natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is now common practice for European countries to perform a final review or evaluation of their national drug strategy or action plan.
În prezent, efectuarea unei analize sau evaluări finale a¡strategiei sau planului de acţiune naţional în domeniul drogurilor este o practică comună pentru statele membre.
Usually, the aim is to assess the level of implementation achieved, as well as the changes in the overall drug situation, in order to develop the next strategy or action plan.
În general, se urmărește evaluarea nivelului de punere în aplicare atins, precum și schimbările în situaţia globală a¡drogurilor, în vederea elaborării unei viitoare strategii sau a unui viitor plan de acţiune.
This figure includes ‘labelled’ expenditure, which is planned by government for tasks related to drugs and identified as such in the budget.
Deși în prezent multe ţări par să adopte o¡strategie în domeniul alcoolului (Comisia Europeană, 2009b) pe lângă strategia în domeniul drogurilor, alte ţări și-au extins domeniul de aplicare al documentului de politică în domeniul drogurilor; un astfel de exemplu îl reprezintă decizia Irlandei de a¡include alcoolul într-o nouă strategie privind abuzul de substanţe.
Labelled expenditure is traced in official accountancy documents.
Evaluarea logicii, relevanţei și coerenţei interne a¡documentului de politică este o etapă preliminară a¡evaluării în unele ţări.
The greater part of drugrelated public expenditure is, however, ‘unlabelled’¢— that is, not identified as such in the national budget.
Punerea în aplicare a măsurilor prevăzute în documentele de politică este evaluată prin diferite metode.
Unlabelled expenditure must be estimated by a cost-modelling approach.
În unele ţări, datele sunt furnizate în mod curent de instituţiile responsabile cu punerea în aplicare.
Assessing the logic, relevance and internal consistency of the policy document is a preliminary evaluation step in some countries.
Printre motivele separării strategiilor se numără nevoia de a¡aborda în mod specific probleme asociate alcoolului, care sunt adesea de o¡importanţă diferită de cele cauzate de droguri, sau doar de a¡recunoaște limitele juridice dintre drogurile legale și cele ilegale.
Content analysis, sometimes including the development of problem trees or logical frameworks, is used to clarify the policy’s underlying theory and also to identify inconsistencies between objectives, actions and needs.
Pe de altă parte, importanţa consumului de alcool printre consumatorii de droguri ilegale sau nevoia de a¡adopta abordări legate de sănătatea publică axate pe stiluri de viaţă și tipuri de comportamente și nu pe substanţe individuale impun formularea unei strategii combinate.
Data for different years are only available for labelled expenditures.
Dificultatea stabilirii efectelor unei strategii în domeniul drogurilor asupra problemei drogurilor este recunoscută de majoritatea evaluatorilor.
In 2008, 22 EU Member States reported a total labelled expenditure on the drugs problem of EUR¢4.2 billion.
Din păcate, această analiză include rar o comparaţie la nivel european, iar aceasta a condus la asocierea în anumite ţări a reducerii consumului de canabis cu conţinutul politicii naţionale respective în domeniul drogurilor, în timp ce datele indică o¡tendinţă extinsă la nivel internaţional.
For the 16 countries that reported in both 2005 and 2008, total labelled public expenditure rose from EUR¢2.10 billion to EUR¢2.25 billion.
Cheltuielile publice privind toate aspectele fenomenului consumului de droguri în Europa au fost estimate la 34¡miliarde¡EUR în 2005 (OEDT, 2008a).
As a proportion of gross domestic product, total labelled expenditure decreased in nine countries, increased in six countries and remained unchanged in one country¢(8).
Această cifră include cheltuielile „dedicate”, care sunt planificate de guvern pentru activităţi legate de droguri și identificate ca
The implementation of the actions foreseen in policy documents is assessed with different methods.
Capitolul 1: Politici și legislaţie drogurilor de 4,2¡miliarde¡EUR.
In some countries, data are routinely provided by the institutions responsible for implementation.
Pentru cele 16 ţări care au transmis rapoarte în 2005 și în 2008, totalul cheltuielilor publice dedicate a¡crescut de la 2,10¡miliarde¡EUR la 2,25¡miliarde¡EUR.
In others, service providers or regional authorities are asked to fill in a questionnaire on the level of implementation and, sometimes, about the difficulties encountered.
Ca proporţie din produsul intern brut, totalul cheltuielilor publice dedicate totale sa redus în nouă¡ţări, a¡crescut în șase ţări și a¡rămas neschimbat într-o ţară¡(8).
Public expenditure related to drugs can be classified according to the international classification of the functions of government (COFOG) system.
În Scoţia, cea mai recentă estimare a¡costurilor economice și sociale ale abuzului de droguri este de 5,1¡miliarde¡EUR în 2006.
Of the total labelled expenditure categorised by seven reporting countries (EUR¢1.82 billion), most came within two government functions: health (60¢%) and public order and safety (34¢%) (that is, police services, law courts, prisons).
Jumătate din aceste costuri au fost atribuite „costurilor sociale extinse”, inclusiv costurile victimelor infracţiunilor săvârșite de consumatorii problematici de droguri și suferinţa emoţională a¡familiilor consumatorilor decedaţi în urma consumului de droguri.
This imbalance can be explained by the fact that expenditure on public order and safety tends to be embedded in broader and more general programmes of action against crime (unlabelled expenditure) (EMCDDA, 2008d).
Din costul social și economic total, 96¡% a¡fost atribuit consumului problematic de droguri și 4¡% consumului recreativ de droguri.
The difficulty of establishing the effects of a drug strategy on the drug problem is acknowledged by most evaluators.
Cheltuielile publice în legătură cu drogurile pot fi clasificate conform sistemului de clasificare a¡funcţiilor administraţiei publice (COFOG).
Nevertheless, a review of the drug situation, based on epidemiological indicators and other health or law enforcement data, is generally provided in conjunction with attempts to link some policy elements with observed changes in the drug situation.
Din cheltuielile totale dedicate clasificate de șapte ţări care au transmis rapoarte (1,82¡miliarde¡EUR), majoritatea au apărut în cadrul a¡două funcţii guvernamentale: sănătatea (60¡%) și ordinea și siguranţa publică (34¡%) (respectiv serviciile de poliţie, tribunalele și penitenciarele).
Unfortunately, the analysis rarely includes a European comparison, and this has led to some countries connecting declines in cannabis use to the content of their national drugs policy, while data point to a¢larger international trend.
Acest dezechilibru se poate explica prin faptul că cheltuielile privind ordinea și siguranţa publică tind să fie integrate în programe mai extinse și mai generale de acţiune împotriva infracţionalităţii (cheltuieli nededicate) (OEDT, 2008d).
Social costs of drug use
Costurile sociale ale consumului de droguri
The interpretation of data is one of the key steps of an evaluation.
Majoritatea ţărilor europene au examinat sau au introdus în cadrele lor juridice diferenţe între droguri.
In some countries, this is the sole responsibility of the national drug coordination body, while in others external evaluators, special commissions or expert groups are mandated to take stock of the data, assess the results and formulate recommendations for the next strategy or action plan.
O¡opţiune similară a¡fost discutată în Estonia în 2009, însă zece din 13 experţi ai Ministerului de Justiţie sau declarat împotriva diferenţierii pedepselor în funcţie de substanţe și sa hotărât ca legislaţia să nu se modifice.
Determining the social cost of drug use reveals the amount that would be saved if drug use were abolished, and identifies the different components of cost and the size of the contribution of each sector in society.
Determinarea costului social al consumului de droguri arată suma care ar fi economisită dacă ar fi interzis consumul de droguri, și identifică diferitele componente ale costului și dimensiunea contribuţiei fiecărui sector al societăţii.
This information can help to determine funding priorities.
Aceste informaţii pot ajuta la stabilirea priorităţilor de finanţare.
Public expenditure is a fraction of social costs, in the form of direct costs only from the general government perspective.
Cheltuielile publice reprezintă o¡fracţiune a¡costurilor sociale, sub formă de costuri directe doar din perspectiva generală a¡guvernului.
Social costs also include indirect costs (e.g. loss of productivity due to morbidity and mortality) and costs from private stakeholders (e.g. private healthcare).
Costurile sociale includ și costuri indirecte (de exemplu, pierderea productivităţii din cauza morbidităţii și mortalităţii), și costuri din partea factorilor implicaţi din sectorul privat (de exemplu, asistenţă medicală privată).
led some countries to develop pragmatic solutions, such as linking separate drugs and alcohol strategies through an overarching public health strategy or through a single national drugs and alcohol coordination body (e.g.¢Portugal).
Organele legislative din Uniunea Europeană au la îndemână o¡gamă variată de diferenţieri și de măsuri de control, în funcţie de măsura în care substanţa este destinată comercializării și vânzării legale datorită proprietăţilor sale comerciale, industriale sau medicinale.
Future work in this area will be to assess the qualities of different models of linking drugs and alcohol strategies in Europe.
Cea de a¡doua categorie se referă la restricţii precum limita de vârstă a¡cumpărătorului și, uneori, a¡consumatorului, sau la eliberarea autorizaţiilor pentru punctele de vânzare.
Social cost studies are time-consuming and expensive.
Studiile privind costurile sociale sunt îndelungate și costisitoare.
For this reason, information on the social costs of drug use in Europe is scarce.
Din acest motiv, informaţiile privind costurile sociale ale consumului de droguri în Europa sunt insuficiente.
Recent estimates of the social costs of drugs have been made for Finland and the United Kingdom (Scotland).
Au fost publicate estimări recente privind costurile sociale ale consumului de droguri pentru Finlanda și Regatul Unit (Scoţia).
Direct costs related to the use of illicit drugs and misuse of pharmaceuticals in Finland were estimated at between EUR¢200 million and EUR¢300¢million in 2007.
Costurile directe asociate consumului de droguri ilegale și abuzului de produse farmaceutice în Finlanda au fost estimate la o¡valoare între 200 și 300¡milioane¡EUR în 2007.
Indirect costs were estimated between EUR¢500 million and EUR¢1 100 million in the
Costurile indirecte au fost estimate la o¡valoare între 500¡milioane¡EUR și 1¡100¡milioane¡EUR în același an.
Public expenditure on all aspects of the drugs phenomenon in Europe was estimated at EUR¢34 billion
Cea mai mare parte din costurile indirecte au fost determinate de valoarea pierderii de vieţi omenești din cauza deceselor premature.
See Table PPP-10 in the 2010 statistical bulletin.
A¡se vedea tabelul PPP-10 din Buletinul statistic pentru 2010.
Economic recession and drug problems same year. Social welfare accounted for the largest portion, nearly a third, of all direct costs, followed by the enforcement of public order and safety, which accounted for about a quarter.
Republica Cehă și Regatul Unit au introdus restricţii privind vânzarea de medicamente împotriva răcelii care conţin pseudoefedrină, deoarece acestea sunt achiziţionate pentru fabricarea ilegală a¡amfetaminelor.
The largest portion of indirect costs came from the value of life lost due to premature death.
Legea privind medicamentele a¡fost, de asemenea, utilizată în mod eficient în Austria în vederea restricţionării vânzării produselor de tip „spice” fără a¡incrimina consumatorii (OEDT, 2009a).
The European Commission (2009a) estimates that the current economic downturn is comparable to the 1930s¢recession.
Legile privind drogurile oferă un al doilea set de opţiuni pentru a¡diferenţia substanţele.
In 2009, the gross domestic product of the EU Member States slumped by 4.0¢%, much more than in earlier crises.
Aceste opţiuni pot fi prezentate sub forma unei piramide a¡metodelor de diferenţiere (Ballotta etal., 2008).
EU labour markets weakened dramatically, with unemployment increasing by one third (from 6.7¢% in 2008) and predicted to reach 11¢% in 2010.
La baza piramidei se află sistemul de diferenţiere care utilizează clasificarea prin lege.
Employment declined substantially: the creation of 9.5 million¢jobs in¢2006–08 is expected to give way to a¢loss of 8.5¢million in 2009–10.
Sancţiunea pentru o¡infracţiune la regimul drogurilor variază în mod oficial în funcţie de clasa sau
In Scotland, the most recent estimate of the economic and social costs of drug misuse is EUR¢5.1 billion in 2006.
Recesiunea economică și problemele legate de consumul de droguri nocivitatea substanţei implicate, în conformitate cu definiţia din listele elaborate în legi sau direct asociate acestora.
Half of these costs were attributed to ‘wider social costs’, including the costs to victims of crime perpetrated by problem drug users and the emotional pain experienced by the families of drug users who have died as a result of their drug use.
De exemplu, în Bulgaria, Cipru, Ţările de Jos, Portugalia, România și Regatul Unit, legea impune sau încredinţează autorităţilor penale sarcina de a¡distinge între tipuri de droguri pentru orice infracţiune; în Spania, Letonia și Malta, sancţiunea variază doar în cazul unei acuzaţii de trafic de droguri.
Of the total social and economic cost, 96¢% was attributed to problem drug use and 4¢% to recreational drug use.
La al treilea nivel, diferenţierile sunt efectuate conform recomandărilor de urmărire penală sau conform precedentului judiciar.
The consequences of an economic recession on drug use and drugrelated problems were examined during the 2010¢conference of the International Society for the Study of Drug Policy (ISSDP).
Comisia Europeană (2009a) estimează că actuala încetinire a creșterii economice este comparabilă cu recesiunea din 1930.
For instance, more unemployed teenagers may sell drugs and thereby increase the availability and use of cannabis among their peers.
În 2009, produsul intern brut în statele membre ale UE sa redus cu 4,0¡%, mult mai mult decât în cazul crizelor anterioare.
Some young adults may also use drugs to cope with stress and economic difficulties, though a decline in income could lead others to cut their expenditure on drugs.
Pieţele forţei de muncă din UE sau diminuat spectaculos, rata șomajului crescând cu o treime (de la 6,7¡% în 2008) și se preconizează că va atinge 11¡% în 2010.
Existing drugrelated problems can be affected too, either directly, with poorer drug users turning to more efficient and risky routes of administration, or indirectly, through a reduction of services due to cuts in public spending.
Ocuparea forţei de muncă sa redus considerabil: se prevede că crearea a 9,5 milioane de locuri de muncă în 2006-2008 va fi înlocuită de o pierdere de 8,5 milioane de locuri de muncă în 2009-2010.
Assessing the full impact of the current recession will take time, notably because of the multiple mechanisms described above and because the effects will unfold over years. Now, however, governments that are considering cutting expenditure in the drugs field need to take into account the cost-effectiveness of existing measures.
Consecinţele unei recesiuni economice asupra consumului de droguri și asupra problemelor legate de droguri au fost examinate în cursul conferinţei din 2010 a Societăţii Internaţionale pentru Studierea Politicilor în Domeniul Drogurilor (ISSDP).
Most European countries have examined or implemented distinctions between drugs in their legal frameworks.
Una dintre constatările generale este aceea că există o gamă largă de posibile mecanisme de impact.
Recent examples are the new Czech Penal Code, in which offences of possession for personal use that involve cannabis, or its active component THC, attract a lower maximum penalty than those involving other substances.
De exemplu, mai mulţi adolescenţi șomeri pot vinde droguri și pot crește astfel disponibilitatea și consumul de canabis în rândul colegilor lor.
A¢similar option was discussed in Estonia in¢2009, but 10¢of 13 experts interviewed by the Ministry of Justice were against substance-based differentiation of offences and it was decided not to change the law.
Unii tineri adulţi pot, de asemenea, consuma droguri pentru a face faţă stresului și dificultăţilor economice, deși reducerea venitului iar putea determina pe alţii să își reducă cheltuielile pentru droguri.
In the Netherlands, the government accepted the recommendation of the Advisory Committee on Drugs Policy to reconsider the number of schedules.
Problemele existente în legătură cu drogurile pot fi, de asemenea, afectate, fie direct, consumatorii de droguri mai săraci adoptând moduri de administrare mai eficiente și mai riscante, fie indirect, printr-o reducere a serviciilor din cauza reducerii cheltuielilor publice.
Republic and the United Kingdom have introduced restrictions on the sale of cold remedies containing pseudoephedrine, as they are purchased to make illicit amphetamines.
Vârful piramidei metodelor de diferenţiere este format de aprecierea procurorilor sau a¡judecătorilor în timpul punerii în aplicare a¡legii.
Medicines law was also used effectively in Austria to restrict the sale of ‘Spice’ products without criminalising users (EMCDDA, 2009a).
În acest caz, natura substanţei este unul dintre criteriile luate în considerare atunci când se hotărăște neurmărirea penală a¡autorului unei infracţiuni sau o¡sancţiune mai mică.
Legislatures in the European Union have a wide range of distinctions and control measures available, depending on the extent to which the substance is intended for licit marketing and sale due to its commercial, industrial or medicinal properties.
Deși datele au fost limitate, OEDT (2009e) a¡constatat că au existat diferenţe între sentinţe chiar și atunci când drogurile erau considerate la același nivel conform legii.
A first set of options are controls outside of drug laws, which may be split into three categories: unrestricted sale; restricted sale without medical supervision, and restricted sale with medical supervision.
În Republica Cehă, unde toate drogurile sunt clasificate la același nivel în lege, 44¡% din pedepsele pentru infracţiuni privind deţinerea de heroină au fost pedepse cu închisoarea, comparativ cu 39¡% din pedepse pentru deţinerea de pervitină (metamfetamină) și 11¡% pentru canabis.
In the first category, consumer protection law has been used to control the sale of certain goods — for example, arguably psychoactive substances by smart shops, or new and not yet controlled substances.
În Regatul Unit, pentru persoanele reţinute pe loc, pedepsele medii pentru infracţiuni de deţinere au fost de cinci luni pentru cocaină, șapte luni pentru ecstasy și zece luni pentru heroină.
The second category refers to restrictions such as age limits of the purchaser, and sometimes the user, or the licensing of sales outlets.
Pedepsele medii pentru infracţiuni de trafic de droguri (exclusiv infracţiuni privind importul și exportul) au fost de 29 de luni pentru ecstasy și de 37 de luni pentru cocaină și heroină.
This describes alcohol and tobacco control, but may also include cannabis sales in coffee shops in the Netherlands and sale of certain volatile substances in, for example, the United Kingdom.
Totuși, aceste trei substanţe sunt incluse în aceeași categorie.
The third category encompasses laws regulating pharmacy sales, including over-the-counter cough and cold remedies, as well as prescription medication. In the last few years, the Czech
Aceasta sugerează că judecătorii observă diferenţe în nivelurile de nocivitate sau gravitate asociate cu diversele droguri, altele decât cele semnalate de legislaţie.
The penalty for a drugs offence officially varies according to the class or harmfulness of the substance involved, as defined by lists which are established in or directly linked to the laws.
Totuși, în prezent, guvernele care iau în calcul reducerea cheltuielilor în domeniul drogurilor trebuie să aibă în vedere raportul cost-eficienţă al măsurilor existente.
For example, in Bulgaria, Cyprus, the Netherlands, Portugal, Romania and the United Kingdom, the law instructs or requests the prosecuting authorities to distinguish between types of drugs for any offence; in Spain, Latvia and Malta, the penalty is only varied for a charge of drug trafficking.
Cantităţile-limită care delimitează infracţiunile, precum cele avute în vedere în cazul deţinerii pentru consum personal, reprezintă un element de diferenţiere la toate nivelurile piramidei.
At¢the second level of the pyramid, drugs may be equally classified, but the law provides specific exemptions, in
Tabelul „Topic overview” publicat recent de
Chapter 1: Policies and laws
Capitolul 1: Politici și legislaţie sociale sau alte programe.
The weight threshold of cocaine may be equal to that of heroin (e.g. Denmark) or 10 times heavier (e.g. Latvia).
Pe lângă aceasta, cercetarea se axează în mod predominant pe epidemiologie și evaluarea intervenţiilor, oferta de droguri și reducerea acesteia, precum și evaluarea politicilor fiind slab reprezentate.
Overall, it appears that distinguishing between drugs in EU Member States is not only a matter of formal classification under drugs laws.
În ansamblu, coordonării între politică, cercetare și practică îi lipsește o¡abordare coerentă pe termen lung.
It also stems from the type of law used to control drugs, prosecutorial guidelines and judicial precedent, the relative quantity thresholds established and the attitudes of the judiciary when implementing the law.
Activitatea de cercetare la nivel naţional este completată de Al șaptelea program-cadru al Comunităţii Europene pentru activităţi de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013).
the form of lower penalties, for the possession of a small amount of cannabis for personal use, without aggravating circumstances, as in Belgium, the Czech Republic, Ireland and Luxembourg.
OEDT privind cantităţile-limită a¡identificat diferenţe considerabile în temeiul juridic și în cantităţile substanţelor.
At the third level, distinctions are made according to prosecutorial guidance or judicial precedent. In Denmark, for example, a State Prosecutor directive advises different fines to be requested for possession of different drugs, while in Germany, a Constitutional Court decision, noting the constitutional ban on excessive punishment, calls for less severe measures for minor offences of possession of cannabis for personal use.
Aceste cantităţi-limită pot fi stabilite prin legi sau prin decrete ministeriale sau guvernamentale (de exemplu, Republica Cehă, Grecia, Italia, Cipru, Lituania, Ungaria, Austria) ori prin recomandări privind urmărirea penală (Danemarca, Ţările de Jos, Finlanda, Norvegia) ori prin ambele (Belgia, Portugalia), și chiar prin orientări referitoare la sancţiuni (Finlanda).
Strengthening research capacity in the drugs field has been on the European agenda in recent years.
Cantităţile-limită pot fi diferite de la o¡ţară la alta pentru infracţiuni similare; de exemplu, începerea urmăririi penale pentru deţinere de rășină de canabis este posibilă pentru orice cantitate în Lituania sau pentru 6¡g¡în multe landuri germane.
In 2008, the European Commission funded a study ‘Comparative analysis of research into illicit drugs in the European Union’ and, in September 2009, organised a conference to discuss ways to improve drugrelated research capacity in the European Union¢(9).
De asemenea, cantităţile-limită nu arată nicio concordanţă între relaţia dintre droguri, pragul de greutate pentru canabis variind de la de trei ori (Cipru) până la de zece ori (Ţările de Jos) pragul de greutate pentru heroină.