelor naţionale de politică în domeniul drogurilor.
Drug policy evaluations face considerable difficulties in their attempts to link the outputs of drug strategies or action plans with changes in the drug situation.
Estimările cheltuielilor publice se bazează pe bugetele publice și documentele de contabilitate.
Not all drugrelated expenditure is identified as such in national budgets.
Nu toate cheltuielile legate de droguri sunt identificate ca atare în bugetele naţionale.
In most countries, the amount expended in some drugrelated activities is embedded in other programmes and interventions (e.g. overall police operations budget, or interventions targeting both licit and illicit substances).
În majoritatea ţărilor, suma cheltuită în anumite activităţi legate de droguri este integrată în alte programe și intervenţii (de exemplu, în bugetul general pentru operaţiuni de poliţie sau intervenţii care vizează atât substanţe legale, cât și substanţe ilegale).
In these cases, such ‘unlabelled expenditure’ must be estimated by a cost-modelling approach.
În aceste cazuri, astfel de „cheltuieli nededicate” trebuie estimate printr-o metodă ce vizează modelarea costurilor.
The results of earlier studies show that, in most cases, unlabelled expenditure represents the greater part of the national expenditure on the drugs problem.
Rezultatele studiilor anterioare arată că, în majoritatea cazurilor, cheltuielile nededicate reprezintă partea mai importantă a cheltuielilor naţionale efectuate pentru problema drogurilor.
Detailed, reliable information on drugrelated public expenditure is needed by policymakers in order to assess the actual allocation of resources in this area and, ultimately, the cost–benefit relations of drug policy.
Cheltuielile publice totale legate de droguri efectuate în Europa în 2005 au fost estimate la 34 de miliarde de euro (OEDT, 2008a). Dat fiind nivelul ridicat al subraportării, nu este posibilă actualizarea acestei estimări.
Estimating in economic terms the resources deployed by the state in response to the use of illicit drugs is therefore an essential step towards understanding the wider impact of drug use.
Dificultăţile întâmpinate în culegerea de date în acest domeniu sunt ilustrate de faptul că din cele 23 de ţări care au raportat date pentru anul 2007, numai Republica Cehă a fost în măsură să ofere o defalcare a cheltuielilor la toate nivelurile administraţiei.
Estimates of public expenditure are based on government budgets and accountancy documents.
Cheltuielile dedicate reprezintă cheltuielile publice planificate legate de droguri, realizate de administraţia statului.
However, estimating the total expenditure incurred in implementing national
Aceste cheltuieli reflectă angajamentul voluntar al statului în domeniul drogurilor și pot fi identificate
Public expenditure related to drugs can be categorised according to the classification of the functions of government (COFOG) system (EMCDDA, 2008e).
Cheltuielile publice legate de droguri pot fi categorisite după sistemul de clasificare a funcţiilor administraţiei publice (COFOG) (OEDT, 2008e).
Three countries submitted labelled expenditure classified to the first level of COFOG (Luxembourg, Finland, United Kingdom for England only), with only the United Kingdom including figures for ‘general public services’, ‘education’ and ‘social protection’ (7).
Trei ţări au furnizat date privind cheltuielile dedicate clasificate în primul nivel COFOG (Luxemburg, Finlanda, Regatul Unit, dar numai pentru Anglia), doar Regatul Unit incluzând cifre pentru „servicii publice generale”, „educaţie” și „protecţie socială” (7).
In these three countries, ‘health’ received the highest proportion of the total disbursement, followed by ‘public order and safety’ (Table 1).
În aceste trei ţări, „sănătatea” a beneficiat de cea mai ridicată proporţie din sumele totale alocate, urmată de „ordinea și siguranţa publică” (tabelul 1).
In contrast, for those countries providing COFOG data for unlabelled
Spre deosebire de acestea, pentru ţările care au furnizat date COFOG pentru cheltuielile nededicate, cea mai mare parte a fost alocată pentru „ordinea și siguranţa publică”, urmată de „sănătate”.
The COFOG classification has three hierarchical levels.
Același lucru se desprinde și
Table 1: Labelled and unlabelled drugrelated public expenditure in 2007 for those EU Member States reporting by COFOG (classification of functions of government)
Tabelul 1: Cheltuielile publice dedicate și nededicate legate de droguri în 2007 pentru statele membre ale UE care raportează pe COFOG (clasificarea funcţiilor guvernului)
United Kingdom EUR million (%)
Regatul Unit milioane EUR (%) milioane EUR (%)
Labelled
Dedicate
Unlabelled (
Nededicate (
Unlabelled
Nededicate
Labelled
Nededicate
General public services
Servicii pentru publicul larg
Data from 2006.Full details of the modelling procedures used to derive estimates of unlabelled expenditure are provided by Luxembourg.Reitox national reports (2008).
Datele din 2006.Detaliile complete privind procedurile de modelare folosite pentru obţinerea estimărilor cheltuielilor nededicate sunt furnizate de Luxemburg.Rapoartele naţionale Reitox (2008).
expenditure, the greater part was allocated to ‘public order and safety’, followed by ‘health’.
Clasificarea COFOG cuprinde trei niveluri ierarhice. La primul nivel, cheltuielile publice sunt defalcate în zece funcţii.
This is in line with the findings of earlier reports (see EMCDDA, 2008e), which suggest that, while the greater portion of labelled expenditure may be allocated to ‘health’ interventions, ‘public order and safety’ activities receive the lion’s share of drugrelated public expenditure.
Raportul anual 2009: situaţia drogurilor în Europa din concluziile rapoartelor anterioare (a se vedea OEDT, 2008e), ceea ce sugerează că, deși cea mai mare parte din cheltuielile dedicate sunt alocate intervenţiilor pentru „sănătate”, „grosul” cheltuielilor publice legate de droguri revine activităţilor de „ordine și siguranţă publică”.
Trends
Tendinţe
For most of the countries for which consistent information is available, labelled expenditure, at constant prices, increased in 2007 compared with 2005.
În majoritatea ţărilor pentru care sunt disponibile informaţii consecvente, faţă de 2005, în 2007 cheltuielile dedicate, la preţuri constante, au crescut.
Increments varied from 14 % to 23 % (Czech Republic, Ireland, Lithuania, Luxembourg, Croatia) to 72 % (Cyprus, Finland).
Creșterile au variat între 14 % și 23 % (Republica Cehă, Irlanda, Lituania, Luxemburg, Croaţia) și până la 72 % (Cipru, Finlanda).
In the United Kingdom, labelled expenditure remained stable over this period.
În Regatul Unit, cheltuielile dedicate au rămas stabile în această perioadă.
National legislation
Legislaţie naţională
While European countries have covered many different aspects of opioid substitution treatment in the laws and regulations adopted, up to 2004 there was a noticeable trend for them to define the substances permitted.
Deși ţările europene au abordat multe aspecte diferite ale tratamentului de substituţie pentru opiacee în legile și reglementările adoptate, până în 2004 sa observat o tendinţă însemnată de a defini substanţele permise.
During this period, about a quarter of the texts authorised or regulated the use of substances such as methadone and buprenorphine.
În această perioadă, aproximativ un sfert din texte au autorizat sau au reglementat utilizarea unor substanţe precum metadona sau buprenorfina.
In contrast, one third of those reported since 2002 defined or eased access to programmes.
Pe de altă parte, o treime din cele raportate din 2002 au definit sau au facilitat accesul la programe.
Prescription of substances for opioid substitution is sometimes limited by law to doctors in treatment centres, though prescription by other doctors is often allowed (9).
Prescrierea substanţelor de substituţie pentru opiacee se limitează uneori la medicii din centre de tratament, deși frecvent este permisă și prescrierea de către alţi medici (9).
Authorised dispensaries are usually also specified in the legislation, mostly pharmacies or treatment centres, though some countries also allow doctors to dispense.
De obicei, legislaţia specifică și dispensarele autorizate, de cele mai multe ori farmacii sau centre de tratament, deși unele ţări permit și distribuirea de către medici.
The European Union’s balanced approach to drug policy gives equal weight to reducing the demand for and the supply of drugs.
Abordarea echilibrată a politicii în domeniul drogurilor de către Uniunea Europeană conferă o pondere egală reducerii cererii și ofertei de droguri.
An examination of national legislation passed during the last 10 years shows that EU Member States have been actively legislating in a manner consistent with this political commitment.
O analiză a legislaţiei naţionale adoptate în decursul ultimilor zece ani arată că statele membre ale UE au legiferat în mod activ în conformitate cu acest angajament politic.
Countries have been setting up regulatory frameworks for certain harm reduction activities, while increasing the punishments for drug trafficking.
Ţările au instituit cadre de reglementare pentru anumite activităţi de reducere a riscurilor, mărind pedepsele pentru traficul de droguri.
Halfway through the period, two EU instruments gave added impetus to these processes.
La jumătatea acestei perioade, două instrumente ale UE au impulsionat și mai mult aceste procese.
In 2003, the European Council issued a recommendation on the prevention and reduction of drugrelated harm, which called for actions including provision of appropriate substitution treatment and access to distribution and exchange of injection materials (8).
În 2003, Consiliul European a emis o recomandare cu privire la prevenirea și reducerea riscurilor legate de consumul de droguri, în care solicita adoptarea unor măsuri, inclusiv furnizarea de tratamente de substituţie corespunzătoare și acordarea accesului la distribuţia și schimbul de materiale pentru injectare (8).
And, the Council
Tratamentul de substituţie pentru opiacee
Council recommendation of 18 June 2003 (OJ L 165, 3.7.2003, p. 31).
Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2003 (JO L 165, 3.7.2003, p. 31). A se vedea figura 11, p. 82.
Needle and syringe programmes
În general, potrivit datelor raportate, confiscarea de seringi sau ace sterile se întâmplă rareori în Uniunea Europeană.
European Legal Database on Drugs
Pedepsele pentru trafic
The European Legal Database on Drugs (ELDD) is the EMCDDA’s online database of information on European drugs-related legislation for the Member States and Norway.
Baza de date legislativă europeană privind drogurile (ELDD) reprezintă baza de date online a OEDT ce conţine informaţii privind legislaţia europeană în domeniul drogurilor pentru statele membre și Norvegia.
The ELDD provides legal texts in their original formats, profiles of the drug laws in each country and detailed reports on specific topics.
ELDD pune la dispoziţie texte juridice în formatele lor originale, profiluri ale legilor privind drogurile din fiecare ţară și rapoarte detaliate privind subiecte specifice.
In its Topic overviews, it also provides summaries of the legal position on selected subjects including illegal drug trafficking, substitution treatment, and needle and syringe programmes (1).
În prezentările generale ale subiectelor, baza de date pune, de asemenea, la dispoziţie rezumate privind poziţia juridică asupra subiectelor selectate, inclusiv traficul ilegal de droguri, tratamentul de substituţie și programele pentru ace și seringi (1).
Laws reported in Europe in the early part of the last 10 years were largely aimed at providing a legal basis for such interventions (Slovenia in 1999, Poland in 2001, Finland in 2003), or to define or facilitate access rights to needle and syringe programmes (Belgium and France in 1998, Finland in 2003).
În ultimii zece ani, statele membre ale UE au indicat atât individual, cât și colectiv că infracţiunile de trafic de droguri ar trebui pedepsite mai aspru, chiar dacă infracţiunile în sine sunt definite în mod diferit în legislaţiile a aproape 30 de ţări.
The focus of legislation quickly shifted to regulating these programmes, with Belgium, Portugal and Luxembourg passing specific, detailed laws or decrees in 2000, 2001 and 2003 respectively that regulated who may carry out such schemes and whether or not dispensing machines are permitted.
Infracţiunile legate de „trafic” pot include producţia sau cultivarea, importul și exportul, transportarea, oferirea, vânzarea și/sau posesia de droguri, cu intenţia de a le distribui sau furniza sau de a le utiliza „în scop lucrativ” sau „în scopuri comerciale”.
tightened the legislation on sentencing of traffickers, limiting their rights to conditional release. Changes to the Estonian Criminal Code, in 2002 and 2004, increased the maximum penalties for traffickers of small quantities from 3 to 5 years, and of large quantities from 5 to 10 years.
în timp ce Polonia a crescut pedepsele pentru posesia de cantităţi mari și furnizarea de droguri către minori de la maxim cinci ani la maxim opt ani, prevăzând și o perioadă minimă de șase luni.
Also in 2004, Lithuania increased penalties for basic trafficking offences from a maximum of 2 years to between 2 and 8 years, and for a large amount from between 2 and 8 years to between 8 and 10 years.
În Slovacia, pedeapsa pentru infracţiunile simple de trafic a crescut de la 28 ani la 4-10 ani, iar pedeapsa maximă pentru cantităţile mai mari a crescut de la 10 la 15 sau chiar la 20 de ani.
In Belgium and Germany, this issue has been addressed with a clause in the law that specifically exempts certain programmes from any such charge, although limits may be placed on the number of syringes dispensed.
În sfârșit, în Austria, pedeapsa minimă pentru oferirea de substanţe narcotice către alte persoane sau pentru cultivarea anumitor plante narcotice a crescut în 2007 de la șase luni la 12 luni de închisoare.
In a few countries, guidance is issued to the police on appropriate law enforcement practice near needle and syringe outlets. Overall, police confiscation of sterile syringes or needles is reported to be rare across the European Union.
Pedepsele pentru infracţiunile mai grave nu au fost schimbate, deși definiţia conceptului de cantitate mare a fost redusă de la 25 la 15 ori cantitatea-prag.
Penalties for trafficking
Cercetarea în domeniul drogurilor
Over the last 10 years, EU Member States have indicated both individually and collectively that drug trafficking offences should be punished more severely, even if the offences themselves are defined differently in the laws of almost 30 countries.
Rapoartele privind cercetările în domeniul drogurilor desfășurate în fiecare din ţările europene au fost incluse într-un Extras publicat de OEDT (10).
‘Trafficking’ offences may include production or cultivation, import and export, transporting, offering, selling and/or possession, with intent to distribute or supply, or the concept of acting ‘for gain’ or ‘on a commercial basis’.
În acest an sunt analizate referinţele la cercetările naţionale din ultimele rapoarte Reitox pentru a se obţine o perspectivă asupra cercetărilor realizate recent în ţările europene. Această secţiune conţine și un raport privind un studiu referitor la cercetările în domeniul drogurilor, publicat în acest an de Comisia Europeană.
In October 2004, the Council Framework Decision 2004/757/JHA set out minimum provisions of criminal acts and penalties for trafficking.
În perioada 1999-2004, șase ţări au adoptat legi prin care au fost înăsprite pedepsele pentru anumite infracţiuni legate de traficul de droguri.
Since then, four more countries have passed laws to bring basic trafficking penalties into line with the decision.
În 1999, Irlanda a creat o nouă infracţiune, aceea privind posesia unei cantităţi mari de droguri (în valoare de peste 12 700 EUR) cu intenţia de a le furniza, pentru care se impune obligatoriu o pedeapsă privativă de libertate de cel puţin zece ani.