natgillin/translations-raw huggingface dataset:
They demonstrate an awareness amongst policy makers of the importance of this age educationally, and, more specifically, its importance in countering social inequality and poor educational outcomes. They attest to a political will to promote the participation of children under-3 from families at risk in ECEC.
Ele demonstrează o conştientizare în rândul factorilor de decizie cu privire la importanţa care trebuie acordată acestui grup de vârstă din punct de vedere educaţional şi, mai exact, importanţa sa în combaterea inegalităţii sociale şi a rezultatelor slabe din învăţământ.
From now on, the questions that must be raised relate to the effectiveness of initiatives, that is, which ones really work and deliver the required results?
Aceste iniţiative atestă în plus că este nevoie de voinţă politică pentru a promova participarea copiilor sub 3 ani, din familii expuse riscurilor, la programele ECEC.
However, apart from the English-speaking countries, the Nordic countries, Spain, France and the Netherlands, very few countries mention procedures for evaluating government policies encouraging access of the youngest children or give their results (Chapter 3, section 4).
Întrebările care se pun de acum înainte trebuie să se refere la creşterea eficienţei acestor iniţiative, pentru a se stabili care sunt cele care funcţionează de fapt şi care dau rezultatele necesare Cu toate acestea, în afară de ţările în care se vorbeşte limba engleză, ţările nordice, Spania, Franţa şi Olanda, foarte puţine ţări menţionează proceduri de evaluare a politicilor guvernamentale de încurajare a accesului la educaţie a copiilor din grupele mici de vârstă sau prezintă rezultatele acestor proceduri (Capitolul 3, pct. 4).
A notable feature of the settings for 03 year olds in many countries is their previous function as
În mai multe ţări, o caracteristică remarcabilă a structurilor pentru copiii cu vârste între 0-3 ani, este
5 childminding centres ().
16funcţionarea lor anterioară ca centre de îngrijire la domiciliu (
An analysis of the regulations relating to provision for this age group (Chapter 4) reveals an increasing concern for education and social welfare. More precisely, objectives relating to the wellbeing of children – their emotional, physical and social development have been assigned to ECEC settings.
În multe ţări europene, serviciile adresate acestui grup de vârstă au încă un rol economic – de cele mai multe ori, prin grija acordată îngrijirii copiilor, se creează premisele ca ambii părinţi să poată lucra, acest lucru având ca efect o mai
Remember that, in effect, when day nurseries were established in the nineteenth century, they were given the role of childminding and safekeeping working class children.
Amintiţi-vă că, de fapt, atunci când sau înfiinţat, în secolul al XIX-lea, creşele au avut rolul de a educa şi de a îngriji copiii clasei muncitoare.
Freeing mothers from their responsibility to educate their children and enabling them to join the workforce, day nurseries were destined to perform a prophylactic role: to preserve young children from illnesses due to poor hygiene which, at the time, resulted in a high mortality rate.
Prin eliberarea mamelor de responsabilitatea de a-şi creşte copiii, care le-a permis acestora să se întoarcă la locul de muncă, creşele au avut ocazia de a juca şi un rol profilactic: acela de a feri copiii de bolile la care erau supuşi din cauza igienei necorespunzătoare şi care, la momentul respectiv, a dus la o rată ridicată a mortalităţii.
Apart from the level of education of staff responsible for 03 year-olds, the main difficulty which still exists in most European countries is the lack of capacity (Chapter 3). Provision is particularly lacking in rural areas.
Dacă funcţia de îngrijire a copilului rămâne evidentă în cadrul structurilor care furnizează servicii educaţionale pentru copii de vârste mici, trebuie salutată şi dezvoltarea acestor structuri, în majoritatea ţărilor europene.
For historical and political reasons there is also a shortage of places in Eastern and Central European countries (Czech Republic, Estonia, Latvia, Poland Romania and Slovakia) but it would be wrong to say that the problem lies in these countries only.
O analiză a reglementărilor referitoare la facilităţile oferite acestui grup de vârstă (Capitolul 4), arată o preocupare crescândă pentru educaţie şi asistenţă socială.
The problem is more widespread and affects all countries with the exception of the Nordic countries.
Mai exact, pentru structurile ECEC, au fost stabilite obiectivele legate de bunăstarea copiilor – care se referă la satisfacerea nevoilor lor emoţionale, fizice şi sociale de dezvoltare.
The lack of provision affects parents’ choice in deciding whether or not to look after their children at home and, consequently, affects the career development of mothers.
Instruirea personalului responsabil cu îngrijirea copiilor sub 3 ani se înscrie în tradiţia sanitară şi de protecţie socială (Capitolul 5).
This second issue will be examined later.
Personalul lucrează sub directa îndrumare a unei serii de profesionişti din psihologie, medicină şi asistenţă socială.
It is appropriate, therefore, to examine the obstacles to participation and factors which may prevent children from attending ECEC settings. These factors are varied.
În unele ţări, pot fi chemaţi ad hoc şi alţi profesionişti (fizioterapeuţi, logopezi şi psihologi) să ofere tratament şi consiliere.
In the first instance there is the scarcity of provision and the fees charged.
Rolul de consilier educaţional este adesea asumat de către un psiholog.
The opening hours of centres and how compatible these are with the working hours of mothers is another contentious point.
În afara nivelului de educaţie a personalului responsabil pentru copiii de 0-3 ani, principala dificultate care încă mai există în majoritatea ţărilor europene este lipsa de spaţii (Capitolul 3).
Other factors operate in a more subtle way.
În zonele rurale aceste tipuri de structuri lipsesc aproape cu desăvârşire.
In countries such as Estonia, Lithuania, Austria and even Romania, it appears as though the generous system of parental leave and allowances encourages parents to choose to look after children at home rather than use ECEC settings.
Din motive istorice şi politice există, de asemenea, un deficit de locuri şi în ţările Europei Centrale şi de Est (Republica Cehă, Estonia, Letonia, Polonia, România şi Slovacia), dar ar fi greşit să spunem că problema se află numai în aceste ţări.
This phenomenon can be reinforced when legislation requires a reduction in parental leave and allowances if the child attends an education/care setting, even if attendance is only parttime.
Problema este mult mai răspândită şi afectează toate ţările, cu excepţia ţărilor nordice.
In other countries such measures are more flexible in that parental rights are adjusted in relation to the number of hours a child attends a setting.
Lipsa acestor structuri afectează alegerea părinţilor în ceea ce priveşte decizia de a avea sau un grijă de copiii lor la domiciliu şi, în consecinţă, afectează dezvoltarea carierei mamelor.
However, in either case it would appear that these measures have a dissuasive effect on parents.
Acest al doilea aspect va fi analizat mai târziu.
Norway’s position highlights the issues faced.
Aceşti factori sunt foarte diverşi.
Families in Norway (as in Sweden and Finland) can choose to look after their 13 year-old in the home and receive cash payments rather than place their child in an education/care centre.
Pe primele locuri se situează lipsa de oferte educaţionale şi faptul că pentru participarea la aceste programe sunt percepute taxe.
In spite of this generous offer, it appears that fewer families take advantage of it when the number of ECEC places increases; in other words, when given the opportunity, the majority of parents resort to an education/care setting for their child.
Orele de deschidere ale centrelor şi compatibilitatea acestora cu programul de lucru al mamelor este un alt punct sensibil.
Furthermore, a national survey in 2002 revealed a negative correlation between the level of education and parental income and the take-up of these services.
Sunt şi factori care par să funcţioneze într-un mod mult mai subtil.
Lowincome families use the education/care settings less and prefer to take advantage of the financial benefits of looking after their children at home.
Beneficiile oferite părinţilor, sub formă de concediu parental şi/sau indemnizaţii pentru creşterea şi îngrijirea copilului (Capitolul 3, pct.
The study carried out in the Flemish Community of Belgium also reveals the influences of the socioeconomic and cultural status of families with respect to choices made in the education of young children.
1) pot împiedica participarea, chiar dacă pe piaţă sunt disponibile suficiente oferte de servicii.
The survey conducted in 2004 shows that participation rates are lower among children from deprived ethnic minority backgrounds and those from single parent families.
În ţări precum Estonia, Lituania, Austria şi chiar România, se pare că acest sistem generos, în ceea ce priveşte concediul parental şi indemnizaţiile, îi încurajează pe părinţii să-şi îngrijească copiii mai degrabă la domiciliu, decât să apeleze la programele şi structurile ECEC.
However, these groups benefit from a legal right to priority access. Such socially vulnerable families reject ECEC services due to formal and informal obstacles.
Acest fenomen poate fi consolidat, dacă legislaţia impune o reducere a concediului pentru creşterea copilului şi a indemnizaţiilor, în cazul în care copilul este înscris într-o structură de educaţie/îngrijire, chiar dacă participarea este doar part-time.
Formal obstacles include waiting lists, the requirement for regular attendance and the obligation to respect the rules of the setting.
În alte ţări, astfel de măsuri sunt mai flexibile, prin aceea că drepturile părinteşti sunt ajustate în funcţie de numărul de ore în care un copil participă la un program educativ.
The informal obstacles include the ‘first come first served’ system, the ways in which information about services is disseminated, the
Cu toate acestea, se pare că aceste măsuri au un efect descurajator asupra părinţilor, în ambele cazuri.
6 language used and the attitudes of staff ().
Poziţia Norvegiei scoate în evidenţă problemele cu care se confruntă.
Early Childhood Education and Carein Europe: Tackling Social and Cultural Inequalities
Astfel de familii vulnerabile social resping serviciile ECEC din cauza unor obstacole formale şi informale.
There is a political choice between promoting the care of the youngest children at home or encouraging participation in ECEC.
Există o opţiune politică între promovarea îngrijirii copiilor mai mici la domiciliu sau încurajarea participării acestora la programele ECEC.
If the choice is that children should be encouraged into education/care settings then the measures to be implemented are different from those needed for the alternative choice.
În cazul în care se optează pentru încurajarea participării copiilor la programele de educaţie/îngrijire, urmează apoi să fie puse în aplicare măsurile corespunzătoare, diferite de cele necesare în celălalt caz.
In the first case, there is a need for more investment so that provision can be increased, access made easier, opening hours extended and improvements made in quality - particularly in the training requirements for personnel.
În primul caz, este nevoie de mai multe investiţii, astfel încât structurile să poată fi extinse, să fie facilitat accesul, să se extindă programul şi să fie realizate progresele în domeniul calităţii – în special în ceea ce priveşte formarea personalului.
If the alternative choice is made, parental longterm leave would need to be promoted and financial incentives given to encourage take-up.
În cazul în care s-ar alege cealaltă alternativă, ar trebui promovată creşterea duratei concediului parental şi a stimulentelor financiare.
This political choice principally concerns children at-risk as research suggests that they get the greatest benefit from attendance at an ECEC quality setting.
Această opţiune politică se referă în principal la copii din grupele de risc, iar cercetătorii sugerează că cel mai mare beneficiu pentru ei ar fi să participe la programe de calitate din cadrul structurilor ECEC.
Home-based education, even when providing parental support, is usually not enough to close the educational gap.
Educaţia la domiciliu, chiar şi atunci când se oferă sprijin părinţilor pentru creşterea copilului este, de obicei, insuficientă pentru a acoperi decalajul educaţional.
The data presented in Chapter 2 are illuminating with respect to the inequalities between men and women at work particularly in households with at least one child.
Datele prezentate în Capitolul 2 sunt relevante în problema inegalităţii dintre bărbaţi şi femei la locul de muncă, în special în ceea ce priveşte gospodăriile în care creşte cel puţin un copil.
In these households, the female activity rate is significantly lower than the male’s.
Pentru aceste gospodării, rata de ocupare a mamelor este semnificativ mai mică decât cea a taţilor.
It is not surprising that the differential is related to the age of the children in the household: when the youngest child in the family is under 2 years of age, less than 60 % of women state that they are in work or looking for work.
Nu este surprinzător faptul că diferenţa este legata de vârsta copiilor din gospodărie: atunci când cel mai mic copil din familie are sub 2 ani, mai puţin de 60 % dintre femei declară că au un loc de muncă sau că se află în căutarea unui loc de muncă.
This rate increases to 75 % when the youngest child reaches the age of 12.
Aceasta rată creşte la 75 %, atunci când cel mai mic copil ajunge la vârsta de 12 ani.
More precisely, the female activity rate shows a marked reduction when at least one child is under the age of 2.
Mai precis, rata de ocupare a persoanelor de sex feminin se reduce remarcabil, atunci când cel puţin unul dintre copii are vârsta sub 2 ani.
When the youngest child reaches the age of 3 the rate increases significantly.
Când cel mai mic copil ajunge la vârsta de 3 ani, rata creşte semnificativ.
The existence of a child and its age has no effect on men’s work activity: not only is their rate of activity systematically higher than women’s but it also unaffected by the age of children in the household.
Existenţa unui copil şi vârsta acestuia nu are nici un efect asupra activităţii bărbaţilor aflaţi în câmpul muncii: nu numai că rata lor de activitate este sistematic mai mare decât cea a femeilor, dar ei nu sunt afectaţi de vârsta copiilor din gospodărie.
This pattern can be observed, with some variations, throughout the majority of EU member states but particularly in the Czech Republic, Hungary and Slovakia.
Acest model poate fi observat, cu unele variaţii, în majoritatea statelor membre ale Uniunii Europene, dar în special în Republica Cehă, Ungaria şi Slovacia.
The political decisions and measures taken with respect to the education of children under 3 years will determine whether the inequalities between men and women in employment persist or are reduced.
Deciziile politice şi măsurile luate cu privire la educaţia copiilor sub 3 ani vor stabili dacă inegalităţile dintre femei şi bărbaţi în domeniul ocupării forţei de muncă persistă sau se reduc.
Summary and Conclusions
Doar timpul va demonstra.
Sweden, municipalities are expected to provide a place for all children from their first birthday.
În Finlanda, acest drept începe la sfârşitul anului de concediu de maternitate/paternitate.
The Norwegian government aims to provide a guaranteed place in a ECEC setting to all children between 0 and 5 years since 2006.
Guvernul norvegian şi-a propus ca obiectiv, din 2006, să ofere un loc garantat într-o structură ECEC tuturor copiilor între 0 şi 5 ani.
Similarly, Lithuania, Latvia and Slovenia guarantee provision for all children from the age of 1.
În mod similar, şi în Lituania, Letonia şi Slovenia este garantat acest serviciu, pentru toţi copiii începând cu vârsta de 1 an.
In short, it would seem that the unitary model gives rise to guaranteed access to education/care services.
Pe scurt, se pare că modelul unitar dă naştere unui acces garantat la servicii de educaţie/îngrijire.
It must also be noted that in most of the countries which have adopted this model, the opening hours are generally extended to meet the flexible working hours of parents.
De asemenea, trebuie remarcat faptul că, în cele mai multe dintre ţările care au adoptat acest model, există opţiunea pentru un program prelungit, pentru a veni în întâmpinarea programului de lucru flexibil pe care îl pot avea părinţii.
The unitary system of education for young children also extends to the curriculum in these countries.
Sistemul unitar de educaţie pentru copii se extinde, de asemenea, şi asupra curriculumului din aceste ţări.
Nordic countries have developed policies for the curriculum, its content and teaching methods which cover the whole ECEC age group.
Ţările nordice şi-au dezvoltat politici pentru curriculum, conţinut şi metode de predare, care acoperă întregul grup de vârstă ECEC.
Such an approach means that these countries accord the same importance to education, socialisation and care throughout the entire period of the unitary system.
O astfel de abordare înseamnă că aceste ţări acordă aceeaşi importanţă educaţiei, socializării şi îngrijirii pe întreaga perioadă a participării la program.
The United Kingdom (England) has also started the introduction of a single quality framework for early learning and childcare from birth to age five, thus ending the distinction between education and care and between birth-to-three and three-to-five provision.
Şi în Marea Britanie (Anglia) a început introducerea unui cadru calitativ unic pentru educaţia timpurie şi îngrijirea copilului, de la naştere până la vârsta de cinci ani, încheindu-se astfel distincţia între educaţie şi îngrijire, precum şi între structurile care se adresează copiilor între 0 – 3 ani şi între 3 – 5 ani.
For at least half of the twentieth century, ECEC has been the centre of educational debates which have pitted a child-centrist view (today characterised as socio-constructivist) against an instructionist view.
Pentru cel puţin jumătate din secolului al XX-lea, ECEC a fost în centrul dezbaterilor privind educaţia care are în centru copilul – puerocentristă (azi, caracterizată ca socio-constructivistă), prin comparaţie cu punctual de vedere centrat pe instrucţie (instrucţionist).
It is therefore logical to use this template to analyse the various educational programmes established in different countries.
Prin urmare, este logic să utilizăm acest şablon pentru a analiza diverse programe educaţionale implementate în diferite ţări.
Two teaching models based upon those established by the research world have been identified in the comparison of programmes in Chapter 4.
Pe baza rapoartelor internaţionale de cercetare, sau delimitat două modele de predare, care au fost identificate şi prezentate comparativ, în Capitolul 4.
Model A brings together educational provision which is centred on the notion of the development of the whole person and the promotion of learning through self-determined activity, spontaneous exploration and play.
Modelul A reuneşte structurile educaţionale centrate pe conceptul de dezvoltare integrală a copilului şi promovarea învăţării prin activităţi auto-determinate, joacă şi explorare spontană.
Interactions between peers and cooperative work are favoured and symbolic or pretend play is considered equally important as cultural learning.
Se acordă o atenţie sporită interacţiunilor între colegii şi lucrului în echipă, iar jocul aparent sau simbolic este considerat la fel de important ca şi educaţia culturală.
The role of adults is, on the one hand, to arrange the room, set out equipment for play and activities and organise the schedule and, on the other hand, to engage with the children in a manner which will encourage their cognitive and cultural learning (such as literacy, numeracy and science).
Rolul adulţilor este, pe de o parte, de a organiza spaţiul, de a pregăti echipamentul pentru joacă şi pentru alte activităţi şi de a organiza calendarul pe parcursul căruia se desfăşoară programul, iar, pe de altă parte, de a interacţiona cu copiii într-o manieră care săi încurajeze şi care să ducă la dezvoltarea abilităţilor cognitive şi culturale de învăţare ale copiilor (cum ar fi scrierea, citirea, calculul şi acumularea de noţiuni din domeniul ştiinţelor).
Educators are seen as the means to guide and support children in their social and intellectual growth.
Cadrele didactice sunt considerate a fi un mijloc de ghidare şi de sprijin pentru copii, pe perioada în care ei cresc şi se dezvoltă social şi intelectual.
Under model B early learning is inspired by the theories of education based on the transmission of knowledge and skills by the teacher.
În conformitate cu modelul B, învăţarea timpurie este inspirată de teoriile educaţionale bazate pe transmiterea de cunoştinţe şi competenţe prin intermediul unui profesor.
Language and academic skills linked to the primary curriculum are favoured.
Se acordă o atenţie sporită abilităţilor lingvistice şi academice legate de învăţământ primar.
Teaching methods are based on direct instruction, directed activities and reinforcement; a structured and planned curriculum underpins the whole process.
Metodele de predare se bazează pe instrucţiuni directe, activităţi supravegheate şi de consolidare a cunoştinţelor, la baza întregului proces aflându-se un curriculum structurat, planificat.
Figure 4.4a demonstrates the overall supremacy of model A over model B. With respect to provision for 3 to 6 year olds, where a national curriculum is in place, model A predominates everywhere except in Italy.
Figura 4.4a demonstrează supremaţia globală a modelului A în comparaţie cu modelul B. Cu privire la furnizarea de servicii educaţionale pentru copiii de 3 - 6 ani, acolo unde este în vigoare un curriculum naţional, modelul A predomină peste tot, mai puţin în Italia.
In few countries –particularly school structures– the curricula also reveal aspects from model B.
În câteva ţări, în special în cadrul structurilor şcolare, curriculumul prezintă şi aspecte ale modelului B.
In drawing this conclusion Leseman relies on the study by Stipek et al. (1998).
Rezumat şi concluzii celui de-al treilea an.
However, it also seems that an academic approach in an educationally-oriented setting at the age of 5 or 6 engendered slightly better academic results that those who, during all three successive years, underwent programmes based on the socioemotional approach.
Cu toate acestea, se pare că şi o abordare academică într-o structură orientată spre educaţie, la vârsta de 5 sau 6 ani, generează rezultate academice puţin mai bune decât cei care, în toţi cei trei ani, au participat la programe bazate pe abordarea socio-emoţională.
Moreover, no negative effects were detected on the socioemotional level.
Mai mult decât atât, nu au fost detectate nici un fel de efecte negative la nivel socio-emoţional.
In short, it is tempting to conclude that there are positive effects from the academic approach linked to basic skills around the age of 5 or 6 if it follows two years preschool learning which encourages socioemotional development.
Pe scurt, este tentant să tragem concluzia că există şi efecte pozitive ale abordării academice în ceea ce priveşte acumularea abilităţilor de bază în jurul vârstei de 5 sau 6 ani, în cazul în care această abordare se aplică după doi ani de educaţie preşcolară care încurajează dezvoltarea socio-emoţională.
Based on a detailed study of research in the field, Leseman (Chapter 1, p. 15) proposes the following hypothesis which may also be read as a recommendation:
Pe baza unui studiu detaliat de cercetare în domeniu, Leseman (Capitolul 1) propune următoarea ipoteză care poate, de asemenea, să fie interpretată ca o recomandare: