natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission, jointly with Member States and Social Partners, was asked to “explore the development of a set of common principles on f l flexicurity” as a useful reference in achieving more open and responsive labour markets and more productive workplaces.
Comisia, împreună cu statele membre şi partenerii sociali, a fost solicitată să „exploreze dezvoltarea unui set de principii comune privind flexicuritatea” ca referinţă utilă în realizarea unor pieţe ale muncii mai deschise şi mai reactive şi a unor locuri de muncă mai productive.
A Communication entitled “Towards common principles of flexicurity” was adopted by the Commission in June 2007.
O comunicare intitulată „Către principii comune de flexicuritate” a fost adoptată de Comisie în iunie 2007.
Its purpose is to facilitate a comprehensive debate between EU Institutions, Member States, social partners and other stakeholders, so that the European Council may adopt a set of common principles of flexicurity by the end of 2007.
Scopul acesteia este să faciliteze o dezbatere completă între instituţiile UE, statele membre, partenerii sociali şi alţi participanţi, astfel încât Consiliul European să poată adopta un set de principii comune de flexicuritate până la sfârşitul anului 2007.
These common principles should then inspire and contribute to the implementation of the Integrated Guidelines for Growth and Jobs, and in particular the Employment Guidelines.
Aceste principii comune trebuie apoi să inspire aplicarea Liniilor directoare integrate pentru creştere economică şi locuri de muncă şi în special a Liniilor directoare pentru ocuparea forţei de muncă.
The Commission has defined the four components of flexicurity as:
• strategii de învăţare continuă complete, pentru a asigura adaptabilitatea continuă şi capacitatea de angajare a lucrătorilor, în special a celor mai vulnerabili;
• flexible and reliable contractual arrangements (from the perspective of the employer and the employee, of ‘’insiders’’ and ‘’outsiders’’) through modern labour laws, collective agreements and work organisation;
• politici eficiente ale unei pieţe a muncii active (ALMP), care să-i ajute pe oameni să se adapteze la schimbarea rapidă, să reducă efectele şomajului şi să uşureze tranziţia spre noile locuri de muncă;
Features of the EES
3.Caracteristicile SEOFM rajeze ocuparea forţei de muncă şi să faciliteze mobilitatea pe piaţa muncii.
• effective active labour market policies (ALMP) that help people cope with rapid change, reduce unemployment spells and ease transitions to new jobs;
Aceasta presupune respectarea prevederilor din domeniul protecţiei sociale (indemnizaţii de şomaj, pensii şi îngrijiri medicale), pentru ai ajuta pe oameni să îmbine viaţa profesională cu răspunderile vieţii de familie, cum ar fi îngrijirea unui copil.
• modern social security systems that provide adequate income support, encourage employment and facilitate labour market mobility.
A acţionat, de asemenea, pentru a stabili „căi” tipice care să fi e utilizate de statele membre pentru realizarea unei flexicurităţi mai mari.
This includes broad coverage of social protection provisions (unemployment benefits, pensions and healthcare) that help people combine work with private and family responsibilities such as childcare
Căile sunt seturi de măsuri care pot, dacă sunt introduse împreună, să îmbunătăţească performanţa ţării în ceea ce priveşte flexicuritatea. flexicuritatea.
It has also worked on establishing typical “pathways” to be used by Member States towards achieving more flexicurity.
Următorul Raport comun asupra ocupării forţei de muncă din 2007-2008 trebuie să-şi concentreze analiza pe măsura în care statele membre dezvoltă strategii politice complete, care să acopere cele patru componente ale flexicurităţii.
Pathways are sets of measures that can, if introduced in conjunction with each other, improve a country’s performance in terms of flexicurity. flexicurity.
În analiza sa asupra Programelor naţionale de reformă Lisabona din acest an, Comisia va furniza comentariile iniţiale despre modul în care statele membre ar putea beneficia de pe urma principiilor şi căilor de acţiune comune de fl exi-curitate pentru a-şi concepe propriile politici.
The next Joint Employment Report of 20072008 should focus its analysis on the extent to which Member States are developing comprehensive policy strategies covering the four
Prin următorul ciclu al Liniilor directoare privind ocuparea forţei de muncă (2008-2010), statele membre vor fiinvitate să utilizeze Programele naţionale de reformă pentru a raporta explicit strategiile lor de flexicuritate.
10 years of the European Employment Strategy components of flexicurity. In its analysis of this year’s Lisbon National Reform Programmes, the Commission will provide initial comments on the way Member States might benefit from common principles and pathways of fl exicu-rity to design their own specific policies.
10 ani de Strategie europeană privind ocuparea forţei de muncă pra progreselor şi va raporta asupra progreselor făcute în flexicuritate la sfârşitului ciclului Lisabona.
Throughout the next cycle of the Employment Guidelines (2008-2010), Member States will be invited to use their National Reform Programmes to report explicitly on their flexicurity strategies.
Aceasta se va combina cu un program de învăţare reciprocă consolidat şi concentrat pentru a asigura beneficiile statelor membre din politicile de flexicuritate care funcţionează.
This will be combined with a strengthened and more focused mutual learning programme to ensure Member States benefit from flexicurity policies that work.
Strategia europeană privind ocuparea forţei de muncă se va concentra în următorii câţiva ani în special pe politicile de flexicuritate integrată.
3.7 The role of the European Social Fund (ESF)
3.7 Rolul Fondului Social European (FSE)
At the Berlin European Council in 1999, the mission and priorities of the ESF were rede- fi fined and its fi financial “envelope” set at €60 billion for the period 2000-2006.
La Consiliul European de la Berlin din 1999 au fost redefinite misiunea şi priorităţile FSE şi „acoperirea” sa financiară a fost stabilită la 60 de miliarde de euro pentru perioada 2000-2006.
The ESF has supported important priorities of the EES including active labour market policies, the development of human resources, the integration of vulnerable groups and gender equality on the labour market.
FSE a susţinut priorităţi importante ale SEOFM, inclusiv politicile privind pieţele de muncă active, dezvoltarea resurselor umane, integrarea grupurilor vulnerabile şi egalitatea între sexe pe piaţa muncii.
Through the ESF operational programmes agreed between the European Commission and the Member States, the support to national employment policies was conditioned by their consistency with the EES priorities.
Prin programele operaţionale ale FSE convenite între Comisia Europeană şi statele membre, sprijinul acordat politicilor naţionale privind ocuparea forţei de muncă a fost condiţionat de conformarea la priorităţile SEOFM.
For the programming period 2007-2013 (with a financial envelope of €70 billion for the ESF), the ESF priorities have been further synchronised with those of the EES.
Pentru perioada de programare 2007-2013 (cu o acoperire financiară de 70 de miliarde de euro pentru FSE), priorităţile FSE au fost sincronizate mai profund cu cele ale SEOFM.
The measures that fall within the Employment Guidelines (including a range of flexicurity policies) are eligible for ESF support, and in many cases the European Regional Development Fund can also provide financial support.
Măsurile care intră în Liniile directoare privind ocuparea forţei de muncă (inclusiv o serie de politici de fl exicu-ritate) sunt eligibile pentru susţinerea FSE, şi în multe cazuri Fondul European de Dezvoltare Regională poate oferi, de asemenea, sprijin financiar.
Among the actions that can be funded are training at company level and active labour market measures, including job-finding assistance of the unemployed, lifelong learning and the promotion of self-em-ployment and entrepreneurship.
Printre acţiunile care pot fi finanţate se regăsesc pregătirea la nivelul întreprinderilor şi măsurile pentru o piaţă a muncii activă, inclusiv asistenţa pentru găsirea unui loc de muncă pentru şomeri, învăţarea continuă şi promovarea autoangajării şi a antreprenoriatului.
3.8 The international dimension k h s to c
3.8 Dimensiunea internaţională k h st oc
EU’s Social Policy Agenda seeks to promote and disseminate, also beyond the borders of the EU, its values and experience of a model of development combining economic growth and social justice.
Agenda politicii sociale a UE încearcă să promoveze şi să disemineze şi dincolo de graniţele UE valorile şi experienţa unui model de dezvoltare care combină creşterea economică şi dreptatea socială.
Advancing the social dimension of globalisation and decent work for all are key commitments in this respect.
Avansarea dimensiunii sociale a globalizării şi condiţii de muncă decente pentru toţi sunt angajamente esenţiale în acest sens.
International exchanges on how best to implement various facets of employment policy, at both the technical but also the more political level, are also undertaken.
Schimburile internaţionale în privinţa modului în care se pot aplica mai bine diversele faţete ale politicii privind ocuparea forţei de muncă, atât la nivel tehnic, cât, mai ales, la nivel politic, sunt, de asemenea, tratate.
The Commission has developed policy dialogues and cooperation at multilateral and bilateral levels with international organisations, especially the OECD, the International Labour Organisation and G8, and with countries including the USA, Japan, China and India.
Comisia a dezvoltat dialoguri politice şi cooperare la nivel bilateral şi multilateral cu organizaţii internaţionale, în special OCDE, Organizaţia Internaţională a Muncii şi G8 şi cu ţări precum SUA, Japonia, China şi India.
Trends in employment and unemployment rates in the EU
Tendinţe în ratele ocupării forţei de muncă şi şomajului în UE
Chart 1: Employment rates in the EU, US and Japan, 1975-2006
Graficul 1: Ratele ocupării forţei de muncă în UE, SUA şi Japonia, 1975-2006
% of w
% din p o p u la
Source: DG EMPL calculation based on longterm trends in employment and population, Commission Services.
Sursă: Calculul DG EMPL pe baza tendinţelor pe termen lung în ocuparea forţei de muncă şi populaţie, Serviciile Comisiei.
Chart 2: Unemployment and long term unemployment rates in the EU, 1997-2006
Graficul 2: Ratele şomajului (RS) şi şomajului pe termen lung (RSTL) în UE, 1997-2006
Source: Eurostat, harmonised series on unemployment and EU labour force survey, annual results.
Sursă: Eurostat, Seria armonizată privind şomajul şi Anchetă privind forţa de muncă în UE, medii anuale.
Trends in employment and activity rates across Member States11
Tendinţe în rata ocupării forţei de muncă şi activităţii în statele membre11
Chart 3: Employment rates in EU Member States, 1997 and 2006
Graficul 3: Ratele ocupării forţei de muncă în statele membre ale UE, 1997 şi 2006
Source: Eurostat, EU labour force survey, annual averages.
Sursă: Eurostat, Anchetă privind forţa de muncă în UE, medii anuale.
Note:* Data refer to the year 1998 for the Czech Republic, Estonia, Latvia, Lithuania and Slovakia, and 2000 for Cyprus and Malta. 2006 data for France and Luxembourg is provisional.
Notă: * Datele se referă la anul 1998 pentru Republica Cehă, Estonia, Letonia, Lituania şi Slovacia şi la 2000 pentru Cipru şi Malta.
Chart 4: Activity rates in EU Member States, 1997 and 2006
Graficul 4: Rate de activitate în statele membre UE, 1997 şi 2006
Note:* Data refer to the year 1998 for the Czech Republic, Estonia, Latvia, Lithuania and Slovakia, and 2000 for Cyprus and Malta. 2006 data for France and Luxembourg is provisional.
Republica Cehă, Estonia, Letonia, Lituania şi Slovacia şi la anul 2000 pentru Cipru şi Malta.
Trends in unemployment and longterm unemployment rates across Member States
Tendinţe în ratele şomajului şi ratele şomajului pe termen lung în statele membre
Chart 5: Unemployment rates in EU Member States, 1997 and 2006
Graficul 5: Ratele şomajului în statele membre ale UE, 1997 şi 2006
% of labour for
% din f
Source: Eurostat, harmonised series on unemployment.
Sursă: Eurostat, Seria armonizată privind şomajul.
Note:* Date refer to the year 1998 for the EU25, Czech Republic, Latvia, Lithuania and Slovakia, and 2000 for Cyprus and Malta. 2006 data for France and Luxembourg is provisional.
Notă: * Datele se referă la anul 1998 pentru Republica Cehă, Letonia, Lituania şi Slovacia şi la anul 2000 pentru Cipru şi Malta.
Chart 6: Longterm unemployment rates in EU Member States, 1997 and 2006
Graficul 6: Ratele şomajului pe termen lung în statele membre ale UE, 1997 şi 2006
Note:* Date refer to the year 1998 for the EU25, Czech Republic, Latvia, Lithuania and Slovakia, and 2000 for Cyprus and Malta. 2006 data for France and Luxembourg is provisional.
Notă: * Datele se referă la anul 1998 pentru UE-25, Republica Cehă, Letonia, Lituania şi Slovacia şi la 2000 pentru Cipru şi Malta.
Changes in employment rates in the EU by sex and age groups
Modificări ale ratelor de ocupare a forţei de muncă în UE pe sexe şi grupe de vârstă
Chart 7: Employment rates in EU25, 1997 and 2006
Graficul 7: Ratele de ocupare a forţei de muncă în UE-25, 1997 şi 2006
60 population e v
60 es pe c iar ţ
% of re sp ec ti
% din p o p u la
0 Male ER(15-64)
0 Bărbaţi (15–64)
Overall ER (15-64)
În vârstă(55–64)
Female ER (15-64)
Femei (15–64)
Older workers ER (55-64)
Tineri(15–24)
Overall by sex by age group
General pe sexe pe grupe de vârstă
Source: Eurostat, EU labour force survey, annual averages
Sursă: Eurostat, Anchetă privind forţa de muncă în UE, medii anuale.
Chart 8: Employment rates in EU25, 1997 and 2006
Graficul 8: Ratele de ocupare a forţei de muncă în UE-25, 1997 şi 2006
4 c ent age point c p er
% din p o p u la
Trends in part-time and fixed-term employment in the EU
Tendinţe în ocuparea forţei de muncă cu normă parţială şi contracte cu durată determinată în UE
Chart 9: Share of part-time employment and share of employees in fixed term employment in EU25, 1997 and 2006
Graficul 9: Proporţia de ocupare a forţei de muncă cu normă parţială şi proporţia de angajaţi cu contract pe durată determinată în UE-25, 1997 şi 2006
Part-time
Normă parţială
Fixed-term
Durată determinată
Chart 10: Early school-leavers, 1997-2006 Percentage of the population aged 18-24 with at most lower secondary education and not in further education or training
Graficul 10: Tineri care părăsesc şcoala timpuriu, 1997-2006Procentajul populaţiei cu vârste cuprinse între 18 şi 24 de ani, având cel mult un nivel iniţial de studii secundare şi fără educaţie sau pregătire suplimentară
%ofpopulationaged18
0 % din p o p u la
GENDER EQUALITY LAW in the European Union
LEGEA PRIVIND EGALITATEA ÎNTRE SEXEîn Uniunea Europeană
The European Union has been pursuing the goal of equal treatment of women and men for half a century.
De o jumătate de veac, Uniunea Europeană a urmărit să realizeze obiectivul unui tratament egal între femei și bărbaţi.
The EC Treaty, signed by the six founding countries of the European Economic Community (EEC) in Rome in 1957, enshrined the right of equal pay for equal work for men and women.
Tratatul CE, semnat de șase ţări fondatoare ale Comunităţii Economice Europene (CEE) la Roma în 1957, a consfinţit dreptul la egalitatea remuneraţiei pentru bărbaţi și femei.
Since then, the EEC has grown into a European Union of 27 countries.
De atunci, CEE a devenit o Uniune Europeană alcătuită din 27 de ţări.
Men and women’s rights to equal treatment and nondiscrimination have evolved too.
De asemenea, au evoluat și drepturile bărbaţilor și femeilor la egalitate de tratament și la nediscriminare.
Today, EC gender equality law forms a central pillar of equal opportunities policy in Europe.
În prezent, legea egalităţii între sexe în CE constituie stâlpul central al politicii egalităţii de șanse în Europa.
13 European Directives have been adopted in the field of equal treatment between women and men.
Treisprezece directive europene au fost adoptate în domeniul egalităţii de tratament între femei și bărbaţi.
These are legally binding for EU Member States, which must incorporate these Community laws into their national legislation.
Aceste directive sunt obligatorii din punct de vedere juridic pentru statele membre UE, care trebuie să includă aceste legi comunitare în legislaţia lor naţională.
LAW
ÎN
The legislation covers a broad range of issues ranging from access to employment, working conditions and remuneration, to social security schemes, self-employment and protection of pregnant women and recent mothers.
Legislaţia acoperă o gamă extinsă de probleme, care variază de la accesul la încadrarea în muncă, la condiţiile de muncă și la remuneraţie, până la programe de securitate socială, activităţi independente și protecţia femeilor însărcinate și a lăuzelor.
THE EUROPEAN UNION
EUROPEANĂ
Taken together, these instruments provide a solid and comprehensive basis to ensure that the principle of nondiscrimination is respected.
Considerate împreună, aceste acte oferă o bază solidă și cuprinzătoare, pentru a asigura respectarea principiului nediscriminării.
They empower citizens who feel this right has been violated to take their case to national courts.
Acestea îndreptăţesc cetăţenii care consideră că le-a fost încălcat acest drept de a-și prezenta cazul în faţa instanţelor naţionale.
In order to enhance the transparency, clarity and coherence of the law, a Directive was adopted in 2006 putting the existing provisions on equal pay, occupational schemes and the ‘burden of proof’ into a single text.
În vederea îmbunătăţirii transparenţei, clarităţii și coerenţei legii, în anul 2006 a fost adoptată o directivă care înglobează într-un singur text dispoziţiile existente privind egalitatea de remuneraţie, regimuri profesionale și „sarcina probatorie”.
EUROPEANDIRECTIVES ONGENDEREQUALITY
DIRECTIVELEEUROPENE PRIVINDEGALITATEAÎNTRESEXE
Since the EC Treaty was signed in Rome in 1957, the European Union has adopted 13 Directives in the field of gender equality.
De la semnarea Tratatului CE la Roma în 1957, Uniunea Europeană a adoptat 13 directive în domeniul egalităţii între sexe.
These cover the right to equal treatment for men and women in areas of work, pay and social security and for access to goods and services.
Acestea acoperă dreptul la egalitate de tratament între bărbaţi și femei în domeniul muncii, al remuneraţiei și securităţii sociale și privind accesul la bunuri și servicii.
They provide special protection to pregnant women and those who have recently given birth, and attempt to establish common standards for women who are selfemployed and helping spouses.
Aceste directive asigură o protecţie specială femeilor însărcinate și lăuzelor, și încearcă să stabilească standarde comune pentru femeile care exercită o activitate independentă și își ajută soţii în activitatea acestora.
Equal treatment at work
Egalitatea de tratament la locul de muncă
Men and women must receive equal pay for doing the same work or work of equal value.
Bărbaţii și femeile trebuie să primească remuneraţie egală pentru aceeași muncă prestată sau pentru o muncă de aceeași valoare.
This principle was set out in Article 141 of the EC Treaty in 1957 and later implemented by Directive 75/117/EEC.
Prezentul principiu a fost stipulat în articolul 141 din Tratatul CE din 1957 și a fost pus în aplicare mai târziu, prin Directiva 75/117/CEE.
The notion of ‘equal pay’ includes social security benefits linked to occupational schemes.
Noţiunea de „egalitate de remuneraţie” include beneficii de securitate socială asociate regimurilor profesionale.
The right to equal access and payment of these benefits has been addressed by Directive 86/378/EC – amended by 96/97/EC.
Dreptul la acces egal și plata egală a acestor beneficii a fost abordat în Directiva 86/378/CE – modificată prin Directiva 96/97/CE.
IN
ÎN
The EC Treaty also provided the basis for legislation on equal treatment of men and women in employment and occupation.
Tratatul CE a asigurat de asemenea baza pentru legislaţia privind egalitatea de tratament între bărbaţi și femei în încadrarea în muncă și în profesie.
This was taken up by Directive 76/207/EEC (amended in 2002), which implemented the principle of equal treatment regarding working conditions and access to employment, self-employment and vocational training.
Aceasta a fost asumată prin Directiva 76/207/CEE (modificată în 2002), care a pus în aplicare principiul egalităţii de tratament privind condiţiile de muncă și accesul la încadrarea în muncă, statutul de lucrător independent și pregătirea profesională.
A new Directive has been adopted in 2006 to consolidate and simplify all of these Directives.
O nouă directivă a fost adoptată în 2006 în scopul consolidării și simplificării tuturor acestor directive.
This new Directive will enter into force on 15 August 2009.
Această nouă directivă va intra în vigoare în data de 15 august 2009.
From that date on, Directives 75/117/EEC, 76/207/EEC, 86/378/EEC and 97/80/EC will be repealed.
Începând cu acea dată, vor abrogate Directivele 75/117/CEE, 76/207/CEE, 86/378/CEE și 97/80/CE.
ECLAWDEFINE ANDHARASSMENT?
CUM DEFINEȘTE DREPTUL COMUNITAR DISCRIMINAREA ȘI HĂRŢUIREA?
EC gender equality law distinguishes between direct and indirect discrimination, harassment and sexual harassment.
Legea CE privind egalitatea între sexe face distincţie între discriminarea directă și cea indirectă, hărţuire și hărţuire sexuală.
Direct discrimination Where one person is treated less favourably, on grounds of sex, than another is, has been or would be treated in a comparable situation.
Discriminare directă În cazul în care, pe criterii de sex, o persoană este tratată mai puţin favorabil decât este, a fost sau ar tratată o altă persoană aflată într-o situaţie similară.
If a woman is denied employment because of her pregnancy, this is a case of direct discrimination.
Dacă unei femei i se refuză încadrarea în muncă datorită faptului că este însărcinată, acesta este un caz de discriminare directă.
Indirect discrimination Where an apparently neutral provision, criterion or practice would put persons of one sex at a particular disadvantage compared with persons of the other sex, unless that provision, criterion or practice is objectively justified by a legitimate aim and the means of achieving that aim are appropriate and necessary.
De exemplu, o recrutare pentru un post care presupune o înălţime minimă de 170 cm a candidaţilor ar considerată drept discriminare indirectă, deoarece mai multe femei decât bărbaţi ar afectate în mod negativ de această regulă.
Harassment Where unwanted conduct related to the sex of a person occurs with the purpose or effect of violating the dignity of a person and creating an intimidating, hostile, degrading, humiliating or offensive environment.
Hărţuire În cazul în care apare un comportament nedorit asociat sexului unei persoane, cu scopul sau efectul de a încălca demnitatea unei persoane și de a crea un mediu intimidant, ostil, degradant, umilitor sau ofensator.
For example, repeated comments of a derogatory or contemptuous nature about a person’s sex.
De exemplu, observaţii repetate de natură depreciativă sau dispreţuitoare privitoare la sexul unei persoane.
Sexual harassment Where any form of unwanted physical, verbal, non-verbal or physical conduct of a sexual nature occurs, with the purpose or effect of violating the dignity of a person, in particular when creating an intimidating, hostile, degrading, humiliating or offensive environment.
Hărţuire sexuală În cazul în care apare orice formă de comportament inoportun de natură sexuală, zic, verbal sau non-verbal, cu scopul sau efectul de a încălca demnitatea unei persoane, în special atunci când creează un mediu intimidant, ostil, degradant, umilitor sau ofensator.
For example, unwelcome suggestions or demands of sexual nature from superiors or co-workers.
De exemplu, sugestii sau cereri inoportune de natură sexuală din partea superiorilor sau a colegilor.
Timeline: Gender Equality Directives
Cronologie: Directiveleprivind egalitateaîntre sexe