natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(a)Integrationintothe Galileo governance and managementstruc-tures was considered necessaryin order to handleissues such as the conclusion of an agreement among the owners of EGNOS 53,
(a)Integrarea în structurile de administrare și de gestionare ale sistemului Galileo afost considerată necesară pentru abordarea unor aspecte precum încheierea unui acord între diferiţii proprietari ai EGNOS 53, integrarea finanţării aferente sistemului EGNOS în cea pentrusistemul Galileo54șicalendarulpentrudesemnareaunui operator economic.
(b)At market level, the purpose of integration was to prepare the way for the market introduction of Galileo, using EGNOS as a precursor system,sinceit willdeliverregionalservicessimilartothreeof thefivefuture Galileoservices.
(b)La nivel de comercializare, scopul integrării era de a pregăti tere-nulpentruintroducereapepiaţăasistemului Galileo,utilizând EGNOS ca sistem precursor, întrucât acesta va furniza servicii regionale similare cutrei dintre cele cinci viitoare servicii oferite de Galileo.
Due to liability issues and uncertainty about the future of EGNOS financing and governance.
Din motive precum problemele
On the political front, EGNOS and Galileo have been integrated into a single European GNSS policy.
Pe plan politic, sistemele EGNOS și Galileo au fost integrate într-o politică europeanăunicăîn materiede GNSS.În modsimilar,dinpunctde vedere financiar, finanţarea programului EGNOS dela Comisie a fost incorporatăînfinanţarea Galileo.
Similarly, from a financial point of view, Commission funding for EGNOS has been incorporated into Galileo funding.
legate de responsabilitate și incertitudinea viitorului finanţării și administrării programului EGNOS.
In the absence of clear milestones and planning for EGNOS, this is only a conservative estimate.
În lipsa unei eșalonări și a unei
However, EGNOS has suffered from delays, and the main challenges of theprogramme,suchas marketdevelopment,certificationandthe role ofthe differentstakeholders, arestill unresolved:
Cutoateacestea,EGNOSafostafectatdeîntârzierișiprincipalele problemepecarele-aîntâmpinatprogramul,cumarfidezvolta-reapieţei,certificareașiroluldiferitelorpărţiinteresate,aurămas nesoluţionate:
(a)Since October 2004 a framework agreement on the ownership and future exploitation of EGNOS has beenundernegotiation.
(a)Dinoctombrie2004seaflăîncursdenegociereunacord-cadru privind transferul de proprietate și viitoarea exploatare a sistemului EGNOS.
Asof September 2008, there was still no such agreement.
Pânăîn septembrie 2008încă nu se ajunsesela niciun acord.
The EGNOS OS signal has technically been available since July 2006, but without an economic operatorit cannot be declared operational55.
Semnalulserviciului deschis al EGNOS este disponibil din punctdevederetehnicdiniulie2006,însănupoatefideclarat operaţionalînlipsa unui operator economic55.
(b)The GJU’s market penetration plan was never implemented and a certifiable version of EGNOSis not expected until March 2009, at leasttwo yearslaterthan expected56.
(b) Planul de pătrundere pe piaţă al GJU nuafost pus în aplicare niciodatășipânăîn martie2009nusepreconizeazăoversiune certificabilă a EGNOS, ceea ce presupune o întârziere de cel puţin doi anifaţă determenul prevăzutiniţial56.
REASONS FOR LIMITED SUCCESS
CAUZELE REUȘITEI LIMITATE
The GJU’s success in attaining its fourth objective was hampered by a number offactors:
GJU nu a reușit săîși atingă cel de al patrulea obiectiv din mai multe motive:
(a)the GJU’srole and mandate vis-à-vis EGNOS was not clear;
(a)rolulși mandatul GJUfaţă de EGNOS nuaufost definitecusufi-cientă claritate;
(b)the decision tointegrate EGNOSinto Galileo was detrimentalfor EGNOS;
(b)decizia de aintegra EGNOSîn Galileo afostîn detrimentul sistemului EGNOS;
(c)the EGNOSinstitutionalframeworkis very complex;
(c)cadrulinstituţional al EGNOS este prea complex;
(d)the GJU devoted toolittle effort to market development activities.
(d)GJUadepuspreapuţineeforturiînactivităţilededezvoltare a pieţei.
Agreement between the
Acordul între Comunitatea
The GJU’s role and mandate vis-à-vis EGNOS was not clear. The GJU statutes stated only that the GJU would‘oversee the optimal integration of EGNOS in Galileo’.
Rolul și mandatul GJU faţă de EGNOS nu au fost definite cu suficientă cla-ritate.Înstatutul GJUseafirma doarcă GJUtrebuie„săasigurecea mai bunăintegrare posibilă a EGNOSîn Galileo”.
According to the Tripartite Agreement57,ESA wasresponsible,throughits ARTES-9programme,forthetechnical development and operation of EGNOS.
Conform acordului tripartit57, ESA este organismul care era responsabil, prin intermediul programului său ARTES-9, de dezvoltarea tehnologică și de exploatarea EGNOS.
But these legal texts do not makeclear who wasthe overall EGNOS programme manager.Inthe absence of a programme manager, EGNOSclearlylacked along-term strategic vision58, which led to uncertainty, delays and cost overruns (Annex II).
Aceste texte legislative nu clarifică însă cine juca rolul de administrator global al programului EGNOS. În lipsa unui administrator al programului, este evident că EGNOS nu a dispus de o viziune stra-
European Community, the European Space Agency and the European Organisation for the Safety of Air Navigation on a European contribution to the development of a global navigation satellite system (GNSS), signed in 1998 (OJ L 194, 10.7.1998, p. 16).
Europeană, Agenţia Spaţială Europeană și Organizaţia Europeană pentru Siguranţa Navigaţiei Aeriene privind contribuţia europeană la dezvoltarea unui sistem global de navigaţie prin satelit (GNSS), semnat în 1998 (JO L 194, 10.7.1998, p. 16).
For instance: longterm financial
De exemplu: angajament
Even though the decision to integrate EGNOS into the concession nego-tiationssecuredcontinued Communityfunding,itatthesametime held upthe achievement ofthe EGNOS programme because:
Deși a asigurat continuarea finanţării comunitare, decizia de a integra EGNOSînnegocierilepentruconcesiuneaîntârziat,înacelașitimp, execuţia acestui program, din următoarele motive:
(a)delaysintheconcession negotiations put backthe EGNOStech-nological development deadlines; and commitment, stable technical baseline, clear path towards future governance, prioritisation of objectives with regard to EGNOS extension outside Europe, clear vision on complementarity of EGNOS and Galileo.
(a)întârzierilecareauafectatnegocierilepentruconcesionareau avut carezultat amânareatermenelor de dezvoltaretehnologică asistemului EGNOSși financiar pe termen lung, o bază tehnică stabilă, o tranziţie clară către viitoarea administrare, stabilirea unei ordini de prioritate a obiectivelor în ceea ce privește extinderea EGNOS în afara Europei, o viziune clară privind complementaritatea EGNOS cu Galileo.
According to the bilateral
În conformitate cu acordurile
(b)allactivityinconnection withtheappointmentofaneconomic operatorfor EGNOS wasstopped becausethis wastheresponsi-bility ofthe Galileo concession holder.
(b)toate activităţile în legătură cu desemnarea unui operator economic pentru EGNOS aufostîntrerupte,întrucât aceastăresponsa-bilitateîirevenea concesionaruluisistemului Galileo.
agreements between ESA and eight national air traffic (management) service providers and other agencies.
În plus, deoarece era necesar să se încheie un acord-cadru pentru EGNOS, negocierile pentru concesionare au devenit mai complexe.
In addition, the need to conclude a framework agreement for EGNOS madethe concession negotiations more complex.
bilaterale dintre ESA și opt prestatori de servicii de (de management al) trafic(ului) aerian naţionali și alte agenţii din acest domeniu.
The EGNOS institutional framework is very complex.
Cadrul instituţional al EGNOS este prea complex.
The various financial stakeholders in EGNOS all have different priorities.
Diversele părţi care deţin interese financiare în EGNOS au fiecare în parte alte priorităţi.
Asthe owner of EGNOS assets for the duration of the ARTES-9 programme, the ESA acts on behalf ofthe countries with afinancial stakeinthat programme.
Ca proprietar al activelor EGNOS pe durata programului ARTES-9,ESA acţioneazăînnumeleţărilorcaredeţinuninteresfinanciarînpro-gramulrespectiv.
In addition, the GJU‘s attention was dominated by institutional, financial andinternationalcooperationissuesandlimitedtimeandresources were devotedtotheearly developmentofasetofserviceenablersfor EGNOS:the GJU did not exploit FP6 marketdevelopmentresultsin a centralised way(paragraph 56) and did notimplementthe EGNOS market penetration plan.
În plus, GJU șia îndreptat atenţia cu preponderenţă către problemele deordininstituţionalșifinanciarsaucătrecelelegatedecoopera-reainternaţională,consacrândpreapuţintimpșipreapuţineresurse dezvoltăriidintr-ofazătimpurieaunuigrupdefactoriîn măsurăsă promoveze serviciile EGNOS: GJU nu a exploatat rezultatele activităţilor de dezvoltare a pieţei derulateîn cadrul PC6într-un mod centra-lizat(punctul 56) și nu aimplementat planul de pătrundere pe piaţă a EGNOS.
in its communication of May 2007 that ‘the timing of the handover of activities from the GJU to the GSA on 1 January 2007 has proven to be suboptimal (…).
60Comisia a recunoscut, în comunicarea sa din mai 2007, că modul în care a fost programată predarea activităţilor de la GJU către GSA la 1 ianuarie 2007 sa dovedit a fi sub așteptări.
The GSA was still in the process of being built up and its relationships with the Commission and ESA not settled.’
GSA era încă în curs de a fi constituită, astfel că relaţia acesteia cu Comisia și cu ESA încă nu fusese clar definită.
INADEQUATE PUBLICSECTOR GOVERNANCE
ADMINISTRAREAINADECVATĂ DE CĂTRE SECTORUL PUBLIC
The following sections focus on the division of roles and on how the Commission fulfilled its role as the key promoter of the Galileo programme.
Secţiunile următoare se concentrează pe repartizarea rolurilor și pe modul în care și-aîndeplinit Comisia rolul de promotor principal al programului Galileo.
UNCLEAR DIVISION OF ROLES
REPARTIZAREA NECLARĂ A ROLURILOR
The division of roles between the entities involved in the development and validation phase of the programme(EU and ESA Member States, Commission, GJU and ESA) was not clearly defined.
Nu sa stabilit în mod clar care este repartizarea rolurilor între entită-ţileimplicateîn etapa de dezvoltare și validare a programului(UE și statele membre ale ESA, Comisia, GJUși ESA).
The GJU’s ability to manage the programme effectively was constrained by:
Capacitatea GJU de a gestiona cu eficacitate programul a fost limitată de următoarele constrângeri:
(a)Its governance structure(Figure 2)The GJUstatutes gaveitasupervisoryrolevis-à-visthetechno-logicaldevelopment work to be done by the ESA.
(a)Structura sa de administrare(figura 2)Statutul GJUi-aconferitacesteia unrol desupraveghereaacti-vităţilordedezvoltaretehnologicăcareurmauafidesfășurate de ESA.
However,the ESA was both a founding member of the GJU (and thus represented on the Executive Committee and the Administrative Board) and a ’contractor’(recipient offunding andresponsibleforimplemen-tation underthe ESA/GJU agreement).
ESA era însă, în același timp, atât un membrufondator al GJU(și era, prin urmare,reprezentatăîn Comitetul executivși în Consiliul de administraţie), câtși un„contractant”(beneficiar defondurișiresponsabilădeimplementare,înconformitatecu acordul dintre ESA și GJU).
Thus,in practice,the GJU was notin a positionto supervisethe ESA effectively duetothis conflict ofinterestforthe ESA withinthe GJU.
Astfelcă,înpractică, GJUnueraîn măsură să supravegheze ESA în mod eficace din cauza conflictului deinterese care afecta ESA.
(b)Itstemporary nature
(b)Caracterul său provizoriu
Closing down the GJU before the end of the development and validation phase underminedits authority60.
Întreruperea activităţilor GJU înainte de terminarea etapei de dez-voltareși validarei-asubminat acesteia autoritatea60.
Later formally adopted by the
Ulterior adoptat oficial de Consiliul
The ESA/GJU agreement on implementing technological development activities in the development and validation phase (negotiated by the
Acordul încheiat între ESA și GJU cu privire la implementarea activităţilor de dezvoltare tehnologică pe durata etapei de dezvoltare și validare de administraţie al GJU și semnat de directorul executiv.
GJU Administrative Board and signed by the Executive Director.
(negociat de Comisie înainte ca GJU să devină operaţională 61) era lipsit de precizia necesară (un model mai bun ar fi fost acordurile ESA-
the ESA as the competent technical body, the Commission addressing thepoliticaldimensionandthe GJUaddressinguserrequirements and certification.
ar fi trebuit să fie complementare: ESA ar fi trebuit să fie organismul competentînproblemetehnice,Comisia,responsabilădedimen-siuneapoliticăși GJU,responsabilădecerinţeleutilizatorilorșide certificare.
The ESA is responsible for the
ESA este responsabilă pentru
The ESA was both involved in programme management (through the GJU) and responsible for the day-to-day management of the technological development activities of both Galileo and EGNOS.
ESA era implicată în administrarea programului (prin intermediul GJU) și, în același timp, era responsabilă de gestionarea curentă a activităţilor de dezvoltaretehnologică atât ale Galileo, câtși ale EGNOS.
The unclear division of roles resulted in unclear lines of accountability.
Repartizarea neclară a rolurilor a avut drept consecinţă lipsa de claritate lanivelulliniilordeasumarearesponsabilităţii.
Many decisions relating to Galileo wereaffectedbythefactthat nooneactor(Commission, GJU,ESA, Member States) assumed full responsibility:thedecisioninfavourofseparatedevelopmentand deployment phases,the choice of a PPP, acceptance ofthe bidders’ merger proposal, the ESA/GJU agreement, incomplete budgeting, delays to EGNOS technological development and the IOV industrial organisation.
Numeroasedecizii referitoare la Galileo aufost afectate de faptul că niciunul dintre actori(Comisie, GJU,ESA,statele membre)nuși-aasumatîntreaga responsabilitate: decizia în favoarea separării etapei de dezvoltare de etapa de implementare, alegerea tipului de PPP, acceptarea propunerii de fuzionare avansate de ofertanţi, acordul dintre ESA și GJU, bugetul incomplet, întârzierile suferite de activităţile de dezvoltare tehnologică a EGNOSși organizareaindustrială a validării pe orbită.
development of the space segment of Eumetsat programmes, and Eumetsat is responsible for the overall system.
dezvoltarea segmentului spaţial al programelor Eumetsat și Eumetsat este responsabilă pentru întreg sistemul.
The ESA–Eumetsat agreements are more elaborate on aspects such as:• financial liability, its breakdown into industrial price and ESA costs, and procedures to ensure that limits of financial liability are respected;• the use of a management margin and approval procedures;• the establishment of clear communication lines;• clear procedures for dealing with change notices that are not covered by the work initially envisaged;• ownership of physical and intellectual property.
Acordurile încheiate între ESA și Eumetsat definesc cu mai multă precizie aspecte precum:• răspunderea financiară, repartizarea acesteia în preţul industrial și în costurile ce urmează a fi suportate de ESA și procedurile prin care se asigură respectarea limitelor stabilite pentru răspunderea financiară;• utilizarea unei marje de gestionare și a procedurilor de aprobare;• stabilirea unor linii de comunicare clare;• proceduri clare pentru gestionarea notificărilor de modificare care nu sunt acoperite de lucrările prevăzute iniţial;• proprietatea fizică și intelectuală.
Management of the programme was also made more difficult by interventions by Member States in the management of individual programme components(paragraphs 23 and 49).
Gestionarea programului a fost complicată și mai mult de intervenţiile statelor membreîn gestionareacomponentelorindividuale ale pro-gramului(punctele 23și 49).
ESA applies the ‘fair-returns’ principle as part of its industrial policy.
ESA aplică principiul „profitului echitabil” în cadrul politicii sale industriale.
In other words, a country paying a contribution to ESA will receive, within a certain margin, industry contracts of a value equivalent to that contribution.
Cu alte cuvinte, o ţară care varsă contribuţii către ESA va primi, în anumite limite, contracte industriale în valoare egală cu contribuţia respectivă.
In theory, this principle applies to only 50 % of the budget for development and validation.
Teoretic, acest principiu nu se aplică decât pentru 50 % din bugetul pentru dezvoltare și validare.
In practice, it is not possible to apply such rules to 50 % of an activity that is managed as being one and indivisible.
În practică, este imposibil să se aplice aceste reguli numai pentru 50 % dintr-o activitate care este gestionată ca și cum ar fi unică și indivizibilă.
For example, on the implementation and financing of certain change notices, such as authentication, data exchange, high precision positioning service and the 5 December agreement.
De exemplu, în ceea ce privește punerea în aplicare și finanţarea anumitor notificări de modificare a contractului, cum ar fi autentificarea, schimbul de date, serviciul de poziţionare de mare precizie și acordul din 5 decembrie.
Framework agreement between the European Community and the European Space Agency (OJ L 261, 6.8.2004, p. 64).
Acordulcadru între Comunitatea Europeană și Agenţia Spaţială Europeană (JO L 261, 6.8.2004, p. 64).
GJU Supervisory Board(EU Member States)
Consiliul pentru programul de navigare al ESA(statele membre ale ESA)
ESA PB-Nav(ESA Member States)
Consiliul de supraveghere al GJU(Statele membre UE)
GJU Administrative Board
Consiliul de administraţie al GJU
GJU Executive Director
Directorul executiv al GJU
GJU Executive Committee
Comitetul executiv al GJU
Galileo Joint Undertaking
Întreprinderea comună Galileo
ESA-GJU agreement
Acordul ESA-GJU
Study contracts
Contracte pentru efectuarea de studii
The GJU was governed by an Executive Director, four Boards and an Executive Committee.
GJU era administrată de un director executiv, patru consilii și un comitet executiv.
All issues on the agenda of the Administrative Board were prepared at Executive Committee meetings and were first discussed at the level of the EU Member States by the Supervisory board and at the level of the ESA Member States at the PB-Nav (Programme Board on Satellite Navigation).
Toate chestiunile de pe ordinea de zi a Consiliului de administraţie erau pregătite în cadrul ședinţelor Comitetului executiv și erau dezbătute într-o primă fază la nivelul statelor membre ale UE, de către Consiliul de supraveghere, și apoi la nivelul statelor membre ale ESA, de către PB-Nav (Consiliul pentru programul de navigaţie prin satelit).
The ESA and the Commission had an equal number of votes on the Administrative Board, which required a consensus for all decisions.
ESA și Comisia deţineau un număr egal de drepturi de vot în Consiliul de administraţie, ceea ce însemna că pentru luarea deciziilor era necesar să se ajungă la un consens.
THE PROGRAMME LACKED A STRONG STRATEGIC SPONSOR AND SUPERVISOR
PROGRAMUL NU A BENEFICIAT DE UN PROMOTOR ȘI SUPERVIZOR STRATEGIC PUTERNIC
Such as the complementarity of
Cu privire, de exemplu, la
Between 1999 and 2004, the Commission actively played its role of initiating the programme and getting it started.
Între 1999 și 2004 Comisia a jucat un rol activ în ceea ce privește iniţierea și demararea programului.
Delays and cost overruns became apparent in the course of 2005, but no significant corrective action wastaken until March 2007.
În cursul anului 2005 au început să fie observateîntârzierișidepășiridecosturi,însăpânăîn martie2007 nus-aluat nicio măsură corectivăsemnificativă.
the two programmes, models for the future exploitation of EGNOS and Galileo or the implementation of system priorities.
complementaritatea celor două programe, la modelele de exploatare viitoare pentru Galileo și EGNOS și la implementarea priorităţilor stabilite pentru sistem.
Throughout the programme, the Commission, as the programme’s key promoter, did not observe a number of management principles, such as:
În calitatea sa de principal promotor al programului, Comisia nu a respectat, pe parcursul programului, un număr de principii de gestionare, cum arfi:
(a)Setting clear, realistic and acceptable objectives: the programme has multiple objectives, which resulted in a diverse range of stake-holderexpectations.Inadditiontoitspolitical,economicand technological motives(paragraph7), Member States have seen Galileo as a means of consolidating the European space industry.
(a)stabilireaunorobiectiveclare,realisteșiacceptabile:progra-mulareobiective multiple,ceeaceînseamnăcădiverselepărţi interesate au așteptări diferite. Pelângă considerentele politice, economice și tehnologice (punctul 7), statele membre au văzut în Galileoun mijlocdeconsolidareaindustrieispaţialeeuropene.
Forsome Member States,the possible military or defence use of the system has been an equally important objective.
Pentruanumitestate membre,posibilitateautilizăriisistemului înscopuri militaresau deapărareaconstituit, deasemenea, un obiectivimportant.
The Commission did not prioritisethe programme’s objectives.
Comisia nu arealizat oierarhizare a obiectivelor programuluiînfuncţie de priorităţi;
(b)Defining appropriate strategies and instruments to pursue them: the Commission has not pursued along-term strategic visionfor the EGNOS and Galileoprogrammes67buthasfocusedonshort-term goals and decisions. Thisisillustrated by:
(b)definireaunorstrategiiadecvateșiainstrumentelornecesare pentrupunereaînaplicareaacestora:Comisianuaîncercatsă elaboreze o viziune strategică pe termen lung pentru programele EGNOSși Galileo67,cis-aaxatpeobiectiveșideciziipetermen scurt,faptilustrat de următoarele:
(i) the absence of a roadmap for EGNOS and Galileo.
(i) inexistenţa unei foi de parcurs pentru EGNOS și Galileo.
Issues relat-ingto,forinstance,thefutureexploitation modelfor Galileo and EGNOS, theimplementation of system priorities(e.g. which service toimplement first) or the development of non-civilaviation markets for EGNOS still had to be resolved at the end of 2008;
Până lasfârșitulanului2008încănuerausoluţionateproblemele privind,deexemplu, modeluldeexploatareviitoarepentru Galileo și EGNOS, implementarea priorităţilor stabilite pentru sistem(de exemplu care serviciu vafiimplementat maiîntâi) saudezvoltareapieţelordestinateaviaţieicarenuestede natură civilă pentru EGNOS;
(ii)the problems encountered in negotiating a framework agreement for EGNOS.
(ii)problemele întâmpinate cu ocazia negocierii unui acord-cadru pentru EGNOS.
As part of European satellite navigation policy, the Commission proposed uniting the EGNOS and Galileo programmes under a single umbrella: the European satellite navigationprogrammes.However,thiswasdonewithout the prioragreement ofthe other EGNOS stakeholders (paragraphs 5 and 64) and withlittlethoughtforthecomplexity oftheinstitutionalframework.The GJU(andlaterthe GSA) was charged with negotiatingsuch an agreement, but atthe end of 2008 no progress had been made.
Întrucât fac parte din politica europeană de navigaţie prin satelit, Comisia a propus reunirea programelor EGNOS și Galileo într-un singur proiect: programele europene de navigaţie prin satelit. Acest pas sa realizat însă fără acordul prealabil al celorlalte părţi participantela programul EGNOS (punctele 5 și 64) și fără a acorda suficientă atenţie complexităţii cadrului instituţional.
As a result, technical issues (managed by the ESA) apart, no entity was empowered to take key decisions concerning EGNOS and to direct the programme;
GJU (și ulterior GSA) a fost desemnată responsabilă pentru negocierea unui astfel de acord, dar pânăla sfârșitul anului 2008 nu sefăcuseră progreseîn acest sens.Înconsecinţă,cuexcepţiaaspectelordeordintehnic (gestionate de ESA), nicio entitate nu era abilitată să ia decizii importante cu privirela EGNOSsausă conducă programul;
Even before the GJU became
Înainte chiar ca GJU să devină