natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On the other hand, being non-national does not necessarily imply being at educational risk.
Pe de altă parte, non-naţionalitatea nu implică neapărat un risc în ceea ce priveşte educaţia.
Such a criterion by itself does not indicate differences in spoken language and/or culture.
Un astfel de criteriu, luat de sine stătător, nu indică diferenţe în limba vorbită şi/sau de cultura.
For example, in a small country such as Luxembourg the exceptionally high numbers of nonnationals under 6 years (49 %) largely indicate high numbers of children from neighbouring countries, who share the same language and a similar culture.
De exemplu, într-o ţară mică, cum ar fi Luxemburgul, numărul extrem de mare de non-cetăţeni sub 6 ani (49 %) indică de fapt, numărul mare de copii din ţările vecine care împărtăşesc aceeaşi limbă şi o cultură similară.
Therefore, the Figure 2.4 is presented here only for illustrating the diversity across European countries.
Prin urmare, în Figura 2.4 este prezentat aici doar pentru că ilustrează diversitatea existentă în ţările europene.
Due to high levels of missing data regarding the proportion of non-national children under 6 years, the rate of nonnationals in the total population is also presented.
Din cauza faptului că există prea multe date referitoare la proporţia de copii sub 6 ani non-naţionali care lipsesc, este prezentată, de asemenea, şi rata de non-naţionali în totalul populaţiei.
As non-nationality is only the best available, but not the best possible indicator, straightforward inferences regarding educational risks should be avoided.
Deoarece non-naţionalitatea este doar cel mai la îndemână, dar nu şi cel mai bun indicator posibil, ar trebui să fie evitate deducţiile directe cu privire la riscurile legate de educaţie.
In the EU, nearly 5 % of residents are estimated to be nonnationals.
În UE, se estimează că aproape 5 % dintre locuitori sunt non-naţionali.
Among under 6-years-olds, nonnationals comprise about 3 % (this may be biased due to the high rate of non-responses and missing data).
Rata non-naţionalilor printre copiii sub 6 ani este de aproximativ 3 % (este posibil ca acest nivel să fi fost influenţat de rata de nonrăspunsuri şi de lipsa de date).
Yet, there is a huge variation across European countries.
Totuşi, există o mare variaţie în această privinţă, în ţările europene.
In Luxembourg nonnationals comprise nearly half of the population of children under 6.
În Luxemburg, mulţimea non-naţionalilor include aproape jumătate din populaţia de copii sub 6 ani.
Apart from Belgium, Germany, Greece, Cyprus and Austria, all other countries register fewer than 4 % of children under the age of 6 as nonnationals.
În afară de Belgia, Germania, Grecia, Cipru şi Austria, toate celelalte ţări înregistrează mai puţin de 4 % din copiii cu vârsta sub 6 ani în categoria non-naţionalilor.
In Luxembourg the rate of nonnationals under 6 is even higher than the rate of nonnationals in the total population.
În Luxemburg, rata de non-naţionali sub 6 este chiar mai mare decât rata non-naţionalilor în totalul populaţiei.
See Eurydice (2004) Integrating immigrant children into schools in Europe.
Vezi Eurydice (2004) Integrarea copiilor imigranţilor în şcolile din Europa.
Figure 2.4: Number of non-national children under 6 years as a percentage of the total population of children under 6, compared to the total population (all ages), 2005
Figura 2.4: Numărul de copii non-naţionali cu vârsta sub 6 ani ca procent din totalul populaţiei de copii sub 6 ani, comparat cu totalul populaţiei (de toate vârstele), 2005
Rate of nonnationals under 6
Rata non-naţionalilor sub 6 ani
Rate of nonnationals in the total population
Rata non-naţionalilor în totalul populaţiei
EU-27: Estimates based on countries for which data are available.
EU-27: Estimările sunt bazate pe ţările în care aceste date au fost disponibile.
Nationality refers to the country which issues the passport.
Naţionalitate este considerată în funcţie de ţara care eliberează paşaportul.
Financial insecurity of households
Insecuritatea financiară a gospodăriilor
Regarding upbringing of young children the level of family income is an essential parameter defining risk groups.
În ceea ce priveşte educaţia copiilor de vârste mici, nivelul venitului familiei este un parametru esenţial de definire a grupelor de risc.
Poverty is an important risk factor with regard to success at school; according to some authors, it is more significant than all other risk factors (see Chapter 1).
Sărăcia este un important factor de risc determinant pentru succesul la şcoala şi, potrivit unor autori, mult mai important decât toţi ceilalţi factori de risc (vezi Capitolul 1).
Figure 2.5 uses the notion of an at-risk-of-poverty threshold.
În Figura 2.5 se utilizează noţiunea de persoană aflată la limita sărăciei.
This is based on the total net revenue of households (income from work as well as unemployment benefits and other social security benefits such as family allowances etc.).
Ea se bazează pe totalul veniturilor nete ale gospodăriilor (venituri provenind de la locul de muncă, precum şi din ajutoarele de şomaj şi din alte venituri legate de securitatea socială, cum ar fi alocaţiile familiale etc.).
This income is then re-calculated using a mathematical formula based on the number and age of the members of the household (see explanatory note).
Aceste venituri sunt apoi recalculate, folosind o formulă matematică, în funcţie de numărul şi de vârsta membrilor care trăiesc într-o gospodările (a se vedea nota explicativă).
According to this calculation, nearly one in six European households with a child under the age of 6 lives on the at-risk-of-poverty threshold.
Conform acestui calcul, aproape una din şase gospodării europene, cu un copil sub vârsta de 6 ani, trăieşte la limita sărăciei.
Figure 2.5: Percentage of households with children of 02 years, 35 years and 05 years living on the poverty threshold, 2005
Figura 2.5: Procentul gospodăriilor cu copii de 0-2 ani, 35 ani şi 0-5 ani în care se trăieşte la limita sărăciei, 2005
For each type of household (with children from 0 to 2 years, 3 to 5 and 0 to 5 years), the number of households living on the threshold of poverty is shown in relation to the total number of households of the same type.
Pentru fiecare tip de gospodărie (cu copii de la 0 la 2 ani, de la 3 la 5 şi de la 0 la 5 ani), numărul de gospodării care trăiesc la limita sărăciei este prezentat în raport cu numărul total de gospodării de acelaşi tip.
The at-risk-of-poverty threshold is defined as 60 % of the median value of equivalised disposable income.
Riscul de a fi la limita sărăciei este definit ca fiind de 60 % din valoarea medie a venitului disponibil echivalent.
A household’s disposable income includes income from work, income from personal assets, transfers from other households and social transfers (including retirement pensions and unemployment benefits), net of direct taxes.
Venitul disponibil al unei gospodării include venituri din salarii, venituri din bunuri personale, transferuri de la alte gospodării şi din transferuri sociale (inclusiv pensii şi ajutor de şomaj), venituri nete din impozite directe.
The equivalised disposable income is obtained by dividing the disposable income by the size of the household based on the modified scale adopted by OECD (a weighting of 1.0 for the first adult, 0.5 for all other people aged over 14 years and 0.3 for children aged under 14).
Venitul disponibil echivalent se obţine prin împărţirea venitului disponibil la mărimea gospodăriei bazată pe scala modificată adoptată de OCDE (o pondere de 1,0 pentru primul adult, 0,5 pentru toate celelalte persoane cu vârsta de peste 14 ani şi 0.3 pentru copii cu vârsta de sub 14 ani).
With the exception of Sweden and Norway, in all analysed countries, more than 10 % of households with a young child are potentially poor.
Cu excepţia Suediei şi a Norvegiei, în toate ţările analizate, mai mult de 10 % dintre gospodăriile în care există un copil mic, sunt potenţial sărace.
The situation is a particular concern in Estonia, Italy, Lithuania, Luxembourg, Poland, Portugal and the United Kingdom, where more than 20 % of the households raising young children are on the poverty threshold.
Situaţia este îngrijorătoare în special în Estonia, Italia, Lituania, Luxemburg, Polonia, Portugalia şi Marea Britanie, în condiţiile în care mai mult de 20 % dintre gospodăriile în care cresc copii de vârstă mică, sunt în pragul sărăciei.
Belgium and Latvia can be added to these countries when households with very young children (under the age of 3) are considered.
Belgia şi Letonia se pot adăuga la această listă, dacă avem în vedere gospodăriile cu copii foarte mici (cu vârsta sub 3 ani).
Single parenthood (Figure 2.3), through the reduction in income which occurs when one parent leaves the household, can partly explain these statistics, but not for all countries.
Situaţia în care unul dintre părinţi părăseşte gospodăria (Figura 2.3), duce la micşorarea volumului veniturilor, ceea ce poate explica, în parte, aceste statistici, dar nu pentru toate ţările.
In Italy and Portugal, for example, approximately 20 % of families with one or more child under the age of 6 are on the threshold of poverty in spite of the fact that they have fewer single parent families.
În Italia şi în Portugalia, de exemplu, aproximativ 20 % dintre familiile cu unul sau mai mulţi copii sub vârsta de 6 ani, sunt în pragul sărăciei, în ciuda faptului că în aceste ţări există mai puţine familii monoparentale.
The higher number of children in the household (Figure 2.2) can also contribute to a reduction in disposable income per household member unless family allowances compensate for the increased number of children.
Numărul mare de copii dintr-o gospodărie (Figura 2.2) poate, de asemenea, să contribuie la o reducere a venitului disponibil pe membru din gospodărie, cu excepţia cazului în care alocaţiile familiale compensează creşterea numărului de copii.
In most European countries, family allowances do increase with the arrival of a new child in the household.
În cele mai multe ţări europene, alocaţiile familiale cresc odată cu apariţia unui nou copil în gospodărie.
Figure 2.6: Economic activity rates by gender of parents/guardians caring for children (at least one child between 0 and 2 years, at least one child between 3 and 5 years, 6 to 11 years, and 12 to 14 years), 2005
Figura 2.6: Ratele activităţii economice în funcţie de genul părintelui/tutorelui care are în îngrijire copiii (cel puţin un copil între 0 şi 2 ani, cel puţin un copil între 3 şi 5 ani, de la 6 la 11 ani, şi de la 12 la 14 ani), 2005
Economic activity rates as defined by the International Labour Office (ILO), expressed as percentages of the number of economically active (employed and unemployed) and the total number of economically active and inactive people.
Ratele de activitate economică, aşa cum sunt definite de Organizaţia Internaţională a Muncii (OIM), sunt exprimate ca raport între persoanele economic active (şomeri şi angajaţi) şi numărul total de persoane, active şi inactive din punct de vedere economic.
People aged over 74 years or under 15 years are inactive.
Persoanele peste 74 de ani şi sub 15 ani sunt considerate inactive.
Among the potentially active population (15-74 years) who have not done any paid work during the reference week, those people who have not been actively seeking work during the previous four weeks are considered to be inactive (unless they have stopped looking because they have found work and are due to start in the next three months) or they are not ready to take up a job in the next two weeks.
În cadrul populaţiei potenţial active (15-74 ani), cei care nu au prestat nicio activitate remunerată în săptămâna de referinţă şi care nu se găsesc în mod activ în căutarea unui loc de muncă pe parcursul celor patru săptămâni dinaintea săptămânii de referinţă, sunt consideraţi inactivi (cu excepţia cazului în care aceştia au încetat să-şi mai caute de lucru, deoarece urmau să ocupe o poziţie nouă în următoarele trei luni, sau care nu sunt încă pregătite să ocupe un loc de muncă în următoarele două săptămâni).
Also considered inactive are those workers who have not worked for more than three months (parental leave, career breaks, lay-offs etc.) unless they are receiving at least 50 % of their income from their employer.
Au mai fost considerate inactive persoanele care nu au lucrat pe parcursul unei perioade mai lungi de trei luni (concediu parental, întreruperi la locul de muncă, suspendări etc.) cu excepţia cazului în care au primit cel puţin 50 % din venituri din partea angajatorului lor.
Workers on maternity/paternity leave are considered to be actively employed as are unpaid family workers.
Angajaţii aflaţi în concediu de maternitate/paternitate au fost consideraţi lucrători activi, deoarece sunt membri de familie care nu obţin venituri.
Income level seems to be related to the employment situation of the couple or adult responsible for educating children.
De nivelul veniturilor depinde evident, situaţia cuplului sau adultului care se ocupă de educarea copiilor, acest nivel fiind determinat de statutul social.
The economic activity rate (Figure 2.6) quantifies the number of economically active people (those who are ready to take up work or are already employed) in relation to the total active and inactive population (people who are not actively seeking work).
Rata activităţii economice (Figura 2.6) cuantifică numărul de persoane active din punct de vedere economic (cei care sunt pregătiţi să se angajeze sau cei care sunt deja angajaţi), în raport cu totalul populaţiei active şi inactive (persoane care nu îşi caută efectiv de lucru).
It must be noted that parents on parental leave for longer than three months are considered to be inactive unless their employer is paying them at least 50 % of their salary.
Trebuie notat faptul că părinţii aflaţi în concediu parental pentru mai mult de trei luni sunt consideraţi a fi inactivi, cu excepţia cazului în care angajatorul le plăteşte cel puţin 50 % din salariu.
In contrast, those on maternity/paternity leave are considered to be economically active and in work.
În schimb, persoanele aflate în concediu de maternitate/paternitate sunt considerate a fi active, atât din punct de vedere economic, cât şi la locul de muncă.
The statistics are therefore influenced to a certain extent by national regulations relating to different types of leave and its length.
Statisticile sunt, prin urmare, influenţate, într-o anumită măsură, de reglementările naţionale referitoare la diferite tipuri de concediu şi la lungimea acestora.
For households with at least one child, the economic activity rate of women is significantly lower than that of men (Figure 2.6).
Pentru gospodăriile cu cel puţin un copil, rata activităţii economice a femeilor este semnificativ mai mică decât cea a bărbaţilor (Figura 2.6).
This disparity is largely dependent on the age of the children in the household.
Această diferenţă depinde, în mare măsură, de vârsta copiilor existenţi în gospodărie.
When the youngest child is under 3, less than 60 % of women in the EU declare themselves available for work.
Mai puţin de 60 % din femeile din ţările UE se declară dispuse să-şi reia activitatea, când cel mai mic dintre copii are sub 3 ani.
In contrast, when the youngest child reaches the age of 12,75 % of women are employed or available for work.
În schimb, în cazul în care copilul împlineşte vârsta de 3 ani, 12.75 % dintre femei sunt angajate sau dispuse să-şi reia activitatea.
The economic activity rate among men is not affected by the age of children and is systematically higher than the rate for women.
Rata activităţii economice la bărbaţi nu este afectată de vârsta copiilor şi este sistematic mai mare decât în cazul femeilor.
This pattern can be observed throughout most European countries.
Acest model poate fi observat în cele mai multe dintre ţările europene.
Women’s economic activity rate is lower when the youngest child is below the age of 3; as soon as the youngest child reaches the age of 3, the economic activity rate of mothers is significantly higher, whilst in households where all children are aged over 12 the rate is higher by only a small amount.
Rata activităţii economice la femei este mai redusă, atunci când cel mai mic dintre copii are sub vârsta de 3 ani, dar de îndată ce copilul ajunge la vârsta de 3 ani, rata activităţii economice a mamelor este semnificativ mai mare, în timp ce în gospodăriile în care toţi copiii sunt în vârstă de peste 12 ani, rata este doar cu puţin mai mare.
The raising of children therefore tends to keep women at home particularly if a child is aged under 3 years old (and to some extent till under 6).
Prin urmare, există tendinţa de a păstra femeile acasă, în special dacă este vorba de creşterea unui copil cu vârsta de până la 3 ani (aceasta extinzându-se, într-o oarecare măsură, până la vârsta de 6 ani a copilului).
This is especially true in the Czech Republic, Estonia, Hungary and Slovakia where the female economic activity rate almost trebles when the youngest child reaches the age of 3 and rises once again when the youngest child reaches the age of 6.
Acest lucru este îndeosebi valabil în Republica Cehă, Estonia, Ungaria şi Slovacia, unde rata activităţii economice feminine aproape că se triplează, atunci când cel mai mic dintre copii ajunge la vârsta de 3 ani, şi creşte, din nou, atunci când cel mai mic dintre copii atinge vârsta de 6 ani.
The variation in the economic activity of women according to the age of children is less apparent although still present in Bulgaria, Germany, France, Latvia, Finland and the United Kingdom.
Variaţia în activitatea economică a femeilor, în funcţie de vârsta copiilor, este mai puţin evidentă, deşi încă prezentă în Bulgaria, Germania, Franta, Letonia, Finlanda şi Marea Britanie.
This phenomenon does not occur in Belgium, Spain, Malta and Portugal, where women’s economic activity remains stable (and lower than that of men’s – especially in Malta) regardless of the age of children in the household.
Acest fenomen nu are loc în Belgia, Spania, Portugalia şi Malta, unde activitatea economică femeilor rămâne stabilă (şi mai redusă decât cea a bărbaţilor – în special în Malta), indiferent de vârsta copiilor din gospodărie.
When the last child reaches the age of 6, women generally return to the labour market.
Atunci când şi ultimul copil ajunge la vârsta de 6 ani, în general, femeile revin pe piaţa muncii.
However, with the exception of Finland, women never again achieve the same level of economic activity as men although they do come close in the Czech Republic and Slovakia.
Statisticile din 2005 prezentate aici caută, prin urmare, să ilustreze modelele distribuţiei şomerilor, pe genuri.
Figure 2.7: Unemployment rate of parents/guardians by sex, with at least one child aged 0 to 2 years or more and 3 to 5 years or more, 2005
Figura 2.7: Rata şomajului pentru părinţi/tutori după gen, care au cel puţin un copil în vârstă de 0 - 2 ani sau mai mult şi de 3 - 5 ani sau mai mult, 2005
LUHUMTNLATPLPTROSISKFISEUKAt least one child aged 3 to 5 years
Cel puţin un copil cu vârsta între 3 şi 5 ani
Women Total Men Total Total
Femei Total Bărbaţi Total Total
The unemployment rate is estimated by subtracting the estimated rate of the economically active population in work from 100.
Rata şomajului se calculează scăzând rata estimată a populaţiei active din punct de vedere economic dintr-o sută.
The latter rate is calculated as the number of economically active people with jobs as a percentage of the total number of the economically active.
Cea dea doua rată (a populaţiei active) se calculează ca procent al numărului de persoane active care au un loc de muncă, din numărul total de persoane active economic.
Workers on maternity/paternity leave are considered to be active and in work, as are unpaid family workers.
Persoanele aflate în concediu de maternitate/paternitate sunt considerate a fi active şi din punct de vedere economic, deoarece sunt membri neremuneraţi ai familiilor persoanelor active.
Workers inactive for more than three months (for reasons of parental leave, career break etc.) are considered to be
Datele sunt trimestriale (primăvara), excepţie fac Danemarca, Luxemburg şi Finlanda (date anuale).
Data which is most unreliable is not reported.
Capitolul 2: Indicatori de bază
Total unemployment rates (see data in the table under the Figure 2.7) vary considerably: it is less than 5 % in Luxembourg, the Netherlands and the United Kingdom, it approaches or surpasses 10 % in Bulgaria and Germany and even 15 % in Poland and Slovakia.
Rata totală a şomajului (vezi datele din tabelul de sub Figura 2.7) variază considerabil: este vorba de mai puţin de 5 % în Luxemburg, Olanda şi Marea Britanie, aproape sau peste 10 % în Bulgaria şi Germania şi chiar 15 % în Polonia şi Slovacia .
Intra-national disparities between men and women are considerable.
Se remarcă diferenţe intra-naţionale considerabile între bărbaţi şi femei.
Most notably, the unemployment rate among Greek women is nearly three times higher than among men.
De observat, în special, că rata şomajului în rândul femeilor din Grecia este de aproape trei ori mai mare decât în rândul bărbaţilor.
Five other countries show a smaller though significant difference since the number of unemployed women is at least 1.5 times higher than the number of men with at least one child aged 35 years (the Czech Republic, Spain, Italy, Cyprus and Luxembourg).
În cinci alte ţări apar diferenţe mai mici, dar totuşi semnificative, deoarece numărul de şomeri femei este de cel puţin 1,5 ori mai mare decât numărul de şomeri bărbaţi, ambele categorii având în îngrijire cel puţin un copil în vârstă de 35 ani (în Republica Cehă, Spania, Italia, Luxemburg şi Cipru).
In contrast, in eight countries (Bulgaria, Germany, Baltic countries, Austria, Romania and the United Kingdom), female unemployment is the same as, or even less than that of males.
Prin comparaţie, în opt ţări (Bulgaria, Germania, Ţările Baltice, Austria, România şi Marea Britanie), de rata şomajului feminin este similară, sau chiar mai mică decât cea a şomajului masculin.
Whatever the unemployment figures for the total population, nearly all countries show a higher difference between males and females considering households with at least one small child.
Indiferent de cota pe care o reprezintă şomajul în totalul populaţiei, în aproape toate ţările europene se înregistrează o diferenţă mai mare între bărbaţi şi femei, dacă sunt luate în consideraţie gospodăriile cu cel puţin un copil mic.
The difference is most pronounced in the households that raise slightly older children (3-5 years), as at this time women tend to try to re-enter employment.
Diferenţa este mai pronunţată în gospodăriile, în care cresc copii cu vârste ceva mai mari (3-5 ani), deoarece acesta este momentul în care femeile încearcă să revină pe piaţa muncii.
Among households that have at least one child aged 3-5, the unemployment rate of women is on average twice as high as that of men.
Dintre gospodăriile în care există cel puţin un copil în vârstă de 35 ani, rata şomajului feminin este, în medie, de două ori mai mare ca cea a şomajului masculin.
It is four times higher than that of men in the Czech Republic, Greece, and Luxemburg.
Rata şomajului feminin este de patru ori mai mare decât cea a şomajului masculin în Republica Cehă, Grecia şi Luxemburg.
Among those that raise a child under 3, a similar situation occurs in Greece and Slovenia, while on average in Europe female unemployment is 1.5 times higher than male.
Pentru cei care cresc un copil mai mic de 3 ani, o situaţie asemănătoare se prezintă şi în Grecia şi Slovenia, în timp ce, în medie, în Europa, şomajul feminin este de 1,5 ori mai mare decât cel masculin.
Only in Romania among households that raise small children (under 3 and under 5-year-olds) are male unemployment rates higher than female.
Numai în România, dintre gospodăriile în care cresc copii mici (sub 3 şi sub 5 ani) rata şomajului masculin este mai mare decât a celui feminin.