natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Enrolment ratesimproved quite significantly(10 points percentageincreasein the GER inthree yearsinrural areas) overthistime, althoughretentionisstill problematic and few pupilscompleteafullcycle of primary education. Learningachievementsarealso low.
Ratele deșcolarizares-auîmbunătăţitsemnificativ(ocreștere dezece puncte procentuale aRBSîntrei aniîn zonelerurale)în acestinterval detimp, deșiretenţia esteîncă problematică și puţini elevi absolvă ciclulintegral deînvăţământ primar.
Genderissues,andtosomeextentthe high proportion(83 %) ofthe population livingin rural areas and the expansion of bilingual education, were notfully takeninto considerationinthe programmeandconsequentlyinsufficientfunding wasallocated tothese aspects.
Problemelelegate de gen, precum și,într-o anumită măsură, proporţiaridicată(83 %)apopulaţiei dinzoneleruraleși extinderea educaţiei bilingve nu aufostluate pe deplinîn considerareîn cadrul programului și,în consecinţă, acestor aspecte nulis-a alocat ofinanţaresuficientă.
The programme has had aslowstart up: althoughthefinancing agreement wassigned atthe end of 2006,thefirst payment was made onlyin October 2008. Furthermore,the results matrix ofthefinancing agreement does notfollowthe programming guidelines for educationin terms of output and outcomeindicators.
Programulaavut un demarajlent: deșiacordul definanţareafostsemnatlasfârșitul anului2006,primaplatăafostefectuatăabiaînoctombrie2008.Pelângăaceasta, matricea derezultateaacordului definanţare nucorespunde orientărilor privind pro-gramareaîn materie deeducaţie,înceeace priveșteindicatorii derealizăriimediate și de efecte.
Thisis due to thefact that the EU contributestogether withthe World Banktothe education sectorin Sindh province andthe World Bank does notfollowthesame approach asthe EU.
Aceasta dincauzafaptuluică UEcontribuieîmpreunăcu Banca Mondială lasectoruleducaţional din provincia Sindh, iar Banca Mondială nu utilizeazăaceeași abordareca UE.
The matrix does not includesufficient outputindicatorsto give anindication ofthe educationsystem’s capacity, which has a directimpact on the quality of education provided (e.g. pupil:teacher ratio, book:pupilratio,teacher:classroomratio). Outcomeindicators measuringresults concerningaccesstoeducation(i.e.enrolmentrates)andefficiency(e.g.completion rate)arealso missinginthis matrix.
Matricea nuincludesuficienţiindicatori derealizăriimediate pentru aputea desprinde oimagineacapacităţiisistemuluieducaţional,capacitatecareare unimpact directasupracalităţiieducaţieifurnizate(deexemplu,raportulnumăr de elevi/număr decadre didactice,raportul număr de manuale/număr deelevi,raportul număr de cadre didactice/număr de săli de clasă).Indicatorii de efecte care să măsoare rezultatele privindaccesulla educaţie(ratele deșcolarizare)și eficienţa(de exemplu, rata deabsolvire)lipsescși ei dinaceastă matrice.
Therefore,it was not possibletocompareresults with specific benchmarks and targets.
Deaceea, nuafost posibilă ocom-parare arezultatelor cu niveluri de referinţă anume sau cu ţinte anume.
A new, revised matrix, introduced in 2010, contains moreindicators butthe number of outcomeindicatorsisstilllimited.
Omatrice nouă, revizuită,introdusăîn 2010, conţine mai mulţiindicatori,însă numărulindicatorilor de efecte esteîn continuarelimitat.
Povertyreduction budget support programme(2006–08) and supportto education sectorreform programme(2006–10)
Programul de sprijin bugetar pentrureducerea sărăciei(2006-2008) și sprijinul pentru Programul dereformă asectorului educaţiei(2006-2010)
As can be seen from theinformation providedin the tables below, although three out of thefourindicators usedinthe povertyreduction budgetsupport programme 2006–08 have achievedtheirtarget,the supportto education sectorreform programme has not yet achieved the planned results andindicators do not show the plannedimprovements.
Dupăcumse poatevedeaîntabelele de maijos, deșitrei dintrecei patruindicatori utilizaţiîn Programul de sprijin bugetar pentru reducerea sărăciei 2006-2008 și-au atins ţinta,sprijinul pentru Programul dereformăasectoruluieducaţiei nuageneratîncă rezultatele planificate,iarindicatorii nu demonstrează declanșareaîmbunătăţirilor planificate.
For eight out ofthetenindicatorsthetarget was not achievedin 2008/09.
Pentru opt dintre cei zeceindicatori, ţinta stabilită nu afost atinsăîn 2008/2009.
The number ofindicator targets not achieved or partly achievedincreased from six to eight between 2007/08 and 2008/09, demonstrating a negative trend.
Numărulţintelor neatinsesau atinse parţial acrescut delașasela optîntre 2007/2008 și 2008/2009, demonstrând otendinţă negativă.În versiunea preliminară aanalizeiin-termediare(AI), se concluziona: „În cea mai mare parte, SBS nuînregistrează oevoluţie corespunzătoare.
The draft midterm review(MTR) came to the conclusion that ‘SBSis mostly off track,i.e. only a minority of SBSindicators have been globally achieved, many of which are behind schedule, and onlyin a minority of cases are adequate measurestaken when(they arethreateningto go) offtrack’.
Mai exact,la nivel global,indicatorii SBS care și-au atins ţintele stabilite se aflăîn minoritate, mulţi dintreindicatoriînregistrândîntârzieri faţă de calendarul stabilit, și numaiîntr-un număr mic de cazuri seiau măsuri adecvate atunci când aceștia riscăsă evolueze/evoluează necorespunzător”.
Poverty reduction indicators for PRBS03 — Education (indicators used for the December 2008 disbursement only)
Indicatori de reducere asărăciei pentru PRBS03 – educaţie (indicatori utilizaţi exclusiv pentru plata din decembrie 2008)
Baseline 2005
Ţintele pentru
Indicator
Indicatorul
Data for 2006/07 (%)
Datele pentru 2006/2007 (%)
Target achieved/ not achieved
Ţintă atinsă / neatinsă
Net primary school enrolment rate
Rata netă de școlarizare în învăţământul primar
Percentage of students passing primary school leavers’exam exam
Raportul număr de fete/număr de băieţi în învăţământul secundar
Transition from standard 7 to form 1
Procentajul de elevi care au promovat examenul de absolvire așcolii primare
Support to education sector reform programme (2006–10)
Sprijinul pentru Programul de reformă asectorului educaţiei (2006-2010)
Baseline data 2005
Date de referinţă, 2005
Targets
Ţintele
Reduction of cross-district disparities in the net enrolment ratio in primary education
Reducerea disparităţilor interdistrictuale în ceea ce privește rata netă de școlarizare în învăţământul primar
Reduction of cross-district disparities in pupils:teacher ratio in primary education
Reducerea disparităţilor interdistrictuale în ceea ce privește raportul număr de elevi/ număr de cadre didactice în învăţământul primar
Pupils:textbook in primary schools
Elevi/manual în școlile primare
Gross enrolment ratio (GER) in secondary
Rata brută de școlarizare (RBS) în învăţământul secundar
Gross enrolment ratio of girls in forms 5 and 6
RBS în ultimele două clase ale ciclului secundar (a cincea și așasea)
Percentage of students passing the form 4 examination
Rata brută de școlarizare afetelor în ultimele două clase ale ciclului secundar
Public expenditure on education as a percentage of total public expenditure
Cheltuielile publice cu educaţia ca procentaj din totalul cheltuielilor publice
Percentage of local government administrations awarded clean audits by the National Audit Office
% de administraţii locale pentru care sau emis opinii de audit fără rezerve de către O­ciul Naţional de Audit
The net primary enrolment rateincreasedfrom 59 %in 2000 to 97,3 %in 2006 and then decreasedslightlyto 95,9 %in 2008.
Rata netă deșcolarizareînînvăţământul primaracrescut dela 59 %în 2000la 97,3% în 2006,iarapoiascăzut ușorla 95,9 %în 2008. Rateleridicate deșcolarizaretrebuie priviteșiîncontextulcreșteriiratelor deabandon,careaurevenitacumaproape de nivelul din 2003.
The number ofstudentsincreased by 12 % peryearfrom 2000to 2003 andsince then hasincreased by some 4 % per year.
Numărul deeleviacrescutcu 12 % pean din 2000 pânăîn 2003,iar deatunciacrescutcuaproximativ 4 % pean.
Equal access for girls and boys has almost been achieved, whilethe proportion of children with disabilitiesin primaryschool declined from 2007to 2008 and has generally only madeslow progress.
Accesul egalalfetelorși băieţilorafost aproape atins,în timp ce proporţia de copii cu dizabilităţi aflaţiînînvăţământul primar ascăzutîn 2008faţă de 2007și aînregistrat,în general, doar un progreslent.
MDG2 gavethe Government of Tanzania (GoT ) an incentive to pay moreattentionto enrolment than to the quality of education. Qualityindicators show either a downwards trend or are at risk.
ODM 2 astimulat autorităţile tanzaniene să acorde omai mare atenţie ratei de școlarizare decât calităţii educaţiei.Indicatorii privind calitatea fie prezintă otendinţă descendentă, fie suntîn pericol.
The ratio between the number of students starting school with those passing Standard VII (cohort completing Standard VII) decreasedfrom 70 %in 2000to 62,4 %in 2008.
Procentajul de elevi care ajung să promoveze clasa așaptea deînvă-ţământ primar, din ansamblul elevilorintraţiîn clasa I  în generaţiarespectivă(cohorta statistică care absolvă clasa așaptea deînvăţământ primar), ascăzut dela 70%în 2000 la 62,4 %în 2008.
This evolution has to be seenin the context of theimplementation of the free primary school policyin 2002, whichincreased the number of students dramatically but with a declinein education quality.
Aceastăevoluţietrebuie privităîncontextulimplementării politicii deînvăţământ primar gratuitîn 2002, care acrescutîn mod dramatic numărul de elevi, însă cu oscădere acalităţii educaţiei.
The primary completion rate(Standard VII exam passrate)increasedfrom 22 %in 2000to 54,2 %in 2006 andthen decreasedto 52,7 % in 2007. The primary school pupils:textbook ratio of 3:1for basic education wasin 2008 still the same as agreed between the EC and the GoT in the CSP 2001–07 of March 2002.
Rata de absolvire așcolii primare(rata de promovare aexamenului din clasa așaptea deînvăţământ primar) acrescut dela 22%în 2000 la 54,2 %în 2006,iarapoiascăzutla 52,7 %în 2007.Înînvăţământul primar,raportul elevi/manuale de 3:1 pentru educaţia de bază eraîn 2008încontinuareidenticcucel convenitîntre CE și guvernul Tanzanieiîn DST 2001-2007 din martie 2002.
Theratio between primaryschool pupilsandclassrooms hadimprovedin 2007(77:1) compared with2006(92:1). However,in2008(109:1)it wasagainsignificantlyabove thelevel of 2006.
Raportul număr de elevi/număr de săli de clasă pentruînvăţământul primar seîmbunătăţiseîn 2007 (77:1)comparativcu 2006(92:1).Însăîn 2008(109:1),acestraportsesitua din noucu mult peste nivelul din 2006.
PROGRESS TOWARDS ENSURING PRIMARY EDUCATIONIN THE COUNTRIES EXAMINED
PROGRESULÎN DIRECŢIA ASIGURĂRII EDUCAŢIEI PRIMAREÎN ŢĂRILE EXAMINATE
Net enrolment rate, total
Rata netă de școlarizare, total
Lack of data for Liberia partly due to the recovering from 14 years of civil war.Number in italics: data from another year.Completion rate as measured by gross intake ratio to the last grade of primary.
Lipsa de date pentru Liberia este cauzată în parte de procesul de refacere în urma a14 ani de război civil.Cifrele redate cu caractere cursive: date dintr-un alt an.Rata de absolvire este măsurată prin intermediul ratei brute de înscriere în ultima clasă din învăţământul primar.
PROGRESS TOWARDS GENDER PARITYIN THE COUNTRIES EXAMINED
PROGRESULÎN DIRECŢIA PARITĂŢII DE GENÎN ŢĂRILE EXAMINATE
Gender parity index for net enrolment rate.
Indexul parităţii de gen pentru rata netă de școlarizare.
Net enrolment rate.
Rata netă de școlarizare.
Primary.
Învăţământul primar. Popula´ia feminină
Primary.
Învăţământul primar. Popula´ia masculină Rata de absolvire.
Primary.
Învăţământul primar. Popula´ia feminină Rata de absolvire.
Primary.
Învăţământul primar. Popula´ia masculină
Source: Unesco.Lack of data for Liberia partly due to the recovering from 14 years of civil war.Number in italics: data from another year.Completion rate as measured by gross intake ratio to the last grade of primary.
Sursa: Unesco.Lipsa de date pentru Liberia este cauzată în parte de procesul de refacere în urma a14 ani de război civil.Cifrele redate cu caractere cursive: date dintr-un alt an.Rata de absolvire este măsurată prin intermediul ratei brute de înscriere în ultima clasă din învăţământul primar.
V.Measuringlearning achievements(indicat-ingthe quality ofthe educationsystem)is achallengein mostcountries.
V.Măsurarearezultatelorînvă²ării(carearată calitateasistemuluideînvă²ământ)repre-zintăoproblemăînmajoritatea²ărilor.
Thisis a remarkable achievement by partner countries onindicators, many of which needa longtimespantoshow change.
Aceasta esteorealizareremarcabilăa²ărilor parte-nereînceeace priveșteindicatorii,care,în mareparte,necesităoperioadălungăde timp pentruaindicaschimbări.
Maintaining good progressis an even biggerchal-lengein countries with quick demographic growth.
Men²inerea unuiprogrespozitivreprezintăoprovo-carecuatât mai mareîn²ărilecareînregis-trează ocreștere demograficărapidă.
The Commission acknowledges thatmoreeffortisneededtoimprove educationqualityandisnow workingto addressthisin partnership with EU Member States.
Comi-siaconfirmăfaptulcătrebuiedepuse mai multe eforturi pentruîmbunătă²irea calită²ii educa²ieiși,înprezent,iamăsuripentru aaborda acest aspect,în parteneriat custa-tele membre ale UE.
Movingtowardsusingmoreindicators foreducationquality willrequiresetting upmeasuringsystemsandbuildingup andstrengthening national EMISsystems.
Astfelcum Curteaînsăși sugereazăîn observa²iasa,²ările mai auîncă multeeforturidedepusînacestcontext.
Asthe Courtitselfimpliesinits observa-tion,thereisalotthatneedsto bedone incountriesinthiscontext.Inaddition, we wouldliketo pointoutthatthe Com-mission’sstaff workingdocument(SWD) ‘More and better educationin developing countries’ issuedin February 2010 and dis-tributedto delegations gives guidance on qualityissuesfor policy dialogue.
Înplus,dorimsăsubliniemfaptulcădocu-mentul delucrualserviciilor Comisiei,inti-tulat „Îmbunătă²ireacantitativășicalitativă aînvă²ământuluiîn²ărileîncurs de dezvoltare” („Moreandbettereducationindevelo-pingcountries”),publicatînlunafebruarie 2010și distribuit delega²iilor, oferă orientări pentru dialogul politic,cu privirela aspecte legate de calitate.
Whileit has been the Commission’sapproachtoemphasise thesocialsectorsinthe definition ofthe specificindicators ofits GBS programmes, itshouldberecognisedthatsuchpro-grammes are nevertheless groundedinthe fullrange of development concerns ofthe beneficiaries.
De și abordarea Comisiei a  fost aceeadeaaccentuasectoarelesocialeîn definireaindicatorilorspecifici ai programe-lorsaledesprijinbugetargeneral,trebuie recunoscutfaptulcăacesteprogramese bazează, cutoate acestea, peîntreaga gamă de preocupări ale beneficiarilorîn domeniul dezvoltării.
VI.Concerning education expertise,the Commission acknowledgesthatthere arestaff-ing gapsinsome delegations.
VI.Înceeacepriveșteexpertizaîndomeniul educa²iei,Comisiarecunoaștecăexistă olipsădepersonalînuneledelega²ii.
Several del-egationshavemadeagreementsunder the EU ‘division oflabour’ (DoL) policyto delegate ‘sector policy dialogue’ to an EU Member State, wheretheyhavetherele-vantsectoral expertise.
Mai multe delega²iiauîncheiatacorduriîncon-textulpoliticiieuropeneprivind„diviziu-nea muncii”,pentruadelega „dialogulpri-vindpoliticasectorială” unuistat membru al UE care dispune de expertiza sectorială corespunzătoare.
Regardingthe Court’s observation on safe-guards,pooledfundingandbudgetsup-port aretwo differentfinancing modalities in whichrisksand‘risk mitigating measures’ willdifferandarenoteasilycom-pared.
Înceeace privește observa²ia Cur²ii privind garan²iile,finan²areacomunășisprijinul bugetarreprezintădouămodalită²idife-ritedefinan²areîncareriscurileși „măsu-riledeatenuareariscurilor” vorfidiferite și nu vor puteaficomparatecu ușurin²ă.
However,risk assessmentis always part of programme preparation.Inthe case of budget support,risks are addressed and mitigatedthrough dialogueandcapacity development,oftenprovidedthrougha joint and coordinated manner byinvolved donors.
Cu toate acestea, evaluareariscurilorfaceîntot-deaunapartedinelaborareaprogramului. Încazulsprijinuluibugetar,riscurilesunt abordateșiatenuate prin dialogșiconsoli-dareacapacită²ilor,asigurateadeseaîntr-o manierăcomunășicoordonată de donatorii implica²i.
Thestrongest mitigating measure is whenthe Commissionreservestheright to withhold disbursementsifthe eligibility conditions are notfulfilled.
Cea mai puternică măsură de atenuare este atunci când Comisia își rezervă dreptul de are²ine plă²ileîn cazul neîndeplinirii condi²iilor de eligibilitate.
1.The MDGs are ‘joint commitments between international donor community and partner governments. These goals are aspirational for many countries and asindicated bythe Courtin Annex III, ‘EU-fundedinterventions oftenprovidealimitedshareofallthe overallresources available’.
1.Obiectivelededezvoltarealemileniului (ODM)reprezintă„angajamentecomune întrecomunitateainterna²ionalăadonato-rilorșiguvernelepartenere”.Pentru multe ²ări,acesteobiectivesuntsimpleaspira²ii și,conform precizărilor Cur ² ii din anexa III, „inter ve n ² iile fi n an ² ate de UE asigură de multe ori ocotălimitată dintotalulresurse-lor generale disponibile”.
14.The Commission underlinesthatcoopera-tionwithpartnercountriesisbasedon mutualtrustand mutualaccountability, withthe partner country carryingthe main reponsibilityforimplementation of policy andsubsequentachievementofresults. Theforeseen outcomes are agreedtogether withthe partner government,in coordination with other donors also contributingto thesector.As mentioned by the Court in Annex III, the Commission’sfinancialsup-porttoeducationis normallyonlyafrac-tion ofthe national budgetfor education.
14.Comisiasubliniazăfaptulcăîncredereași responsabilitateareciprocăstaulabaza cooperăriicu²ările partenere,acesteafiind principaleleresponsabilepentrupunerea înaplicareapoliticiișiatingerea ulterioară arezultatelor.Rezultateleprevăzutesunt conveniteîmpreună cu guvernul partener,în coordonarecu al²i donatoricarecontribuie, deasemenea,lasector.Dupăcumdeclară Curteaîn anexa III, sprijinulfinanciar acordat de Comisieîn domeniul educa²ieireprezintă, deregulă, doar oparte din bugetul na²ional pentru educa²ie.
5.Havingrecognisedthechallengeofqual-ityin education,the Commissionissuedthe staff workingdocument(SWD)‘Moreand better educationin developing countries’ in February 2010, which gives policy guidance to delegations onthisissue.
5.Recunoscândproblemacalită²iiîneduca²ie, Comisiaapublicatînlunafebruarie2010 documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Îmbunătă²ireacantitativășicali-tativăaînvă²ământuluiîn²ărileîncursde dezvoltare”(„Moreandbettereducationin developing countries”), care oferă delega²iilor orientări politice cu privirela acest aspect.
6.Inadditionto providingfunding,through its convening power, the Commission is alsoplayinganimportantroleincoord-inating EU Member States, promotingjoint approachesandfacilitatingdivisionof labour asregards pertinent needs,sectors andregions.
6.Pelângăacordareaunorfinan²ări, Comisia, princompeten²asa de mobilizare aresurse-lor,joacă unrolimportantșiîn coordonarea statelor membre ale UE, promovând abordă-rilecomuneșifacilitânddiviziunea muncii înfunc²ie de nevoile,sectoareleșiregiunile relevante.
The Commission acknowledgesthat more effort is neededtoimprove education quality and is now workingto addressthisin partnership with EU Member States.
Comisia recunoaște cătrebuie depuse mai multe eforturi pentruîmbunătă²ireacalită²ii educa²iei și,înprezent,iamăsuripentruaaborda acestaspectîn parteneriatcustatele membre ale UE.
8.The Court has observed a decrease in support to education in the 10th EDF, which reflects the outcome of a series of decisions atcountrylevelincludingtheselection of other prioritysectors,andenhanced divi-sionoflabourandcoordinationbetween donors.
8.Curteaaremarcatoreducereasprijinului pentru educa²ieîn cel de al 10-lea FED, ceea cereflectărezultatul uneiserii de deciziila nivel na²ional, careincludselec²ia altorsec-toare prioritare, precum și sporirea diviziunii munciiși acoordonăriiîntre donatori.
19.Theissueofensuringsustainabilityhas been—inadditiontoownershipand reduction oftransactioncosts —afactor influencingthe movetowardssector-wide and programme-based approaches, which allowthe application of a mix of different aid modalities within a policy and budget framework agreed withthe government.
19.Problemaasigurăriisustenabilită²iiarepre-zentat–pelângăapropriereșireduce-reacosturilortranzac²iilor–unfactorcare ainfluen²attrecerealaabordărilanivel de sectorșibazatepeprogramecarepermit aplicarea unei combina²ii de modalită²i diferite de ajutorîntr-un cadru politicși bugetar convenit cu guvernul.
Box 1 – Burkina Faso: example of project with problems of sustainability Difficulties in coordinating donorsupport (for example,for watersupplyforschools) with public programmes(supportforcan-teens)arepreciselythereasons whythe majority ofthe Commission’ssupport has switchedfrom projectto sector approach.
25.Rateledealfabetizaresuntfoarterarutili-zateca mijlocdestimulareaperforman²ei înacestsector,dincauzaintervaluluilung detimp necesarrealizării unui progres. Asigurarea monitorizăriipermanentearatelor de alfabetizareface,totuși, parte dincadrul general de monitorizare pentrusector.
25.Literacyratesareveryrarelyusedasa meansto‘incentivise’ performanceinthe sector, duetothelongtimeframerequired for progressto be achieved. Ensuring continual monitoring ofliteracyratesis, however, part ofthe overall monitoringframe-workforthe sector.
Caseta 1 – Burkina Faso: exemplu de proiect cu probleme de sustenabilitate Di fi cu l tă ² ile în coordonareasprijinului dona-torilor(spre exemplu, pentru alimentarea cu apă așcolilor) și aprogramelor publice(spri-jin pentru cantine)reprezintătocmai motivul pentrucarecea mai mare parte asprijinului Comisiei atrecut dela oabordare bazată pe proiectla unasectorială.
In Burkina Faso, ‘education centres’ were devotedtodifferenteducationrelated activitiesin ordertorespondtothe chang-ingneeds.Buildingswerereconverted into other usesinthe sector, such as voca-tionaltraining centres which are also much neededfacilities.
În Burkina Faso, „centrele deînvă²ământ” au fostdestinateunoractivită²ieduca ²ionale diferite pentru arăspunde nevoilorîn schim-bare.Clădirileaufosttransformatepentru afi utilizateînaltescopuriîncadrulsecto-rului,cumarficentredeformareprofesio-nalăcaresunt,deasemenea,unită²ifoarte necesare.
Substantial demographic growthshouldalsobe mentionedasan externalfactor affectingthe pupil:teacher ratioinacountryandconsequentlythe qualityofeducationbeingdelivered.
Creșterea demografică substan²ială artrebui, de asemenea, men²ionată cafactor externcareafecteazăraportulelev/cadru didacticîntr-o²arăși,în consecin²ă, calitatea educa ² ie i oferite.
The case of BurkinaFaso illustrates how progressinenrolmentis often difficultto be maintainedinterms ofcompletion due in some parttofactors externaltothe education system.
Cazul Burkinei Faso ilustrează felul în care progreseleînregistrateîn ceeacepriveșteșcolarizareasuntde multe oridificilde men²inutîntermenideabsol-vire,într-o anumită măsură, ca urmare aunor factori externisistemului deînvă²ământ.
22.The Commission wouldliketoclarifythat Table2onlyshowsprogressintwocat-egories: ‘fully achieved’ and ‘not achieved’.
22.Comisia ar dori să clarificefaptul cătabelul 2 împarte progreseleînregistrate doarîn două categorii: „complet atinse” și „neatinse”.
Employingamoredynamicapproach, the Commission would like to highlight theimportanceofprogressmadeona numberofindicators,includingthose which are notfully achieved.
Prin utilizarea unei abordări mai dinamice, Comi-siaar dorisăsubliniezeimportan²a progre-selorînregistrateînceeace privește oserie deindicatori,inclusivindicatorii care nu sunt pe deplin atinși.
Forinstance, inthe case of Nepal, accordingto Annex V, sevenoutoftheeightindicators marked as ‘notachieved’,showasubstantial posi-tivetrend,though notreachingtheexact target.
De exemplu,în cazul Nepalului, conform anexei V, 7 din cei 8indicatori marca²icafiind „neatinși” indică otendin²ă pozitivă semnificativă,în ciudafaptului că nu ating obiectivul exact.