natgillin/translations-raw huggingface dataset:
How wealthy are Europeans?
Care este situa ţ ia financiară a europenilor?
Standards of living in Europe have improved significantly over the past decade.
Standardele de v ia ţ ă în Europa sau î m bună tă ţ it semnificativ în cursul ultimilor 10 ani.
Based on the PPS, which makes international comparisons possible, EU standards of living are among the highest in the world.
Pe baza SPC, care face posibilă compara ţ ia la nivel intern a ţion al , standardele de v ia ţ ă în UE se situează printre cele mai înalte din lume.
GDP per inhabitant in PPS (2005)
PIB pe cap de locuitor în SPC (2005)
Sources: IMF, Eurostat.
Surse: FMI, Eurostat.
The standard of living in the EU varies.
Standardul de v ia ţ ă în UE este variabil.
GDP per inhabitant (in PPS) is highest in Luxembourg and lowest in Bulgaria.
Cel mai ridicat PIB pe cap de locuitor (în SPC) sa înregistrat în Luxemburg, iar cel mai scăzut în Bulgaria.
The EU is striving to narrow the gap between its rich and poor members, strengthen the European economy, make it more competitive and create more jobs so we can all enjoy a better quality of life.
UE se străduiește să reducă d i ffie r e n ţ a între statele sale membre bogate și sărace, să întărească economia europeană, să o facă mai competitivă și să creeze mai multe locuri de muncă, astfel încât fiecare ce tă ţfie an să beneficieze de o mai bună calitatea v ie ţ i i .
As it is, GDP growth is currently faster in the poorer countries which have joined the EU since 2004 than in the other member states.
În starea actuală, creșterea PIB este, în prezent, mai rapidă în ţ ă r i le mai sărace care sau alăturat UE începând cu 2004 decât în celelalte state membre.
GDP per inhabitant in PPS in the EU-27 (2005)
PIB pe cap de locuitor în SPC în UE-27 (2005)
Standards of living can also vary from region to region within a single country.
Standardele de v ia ţ ă pot, de asemenea, varia de la regiune la regiune într-o singură ţ ar ă .
In some regions of the EU, as the map shows, GDP per inhabitant in PPS is less than 50% of the EU-27 average.
În anumite regiuni ale UE, după cum indică harta, PIB pe cap de locuitor se situează sub 50 % din media UE-27.
In the most prosperous regions it can be more than 25% above the EU-27 average.
În regiunile mai prospere, acesta poate depăși cu peste 25 % media UE-27.
The EU has created so-called Structural Funds to help even out these differences by improving living standards in poorer regions.
UE a creat așa-numitele fonduri structurale pentru a reduce acest ed i ffie r e n ţfie prin î m bună tă ţ ire a standardelor de v ia ţ ă în regiunile mai sărace.
Over 35% of the EU’s budget is used to boost the economies of these regions, and in turn strengthen the EU as a whole.
Peste 35 % din bugetul UE este destinat dezvoltării economiilor acestor regiuni, ducând în final la dezvoltarea UE în totalitatea sa.
GDP per inhabitant in PPS as a percentage of the EU-27 average (2004)
PIB pe cap de locuitor în SPC ca procentaj din media UE-27 (2004)
Less than 50% 50-75% 75-90% 90-100% 100125% 125% or more No data
Maximum 50 % 50-75 % 75-90 % 90-100 % 100-125 % Minimum 125 % Nu există date
Source: European Commission.
Sursă: Comisia Europeană.
How healthy are Europeans?
Care este situa ţ ia medicală a europenilor?
Although Europeans are leading longer and healthier lives, they can do more to protect themselves from the two biggest single causes of death — heart disease and cancer.
Cu toate că europenii trăiesc mai mult și sunt mai sănătoși, ei ar putea face eforturi și mai mari pentru a se proteja de cele două cauze principale ale decesului - afecţiuni le cardiace și cancerul.
A healthy and active lifestyle helps.
Un stil de v ia ţ ă sănătos și activ constituie un factor pozitiv.
Smoking, poor diet and lack of exercise are among the factors that increase your risk of ischaemic heart disease, in which clogged or damaged arteries deliver too little blood to the heart.
Fumatul, proastele obiceiuri alimentare și sedentarismul se numără printre factorii care cresc riscul de afecţiuni cardiace ischemice, afecţiuni care comportă un aport insuficient al sângelui la inimă, din cauza vaselor sanguine obturate sau deteriorate.
More men than women die of these diseases in the EU, and the proportion of the population affected varies widely from one country to another.
În UE, aceste afecţiuni sunt mai frecvente la b ă r b a ţ i decât la femei, iar p ro p o r ţ ia p o pu la ţie i afectate variază în mare măsură de la o ţ ar ă la alta.
In 2004, Hungary had the highest death rate from cancer for both men and women.
În 2004, Ungaria a înregistrat cea mai ridicată rată de mortalitate ca urmare a cazurilor de cancer, atât la b ă r b a ţ i , cât și la femei.
France had the lowest death rate from ischaemic heart disease for both sexes.
Fr an ţ a a înregistrat cea mai scăzută rată de mortalitate ca urmare a afecţiuni lor cardiace ischemice în cazul ambelor sexe.
Deaths from cancer (malignant neoplasms) and ischaemic heart disease in the EU-25 per 100 000 inhabitants (2004)
Decese cauzate de cancer (tumori maligne) ş i de afecţiuni cardiace ischemice în UE-25 la 100 000 de locuitori (2004)
0 Source: Eurostat.
Sursă: Eurostat.
Physical exercise is good for health.
E x e r ci ţ i u l fizic este benefic pentru sănătate.
A Eurobarometer survey published in November 2006 showed that 64% of people in the EU engaged in some sort of physical activity in an average week.
Un sondaj Eurobarometru publicat în noiembrie 2006 a arătat că 64 % din p o pu la ţ ia UE a desfășurat o activitate fizică în cursul unei săptămâni obișnuite.
Top of the list was Finland, where 83% of those polled said they were involved in physical effort via recreational, sports or leisure-time activities.
Prima pe listă este Finlanda, unde 83 % dintre persoanele chestionate au răspuns că desfășoară activi tă ţ i pentru recreere, culturale și sportive.
The Finns were followed by the Dutch, with 79%, and the Lithuanians, with 78%.
Pe locul doi sau situat olandezii, cu 79 %, și lituanienii, cu 78 %.
Least active were the Portuguese, followed by the Romanians and Maltese.
Cel mai puţin activi au fost portughezii, u r m a ţ i de români și de maltezi.
Percentage of people interviewed in the EU-27 who take no regular exercise (2006)
Procentajul persoanelor chestionate în UE-27 care nu de s f ă ş o ar ă activi tă ţ i sportive în mod regulat (2006)
Source: Eurobarometer.
Sursă: Eurobarometru.
Overall, more men than women go in for sports, and the younger you are, the more physically active you are likely to be.
În general, numărul b ă r b a ţ i lor este mai mare decât cel al femeilor în ceea ce privește desfășurarea activi- tă ţ i lor sportive, iar activitatea fizică este mai frecventă în cazul tinerilor.
The graph shows the percentage of people interviewed in each EU country who say they get no physical exercise in a given week.
Tabelul arată procentajul persoanelor chestionate în fiecare ţ ar ă UE care au răspuns că nu desfășoară activi tă ţ i fizice pe parcursul unei săptămâni.
The European social model takes different forms in different countries, but all EU countries aim to be fair and caring societies.
Modelul social european ia forme diferite în f unfic ţie de ţ ar ă , dar toate statele membre ale UE aspiră la o societate echitabilă și receptivă la nevoile ce tă ţfie n i lor lor.
Tax revenue helps pay for social protection systems (such as pension, healthcare and unemployment benefits) which are designed to protect vulnerable members of society.
O b li g a ţ i i le fiscale servesc la fi n an ţ are a sistemelor de p ro te c ţie socială (ca, de exemplu, pensiile, in de m n i z a ţ i i le de șomaj și de îngrijire medicală) care au ca scop protejarea membrilor vulnerabili ai s o c ie tă ţ i i .
The amount of money spent on each inhabitant varies from country to country.
Sumele plătite pentru fiecare locuitor variază de la ţ ar ă la ţ ar ă .
As the population ages, those in work have to support an increasing number of senior citizens.
Pe măsură ce p o pu la ţ ia îmbătrânește, p o pu la ţ ia activă trebuie să s us ţin ă numărul tot mai mare al ce tă ţfie n i - lor vârstnici.
To take account of this trend, and to keep welfare costs under control, EU countries are redesigning their social protection systems.
Pentru a lua în considerare această te n din ţ ă și pentru a ţin e sub control costurile de p ro te c ţie socială, ţ ă r i le UE își modifică sistemele de p ro te c ţie socială.
Europe’s social model has to be modernised to preserve it for future generations.
Modelul social european trebuie modernizat astfel încât acesta să poată fi m e n ţin u t pentru g e n era ţ i i le viitoare.
Spending on four types of social protection per inhabitant in PPS, EU-25 (2004)
Costul pentru patru tipuri de p ro te c ţie socială pe locuitor în SPC, în UE-25 (2004)
0 Old age Sickness/healthcare Disability Unemployment
Boală/îngrijire medicală
Education, research and the information society
Ed uca ţie , cercetare și societatea in f o r m a ţion ală
The EU’s ambition is to become the world’s most dynamic knowledge-based economy.
A mbi ţ ia UE este să devină cea mai dinamică economie bazată pe cunoaștere la nivel mondial.
That means investing heavily in research (the source of new knowledge) and in education and training, which give people access to that new knowledge.
Acest lucru presupune o investi ţie considerabilă în cercetare (sursa cu n o ș t in ţ el o r noi), ed uca ţie și formare, care permit p o pu la ţie i să aibă acces la aceste in f o r m a ţ i i noi.
Particularly important is training the workforce in information technology skills, and providing easier and faster access to the Internet for schools, businesses and people at home.
Tot atât de importantă este formarea f o r ţ ei de muncă necesare în domeniul tehnologiei in f o r m aţie i și furnizarea într-un mod mai rapid și mai ușor a accesului la internet pentru școli, întreprinderi și persoane fizice, la domiciliu.
A thriving economy needs people to stay in work longer and to learn new skills throughout their working lives.
O economie înfloritoare se bazează pe o p o pu la ţie cu activitate de muncă de lungă durată, care își î m bună tă ţfie ș te în mod constant c o m pe te n ţ ele pe durata activi tă ţ i i profesionale.
‘Lifelong learning’ is the watchword.
„ În v ă ţ are pe tot parcursul v ie ţ i i ” este cuvântul de ordine.
In the EU, the number of adults taking part in learning activities has been rising — reaching 9.6% of people aged between 25 and 64 in 2006.
În UE, numărul a d u l ţ i lor care participă la activi tă ţ i le de formarea crescut, ajungând în 2006 la 9,6 % din popu- la ţ ia cu vârste cuprinse între 25 și 64 de ani.
As it competes for economic success in the global marketplace, the European Union is up against ‘traditional’ rivals such as Japan and the United States and newer ones like China and India.
În lupta sa pentru succes economic pe p ia ţ a mondială, Uniunea Europeană se confruntă cu rivali „ tr a d i ţion a li ” ca Japonia și Statele Unite, precum și cu al ţ i i mai noi, cum ar fi China și India.
Education is the key to success — for individuals and for the EU as a whole.
Ed uca ţ ia reprezintă cheia către succes – atât pentru persoanele fizice, cât și pentru UE în general.
How much of its wealth does each EU country spend on educating its people?
Care este procentajul alocat de UE din fonduri proprii pentru ed uca ţ ia p o pu la ţie i ?
Total public spending on education as a percentage of GDP (2003)
Totalul cheltuielilor publice destinat ee duc aţie i , ca procentaj din PIB (2003)
NL: figures include public spending on government-dependent private institutions.LU: figures do not include tertiary education.
NL: cifrele includ costurile publice pentru in s t it u ţ i i private fi n an ţ a te de guvern. LU: cifrele nu f a cre ffie r in ţ ă la în v ă ţ ă m â n tul universitar.
Education beyond the minimum school leaving age — and especially at university level — is the key to a satisfying career for many people, and is essential in giving the EU a well-qualified workforce.
Ed uca ţ ia după finalizarea studiilor obligatorii și, în special, la nivel universitar, reprezintă cheia reușitei profesionale pentru mul ţ i europeni și este e se n ţ i ală în dotarea Uniunii cu p o pu la ţie activă calificată.
In today’s EU, the vast majority of young people have been educated to upper secondary level or beyond.
În momentul de f a ţ ă , în UE, marea majoritatea tinerilor au urmat un în v ă ţ ă m â n t postliceal superior sau au depășit acest nivel.
Percentage of 20 to 24-year-olds completing at least upper secondary education (2005)
Procentajul tinerilor între 20 ş i 24 de ani care au absolvit în v ă ţ ă m â n tul postliceal superior (2005)
Source: Eurostat, labour force survey.
Sursă: Eurostat, sondaj privind f o r ţ a de muncă.
The subjects Europeans study
Disciplinele de studiu alese de europeni
Women, whose educational attainments were below men’s in Europe a generation ago, have now caught up.
Femeile, ale căror realizări educaţional e erau inferioare celor înregistrate de p o pu la ţ ia masculină pentru g e n era ţ ia precedentă, au eliminat, în prezent, această d i ffie r e n ţ ă .
In 2004, nearly 55% of young people graduating from higher education in the EU were women.
În 2004, aproape 55 % din tinerii a b s o lv e n ţ i de în v ă ţ ă m â n t superior în UE erau femei.
The subjects Europeans choose to study tend to differ according to their gender: more men choose science, computing and engineering, while more women choose the arts, humanities and law.
Disciplinele de studiu alese de europeni diferă în f unfic ţie de sex: un număr mai mare de b ă r b a ţ i aleg disciplinele ș t i in ţ i fi ce , informatica și ingineria, în timp ce mai multe femei optează pentru arte frumoase, discipline umane și drept.
Europe needs well-qualified people in all walks of life.
Europa are nevoie de p o pu la ţie activă de ţin â n d calificările necesare în toate domeniile de activitate.
In particular, it needs more women in professional careers, and more scientists (of both genders) to carry out vital research.
În special, este nevoie de un număr mai mare de femei având o carieră profesională și mai mul ţ i oameni de ș t i in ţ ă (de ambele sexe) pentru a efectua cercetări de i m p o r t an ţ ă vitală.
Higher education graduates by gender and field of study, EU-25 (2004)
A b s o lv e n ţ i de în v ă ţ ă m â n t superior, în f unfic ţie de sex ş i disciplină de studiu, UE-25 (2004)
Humanities Law Science, mathematics Engineering, manufacturing & arts & computing & construction Source: Eurostat.
Sursă: Eurostat.
Better education means better job prospects
Studii mai bune pentru perspective profesionale mai bune
On the whole, the less educated you are, the more likely you are to be unemployed.
În general, cu cât o persoană are mai puţin e studii, cu atât aceasta își găsește mai greu un loc de muncă.
If you have completed ‘tertiary’ education (e.g. a university degree course), your risk of being out of work is less than half that of someone who never got beyond primary or lower secondary schooling.
Persoanele absolvente de în v ă ţ ă m â n t universitar (care de ţin o diplomă universitară) au de două ori mai multe șanse decât cele care au absolvit doar în v ă ţ ă m â n tul primar sau în v ă ţ ă m â n tul mediu.
Unemployment rate by educational level for people aged 25 to 64, EU-27 (2006)
Rata ş o m aj u lu i în f unfic ţie de nivelul educaţional pentru persoane cu vârsta între 25 ş i 64 de ani, UE-27 (2004)
Level 0–2: lower secondary Level 3–4: upper secondary Level 5–6: tertiary
Nivel 0-2: în v ă ţ ă m â n t mediu Nivel 3-4: în v ă ţ ă m â n t liceal Nivel 5-6: în v ă ţ ă m â n t universitar
All over the EU, more and more firms and households are connected to the Internet, and more business is being done online — which boosts efficiency.
În toată Uniunea Europeană, din ce în ce mai multe întreprinderi și consumatori casnici se conectează la internet și tot mai multe tr an z a c ţ i i se realizează online – ceea ce duce la o creștere reală afle fi c ie n ţ ei.
By 2006, more than 90% of businesses and 49% of households in the EU-27 had access to the Internet.
Până în 2006, un număr mai mare de 90 % din întreprinderi și peste 49 % din consumatorii casnici din UE-27 aveau acces la internet.
However, there are big national differences.
Există, totuși, mari d i ffie r e n ţ el a nivel nfla ţion al .
For example, 80% of households in the Netherlands had Internet access in 2006 while in Romania this figure was only 14%.
De exemplu, 80 % din consumatorii casnici din Ţ ă r i le de Jos aveau acces la internet în 2006, în timp ce în România acest număr a reprezentat doar 14 %.
One of the EU’s priorities is to ensure that all its citizens have fast, reliable access to the Internet and the skills to handle information technology.
Una dintre p r i ori tă ţ i le UE constă în a se asigura că t o ţ i ce tă ţfie n i i săi beneficiază de acces rapid și fiabil la internet și că aceștia de ţin c o m pe te n ţ ele necesare pentru utilizarea tehnologiei in f o r m a ţion ale .
The ‘digital divide’ between people in different countries and regions must be narrowed.
„Decalajul digital” care separă ce tă ţfie n i i diferitelor ţ ă r i și regiuni trebuie redus.
Percentage of households with access to the Internet (2006)
Procentajul consumatorilor casnici care au acces la internet (2006)
Source: Eurostat, survey on ICT usage.
Sursă: Eurostat, sondaj privind utilizarea TIC.
Research: key to the future
Cercetarea: cheia viitorului
But the EU figure masks considerable difference between national performances. Figures for 2005 show that Sweden and Finland already outspend Japan, while other EU countries spend less than 1%.
Cifrele pentru 2005 arată că Suedia și Finlanda au depășit Japonia în ceea ce privește cheltuielile, în timp ce alte ţ ă r i din UE au cheltuit mai puţin de 1 %.
Total spending on R & D as a percentage of GDP (2005)
Totalul cheltuielilor destinate cercetării ş i dezvoltării, ca procentaj din PIB (2005)
Figures are for 2004 for Belgium, Italy, Malta, the Netherlands, Romania, Slovenia and the United Kingdom.
Cifrele se referă la anul 2004 pentru Belgia, Italia, Malta, Ţ ă r i le de Jos, România, Slovenia și Regatul Unit.
Figures for Greece are for 2003.Source: Eurostat.
Cifrele pentru Grecia se referă la 2003. Sursă: Eurostat.
Europeans at work
Europenii la locul de muncă
Employment and the creation of more and better jobs for its citizens are top priorities for the EU.
Ocuparea și crearea unui număr mai mare de locuri de muncă de o calitate mai bună pentru ce tă ţfie n i i săi reprezintă p r i ori tă ţ i majore ale UE.
The Union must also help provide equal opportunities, so that everyone who wants to can work.
Uniunea trebuie, de asemenea, să ofere șanse egale, astfel încât toată lumea care vrea să lucreze să poată face acest lucru.
The aim is to raise the number of people of working age with jobs to the level of 70% of the working-age population by 2010.
Obiectivul urmărit este creșterea până în 2010 a numărului persoanelor a p ar ţin â n d p o pu la ţie i active care au un loc de muncă la 70 % din totalul p o pu la ţie i active.
The jobs people do
Sectoarele în care activează europenii
In the 1950s, more than 20% of the EU’s population worked in farming and around 40% in industry.
În anii ‘50, mai mult de 20 % din p o pu la ţ ia UE lucra în agricultură și aproximativ 40 % în industrie.
Since then, employment in agriculture and industry has fallen while the number of jobs in the services sector has soared.
De atunci, rata angajărilor în domeniul agriculturii a scăzut, în timp ce numărul locurilor de muncă în domeniul serviciilor a crescut.
By 2004, more than two thirds of jobs in the 25-nation EU were in the services sector.
Până în 2004, mai mult de două treimi din locurile de muncă din UE-25 sau înregistrat în sectorul serviciilor.
The figure for agriculture was 5.0% and for industry 27.9%.
Procentajul pentru agricultură a fost de 5,0 %, iar pentru industrie, de 27,9 %.
Recent figures show that, while employment levels continue to rise in services and fall in agriculture, the number of industrial jobs has remained relatively stable.
Cifre recente arată că, în timp ce nivelul ocupării f o r ţ ei de muncă este în continuă creștere în domeniul serviciilor și în continuă scădere în domeniul agriculturii, numărul locurilor de muncă în industrie sa m e n ţin u t relativ stabil.
Percentage of workforce employed in agriculture, industry and services, EU-27 (1998 and 2006)%
Procentajul f o r ţ ei de muncă în domeniul agriculturii, industriei și serviciilor, UE-27 (1998 și 2006)
How many people work in the EU?
Care este p o pu la ţ ia activă în UE?
In 2006, 64.3% of people of working age in the EU-27 had jobs.
În 2006, 64,3 % din p o pu la ţ ia aptă de muncă în UE-27 a avut un loc de muncă.
The level was highest in Denmark and lowest in Poland.
Nivelul cel mai ridicat sa înregistrat în Danemarca, iar cel mai scăzut în Polonia.
It is also different for men and for women.
Acest nivel diferă, de asemenea, în f unfic ţie de sex.
Employment rate for 15 to 64-year-olds (2006)
Rata ocupării f o r ţ ei de muncă pentru p o pu la ţ ia cu vârste cuprinse între 15 și 64 de ani (2006)%
Tackling unemployment is vital for the EU.
Combaterea șomajului este de o i m p o r t an ţ ă vitală pentru UE.
The unemployment rate varies from one country and region to another.
Rata șomajului diferă de la o ţ ar ă la alta și de la o regiune la alta.
In 2006, the Netherlands and Denmark had the lowest level of unemployment, while Poland had the highest.
În 2006, cel mai scăzut nivel al șomajului sa înregistrat în Ţ ă r i le de Jos și în Danemarca, iar cel mai crescut a fost observat în Polonia.
Overall, 7.9% of the EU’s labour force in the EU-27 was unemployed in 2006, compared with 4.6% in the United States.
Per ansamblu, 7,9 % din p o pu la ţ ia activă a UE nu a avut un loc de muncă în 2006, în raport cu 4,6 %, cât sa înregistrat în Statele Unite.
In all EU countries, women earn (on average) less than men.
În toate ţ ă r i le UE, femeile câștigă (în medie) mai puţin decât b ă r b a ţ i i .
The gender pay gap is widest in Estonia and Cyprus, where women earned 25% less than men in 2005.
Cea mai mare disparitate salarială între sexe sa înregistrat în Estonia și Cipru, unde, în 2005, femeile câștigau cu 25 % mai puţin decât b ă r b a ţ i i .
It is narrowest (4%) in Malta.
Această d i ffie r e n ţ ă este mai mică în Malta (4 %).
If the EU is to increase its working population, better pay and conditions are needed to attract more women into the labour market.
În cazul în care UE dorește o creșterea popu- la ţie i active, vor fi necesare c o n d i ţ i i mai bune de lucru ș ire m un era ţ i i mai mari pentru a atrage un număr mai mare de femei pe p ia ţ a muncii.
The average gender pay gap in the EU narrowed from 17% to 15% between 1998 and 2005.
Disparitatea salarială medie între sexe, în UE, a scăzut de la 17 % la 15 % între 1998 și 2005.
The EU must also keep both men and women working longer.
UE trebuie, de asemenea, să încurajeze atât b ă r b a ţ i i , cât și femeile să lucreze cât mai mult timp.
It is making a special effort to help people of all ages to find jobs and keep them.
Uniunea depune eforturi deosebite pentru a ajuta popu- la ţ ia din orice grupă de vârstă să își găsească și să își păstreze un loc de muncă.
That includes policies to encourage part-time work and to remove conflicting pressures between work and family life.
Acest lucru presupune elaborarea de politici care să încurajeze munca cu jumătate de normă și să reconcilieze v ia ţ a profesională cu cea personală.
Gender pay gap (2005)
Disparitatea salarială medie între sexe (2005)
Sources: Eurostat.
Sursă: Eurostat.
Equal opportunities for all?
Ş an se egale pentru t o ţ i
In each age bracket, more men than women have jobs in the EU.
În toate grupele de vârstă, numărul persoanelor care au un loc de muncă în UE este mai mare în cazul b ă r b a ţ i lor decât în cel al femeilor.
This is sometimes due to discrimination in the workplace, sometimes the result of personal choice or cultural traditions.
Acest lucru se datorează uneori discriminării la locul de muncă sau este rezultatul unei alegeri personale sau a tr a d i ţ i i lor culturale.