natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Estimates of the prevalence of problem opioid use at national level over the period 2000–04 range between one and eight cases per 1 000 population aged 15–64 (based on midpoints of estimates).
Estim≤rile privind prevalen†a consumului problematic de opiacee la nivel na†ional în perioada 2000–2004 au variat între 1 ªi 8 cazuri la 1 000 de locuitori cu vârste cuprinse între 15–64 ani (pe baza punctului de mijloc al estim≤rilor).
Estimated prevalence rates of problem opioid use differ greatly between countries, although when different methods have been used within one country the results are largely consistent.
Estim≤rile privind prevalen†a consumului problematic de opiacee difer≤ mult de la o †ar≤ la alta, deªi atunci când într-o †ar≤ au fost utilizate mai multe metode, rezultatele au fost, în mare, coerente.
Higher estimates of problem opioid use are reported by Ireland, Italy, Luxembourg, Malta and Austria (5–8 cases per 1 000 inhabitants aged 15–64 years), and lower rates are reported by the Czech Republic, Germany, Greece, Cyprus, Latvia and the Netherlands (fewer than four cases per 1 000 inhabitants aged 15–64 years) (Figure 8).
Estim≤ri mai mari ale consumului problematic de opiacee sunt raportate de Irlanda, Italia, Luxemburg, Malta ªi Austria (5–8 cazuri la 1 000 locuitori cu vârste între 15–64 ani), iar Republica Ceh≤, Germania, Grecia, Cipru, Letonia ªi ¬≤rile de Jos (sub 4 cazuri la 1 000 locuitori cu vârste între 15–64 ani) au raportat rate mai sc≤zute (Figura 8).
Some of the lowest well-documented estimates now available
În ceea ce priveªte noile †≤ri ale Uniunii Europene, nu exist≤ estim≤ri bine documentate, în Malta sa raportat îns≤ o prevalen†≤ mai ridicat≤
Figure 8: Estimates of the prevalence of problem opioid and stimulant use, 2000–04 (rate per 1 000 population aged 15–64)
Figura 8: Estim≤ri ale prevalen†ei consumului problematic de opiacee ªi stimulante, 2000–2004 (rat≤ la 1 000 de persoane cu vârste între 15–64 de ani)
Rateper1000
Rat≤la1000depersoane
NB: indicates stimulant use, other estimates are opioid use.
NB: În p≤tratele de culoare roªie se indic≤ consumul de stimulante, celelalte estim≤ri se refer≤ la consumul de opiacee.
MM, mortality multiplier; CR, capture–recapture; TM, treatment multiplier; PM, police multiplier; MI, multivariate indicator; TP, truncated Poisson; CM, combined methods.
MM, multiplicator al mortalit≤†ii; CR, metoda captur≤-recaptur≤; TM, metod≤ multiplicator bazat≤ pe tratament; PM, metod≤ multiplicator bazat≤ pe registrele poli†iei; MI, indicator multivariabil≤; TP, distribu†ie Poisson; CM, metode combinate.
For more information see Tables PDU-1, PDU-2 and PDU-3 in the 2006 statistical bulletin.
Pentru mai multe informa†ii, vezi Tabelele PDU-1, PDU-2 ªi PDU-3 din Buletinul statistic 2006.
The symbol indicates a point estimate, a bar indicates an uncertainty interval, which can be either a 95 % confidence interval or an interval based on sensitivity analysis.
Simbolul indic≤ o estimare punctual≤, iar bara indic≤ un interval de incertitudine, care poate fi un interval de încredere de 95 % sau un interval bazat pe analiza sensibilit≤†ii.
Target groups may vary slightly owing to different methods and data sources, therefore comparisons should be made with caution.Sources: National focal points.
Grupurile †int≤ pot varia uªor din cauza diferitelor metode ªi surse de date; prin urmare, compara†iile trebuie realizate cu precau†ie.Surse: Punctele focale na†ionale.
) See Figure PDU-1 (part i) in the 2006 statistical bulletin.
) Vezi Figura PDU-1 (partea i) din Buletinul statistic 2006.
Time trends in problem opioid use are from the new countries of the EU, but in Malta a higher prevalence has been reported (5.4–6.2 cases per 1 000 aged 15–64).
(5,4–6,2 cazuri la 1 000 de locuitori cu vârste între 15–64 de ani).
One can derive from the limited data a general EU prevalence of problem opioid use of between two and eight cases per 1 000 of the population aged 15–64.
Din aceste date par†iale, se poate deduce o prevalen†≤ global≤ pentru UE privind consumul problematic de droguri de 2–8 cazuri la 1 000 de locuitori din grupa de vârst≤ 15–64 de ani.
However, these estimates are still far from robust and will need to be refined as more data become available.
Totuªi, aceste estim≤ri sunt înc≤ departe de a fi exacte ªi trebuie îmbun≤t≤†ite pe m≤sur≤ ce vor fi disponibile mai multe date.
A lack of reliable and consistent historical data complicates the assessment of trends over time in problem opioid use.
Lipsa datelor istorice credibile ªi coerente complic≤ evaluarea tendin†elor în timp ale consumului problematic de opiacee.
The evidence that has been collected suggests that the prevalence of problematic opioid use differs widely between countries, and that trends are not consistent across the EU.
Dovezile care au fost adunate sugereaz≤ c≤ prevalen†a consumului problematic de opiacee difer≤ în mare m≤sur≤ de la o †ar≤ la alta, iar tendin†ele nu sunt coerente în Uniunea European≤.
Reports from some countries, supported by other indicator data, suggest that problem opioid use continued to increase during the latter half of the 1990s (Figure 9) but appears to have stabilised or declined somewhat in more recent years.
Rapoartele din unele †≤ri, sus†inute ªi de al†i indicatori, sugereaz≤ o creªtere continu≤ a consumului problematic de opiacee de la mijlocul c≤tre sfârªitul anilor 1990 (Figura 9), îns≤ pare s≤ se fi stabilizat sau sc≤zut într-o oarecare m≤sur≤ în ultimii ani.
Repeated estimates on problem opioid use for the period between 2000 and 2004 are available from seven countries (the Czech Republic, Germany, Greece, Spain, Ireland, Italy, Austria): four countries (the Czech Republic, Germany, Greece, Spain) have recorded a decrease in problem opioid use, while one reported an increase (Austria — although this is difficult to interpret as the data collection system changed during this period). Evidence from people entering treatment for the first time suggests that the incidence of problem opioid use may in general be slowly declining; therefore in the near future a decline in prevalence is to be expected.
Sunt disponibile estim≤ri repetate privind consumul problematic de opiacee pentru perioada cuprins≤ între 2000–2004 din ªapte †≤ri (Republica Ceh≤, Germania, Grecia, Spania, Irlanda, Italia, Austria) : patru †≤ri (Republica Ceh≤, Germania, Grecia ªi Spania) au înregistrat o sc≤dere a consumului problematic de opiacee, în timp ce o †ar≤ a raportat o creªtere (Austria - deªi acest lucru este greu de interpretat, deoarece sistemul de colectare a datelor sa
Geographic variability is, as might be expected, also marked at the local level; for example, the prevalence in different parts of London varies between 6 and 25 cases per 1 000.
Varia†iile geografice sunt, dup≤ cum este de aªteptat, importante la nivel local; de exemplu, prevalen†a în diferite zone ale Londrei variind între 6 ªi 25 de cazuri la 1 000.
The wide variation in local prevalence rates makes generalisation difficult.
Varia†ia mare a ratelor prevalen†ei locale sau regionale fac dificil≤ orice generalizare.
Although the majority of drug users reduce or stop their drug use after incarceration, some detainees continue and others start using drugs (and/or injecting drugs) while in prison.
Consumatori de droguri în închisori în timp ce prevalen†a pe parcursul vie†ii a consumului de droguri
4 injected drugs while in prison (
3 injectabile în rândul popula†iei de de†inu†i este de 7–38 % (
Information on drug use among prisoners is patchy.
Informa†iile privind consumul de droguri în rândul de†inu†ilor sunt inconsecvente.
Many of the data available in Europe come from ad hoc studies, sometimes carried out at local level in establishments not representative of the national prison system, and using samples of prisoners that vary considerably in size.
O mare parte a datelor existente în Europa provin din studii ad hoc realizate uneori la nivel local, în locuri care nu sunt reprezentative pentru sistemul na†ional de închisori ªi bazate pe eªantioane de dimensiuni variabile.
As a result, differences in terms of the characteristics of the populations studied limit comparisons of data between surveys — within and between countries — as well as extrapolation of results and trend analysis.
Ca urmare, diferen†ele privind caracteristicile popula†iilor studiate limiteaz≤ compara†iile de date ale anchetelor - atât în interiorul aceleiaªi †≤ri, cât ªi între †≤ri diferite – precum ªi extrapolarea rezultatelor acestora ªi a tendin†elor.
Data on drug use among the prison population in the last fi ve
Deªi majoritatea consumatorilor de droguri îªi reduc sau înceteaz≤ consumul de droguri dup≤ intrarea în închisoare, unii de†inu†i continu≤ s≤ consume droguri dup≤ încarcerare, iar unii chiar încep s≤ consume droguri (ªi/sau s≤ îªi injecteze droguri) în închisoare.
1 years (1999–2004) were provided by most European countries (
Studiile existente arat≤ c≤ între 8–51 % din de†inu†i au consumat droguri pe durata deten†iei, 10–42 % au declarat c≤ au consumat droguri în mod regulat iar 1–15 % ªi-au injectat droguri în închisoare (4).
Repeated surveys carried out in the Czech Republic (1996–2002), Denmark (1995–2002), Lithuania (2003/04), Hungary (1997–2004), Slovenia (2003/04) and Sweden (1997–2004) show an increase in the prevalence of various types of drug use among detainees, whereas France (1997–2003) reports a significant decrease in the proportion of injectors
Anchetele repetate, efectuate în Republica Ceh≤ (1996–2002), Danemarca (1995–2002), Lituania (2003–2004), Ungaria (1997–2004), Slovenia (2003–2004) ªi Suedia (1997–2004) arat≤ o creªtere a prevalen†ei diferitelor tipuri de consum de droguri în rândul de†inu†ilor, în timp ce Fran†a (1997–2003) raporteaz≤ o sc≤dere semnificativ≤ a propor†iei consumatorilor de droguri injectabile în rândul popula†iei de de†inu†i (5).
2004) and providing data on drug use patterns in prison populations were Belgium, the Czech Republic, Denmark, Germany, Greece, France, Ireland, Italy, Latvia, Lithuania, Hungary, Malta, the Netherlands, Austria, Portugal, Slovenia, Slovakia, Finland, Sweden, the United Kingdom, Bulgaria and Norway.
¬≤rile care au efectuat studii în ultimii 5 ani (1999–2004) ªi care au furnizat date privind modelele de consum de droguri în rândul popula†iilor de de†inu†i au fost Belgia, Republica Ceh≤, Danemarca, Germania, Grecia, Fran†a, Irlanda, Italia, Letonia, Lituania, Ungaria, Malta, ¬≤rile de Jos, Austria, Portugalia, Slovenia, Slovacia, Finlanda, Suedia, Regatul Unit, Bulgaria ªi Norvegia.
They show that, compared with the general population, drug users are overrepresented in prison.
Aceste date arat≤ c≤, fa†≤ de popula†ia general≤, consumatorii de droguri sunt supra-reprezenta†i în cadrul popula†iei de de†inu†i.
The proportion of detainees who report ever having used an illicit drug varies among prisons and detention centres, but average rates range from one third or less in Hungary and Bulgaria to two thirds or more in the Netherlands, the United Kingdom and Norway, with most countries reporting lifetime prevalence rates of around 50 % (Belgium, Greece, Latvia, Portugal, Finland).
Propor†ia de†inu†ilor care declar≤ folosirea unui drog ilicit variaz≤ în func†ie de închisoare ªi centrul de deten†ie, dar media general≤ fluctueaz≤ între 1/3 sau mai pu†in în Ungaria ªi Bulgaria ªi 2/3 sau mai mult în ¬≤rile de Jos, Regatul Unit ªi Norvegia, în timp ce majoritatea †≤rilor raporteaz≤ rate de prevalen†≤ pe parcursul vie†ii de aproximativ 50 % (Belgia, Grecia, Letonia, Portugalia, Finlanda).
Cannabis remains the most frequently used illicit drug, with lifetime prevalence rates among prisoners ranging between 4 % and 86 %, compared with lifetime prevalence rates of 3–57 % for cocaine, 2–59 % for amphetamines and 4–60 % for heroin (2).
Canabisul r≤mâne în continuare drogul ilicit cel mai frecvent consumat, raportându-se rate de prevalen†≤ pe parcursul vie†ii în rândul de†inu†ilor cu varia†ii între 4 % ªi 86 %, în compara†ie cu rate de prevalen†≤ pe parcursul vie†ii de 3–57 % pentru cocain≤, 2–59 % pentru amfetamine ªi 4–60 % pentru heroin≤ (2).
(4) See Tables DUP-3 and DUP-4 in the 2006 statistical bulletin.
Vezi Tabelul DUP-1 ªi Figura DUP-1 din Buletinul statistic 2006.Vezi Tabelele DUP-2 ªi DUP-5 din Buletinul statistic 2006.Vezi Tabelele DUP-3 ªi DUP-4 din Buletinul statistic 2006.Vezi Tabelul DUP-5 din Buletinul statistic 2006.
drug injection among the prison population is 7–38 % (3
Consumul regulat de droguri sau dependen†a înainte de încarcerare variaz≤ de la 8 % la 73 % în rândul de†inu†ilor,
) See Figure PDU-6 (part i) in the 2006 statistical bulletin.
) Vezi Figura PDU-6 (partea i) din Buletinul statistic 2006.
Figure 9: Trends in the prevalence of problem opioid use, 1995–2004 (rate per 1 000 population aged 15–64) available, have been reported by Luxembourg and Austria, with a rate of about six cases per 1 000 population aged 15–64.
Figura 9: Tendin†e ale prevalen†ei consumului problematic de opiacee, 1995–2004 (rat≤ la 1 000 de persoane cu vârste între 15–64 de ani )
However, the lack of data in this area means that it is not possible to draw a clear picture.
Cele mai sc≤zute estim≤ri sunt raportate de Cipru ªi Grecia, cu numai peste un caz la 1 000 de locuitori.
Estimates for the 18–64 age group.Computed from data for the 15–54 age group.
Estim≤ri pentru grupa de vârst≤ 18–64 ani.S-a calculat pe baza datelor pentru grupa de vârst≤ 15-54 ani.
Time series are combined where methods are similar over the time span.
Secven†ele de timp sunt combinate în situa†iile în care metodele sunt similare în intervalul respectiv.
For more information see Tables PDU-1, PDU-2 and PDU-3 in the 2006 statistical bulletin.Sources: National focal points.
Pentru mai multe informa†ii, vezi Tabelele PDU-1, PDU-2 ªi PDU-3 din Buletinul statistic 2006.Surse: Punctele focale na†ionale.
Injecting drug use
modificat în aceast≤ perioad≤).
Injecting drug users (IDUs) are at very high risk of experiencing adverse consequences such as serious infectious diseases or overdoses.
Consumatorii de droguri injectabile (CDI) sunt expuªi unui risc foarte înalt de efecte adverse, cum ar fi boli infec†ioase grave sau supradoze.
It is therefore important to consider drug injection separately.
Prin urmare, este important ca injectarea drogurilor s≤ fie analizat≤ separat.
Despite their importance for public health, few countries provide estimates of injecting drug use at national
În ciuda importan†ei acestora pentru s≤n≤tatea public≤, doar pu†ine †≤ri furnizeaz≤ estim≤ri privind consumul de droguri
The proportion of IDUs among primary heroin users entering drug treatment again suggests marked differences in levels of injecting drug use between countries as well as varying trends over time (173).
Propor†ia CDI în rândul consumatorilor de heroin≤ ca drog principal care încep tratamentul pentru dependen†≤ de droguri sugereaz≤, din nou, diferen†e marcante la nivelul consumului de droguri injectabile de la o †ar≤ la alta, precum ªi tendin†e care variaz≤ în timp (173).
In some countries (Spain, the Netherlands and Portugal), a relatively small proportion of treated heroin users inject, whereas in other countries injection appears to be still the main form of heroin use.
În anumite †≤ri (Spania, ¬≤rile de Jos ªi Portugalia), doar o propor†ie relativ mic≤ de consumatori de heroin≤ îªi injecteaz≤ drogul, în timp ce, în majoritatea celorlalte †≤ri, heroina este consumat≤ de regul≤ prin injectare.
In some EU-15 Member States from which data are available (Denmark, Greece, Spain, France, Italy and the United Kingdom), rates of injecting among heroin users in treatment have declined.
În câteva dintre cele 15 state membre ale UE, în care sunt disponibile astfel de date (Danemarca, Grecia, Spania, Fran†a, Italia ªi Regatul Unit), ratele de injectare în rândul consumatorilor de heroin≤ afla†i sub tratament au sc≤zut.
However, in most of the new Member States, at least where data exist, a large proportion of heroin users entering treatment are injectors.
Cu toate acestea, în majoritatea noilor state membre, cel pu†in unde astfel de date sunt disponibile, marea majoritate a consumatorilor de heroin≤ afla†i sub tratament ªi-o injecteaz≤.
Treatment demand data (174) are not categorised by primary drug, given the scarcity of data, although the trends in the proportion of IDUs among treated heroin users (see below) are of course specific for heroin injecting.
Date privind cererile de tratament (174)
Most available estimates of injecting drug use are derived from either fatal overdose rates or data on infectious diseases (such as HIV).
În multe †≤ri, opiaceele (într-o mare m≤sur≤ heroina) r≤mân principalul drog pentru care pacien†ii solicit≤ tratament.
Available estimates vary considerably between countries: since 2000, estimates at national level have mostly ranged between one and six cases per 1 000 population aged 15–64, with some higher estimates existing prior to 2000.
Din totalul cererilor de tratament raportat pentru anul 2004
) See Figure PDU-7 in the 2006 statistical bulletin.)
) Vezi Figura PDU-7 din Buletinul statistic 2006.)
See Figure PDU-3 (part i) in the 2006 statistical bulletin.)
Vezi Figura PDU-3 (partea i) din Buletinul statistic 2006.) Vezi nota de subsol nr. (70).
Chapter 6: Opioid use and drug injection a small group of opioid users (less than 7 %) are younger
Capitolul 6: Consumul de opiacee ªi injectarea de droguri conform indicatorului cererii de tratament, opiaceele au fost înregistrate ca drogul principal în aproximativ 60 % din cazuri – ªi numai pu†in peste jum≤tate (53 %) dintre
17 9 than 20 when they first seek help (
1 75 aceªti pacien†i au declarat c≤ îªi injecteaz≤ drogul (
There are occasional reports of very young people (aged less than 15) seeking
Germania ªi Regatul Unit constituie excep†ii notabile, unde a crescut totalul cererilor raportate.
), for example children aged
Aproape to†i consumatorii de opiacee care solicit≤ tratament sunt de peste 20 de ani, iar aproape jum≤tate dintre aceªtia sunt în vârst≤ de peste 30 de ani.
The proportion of clients seeking treatment for heroin use varies between countries.
Propor†ia pacien†ilor care solicit≤ un tratament pentru dependen†≤ fa†≤ de heroin≤ variaz≤ de la o †ar≤ la alta.
Based on the most recent data available, countries can be classified into three groups according to the proportion of drug users seeking treatment who report problem use of heroin, as follows:
Pe baza celor mai recente date disponibile, †≤rile au fost clasificate în trei grupuri, în func†ie de propor†ia consumatorilor de droguri care solicit≤ tratament care au declarat consum problematic de heroin≤, dup≤ cum urmeaz≤:
11–12 in Sofia, Bulgaria, but, in general, demand for treatment for heroin appears to be rare among the young.
20 de ani atunci când solicit≤ pentru prima dat≤ ajutor (
• 50–70 % — Germany, Spain, France, Ireland, Cyprus, Latvia, Portugal, United Kingdom, Romania;
Exist≤ rapoarte sporadice privind persoane foarte tinere (sub 15 ani) care solicit≤ tratament pentru consumul de
• over 70 % — Greece, Italy, Lithuania, Luxembourg,
Regatul Unit, România; peste 70 % – Grecia, Italia, Lituania,
Countries where a sizeable proportion of opioid clients are using substances other than heroin include Hungary, where the use of home-made opium poppy products is widespread, and Finland, where most opioid clients are misusing
Sa raportat faptul c≤ pacien†ii care solicit≤ tratament pentru dependen†a de opiacee sunt persoane marginalizate în cadrul societ≤†ii, cu nivele sc≤zute de educa†ie, rate ridicate de ªomaj ªi, frecvent, cu locuin†e instabile ; Spania raporteaz≤ c≤ 17-18 % dintre pacien†ii dependen†i de opiacee sunt persoane f≤r≤ ad≤post.
Since the time lag between first use and first demand for treatment is generally between 5 and 10 years and the time between initiation and regular drug use is estimated to be 1.5–2.5 years (Finnish national report), it can be concluded that opioid clients typically experience 3–7 years of regular drug use before first seeking specialised treatment.
Printre †≤rile în care o propor†ie foarte important≤ de pacien†i în tratament pentru dependen†≤ de opiacee folosesc substan†e altele decât heroina, se afl≤ Ungaria, unde consumul de preparate „de cas≤” din mac opiaceu este larg r≤spândit, ªi Finlanda, unde majoritatea pacien†ilor tratamentului pentru dependen†≤ de opiacee, prezint≤ abuz de buprenorfin≤(177).
Most opioid users, like users of other drugs, seek treatment in an outpatient setting; however, in comparison with cocaine and cannabis clients, a higher proportion of opioid clients are treated in inpatient centres.
Majoritatea consumatorilor de opiacee, precum ªi consumatorii altor tipuri de droguri, solicit≤ tratament în servicii de ambulatoriu, totuªi, în compara†ie cu pacien†ii care solicit≤ tratament pentru dependen†a de cocain≤ ªi canabis, o propor†ie mai ridicat≤ de pacien†i care solicit≤ tratament pentru dependen†≤ de opiacee sunt trata†i în centre de tratament cu internare.
Across Europe, among new opioid clients seeking treatment in outpatient centres and for whom the route of administration is known, just over half are injecting the drug.
Majoritatea pacien†ilor tratamentului pentru dependen†≤ de opiacee declar≤ c≤ au consumat opiacee pentru prima dat≤ la vârste cuprinse între 15–24 de ani, iar aproximativ 50 % din pacien†i au folosit drogul înainte de vârsta de 20 de ani (181).
In general, levels of injecting are higher among opioid users seeking treatment in the new Member States (above 60 %) than in the EU-15 Member States (below 60 %), with the exception of Italy and Finland, where the proportion of opioid injectors among clients is 74 % and 79.3 % respectively. The proportion of injectors among opioid clients is lowest in the Netherlands (13 %) and highest in Latvia (86 %) (182).
Deoarece intervalul de timp dintre primul consum ªi prima cerere de tratament este, în general, între 5 ªi 10 ani, iar intervalul de timp dintre ini†iere ªi consumul regulat de droguri este estimat între 1,5–2,5 ani (raportul na†ional finlandez), se poate trage concluzia c≤ pacien†ii care solicit≤ tratament pentru dependen†a de opiacee au, în mod obiªnuit, experien†a a 3–7 ani de consum regulat de droguri, înainte de a solicita pentru prima dat≤ tratament specializat.
Most countries with significant numbers of new heroin clients each year (except Germany, where the reporting base has been extended) report that there has been a decrease in the last 4–5 years, although not among clients who have previously been in treatment.
Majoritatea †≤rilor cu un num≤r semnificativ de pacien†i noi care solicit≤ tratament pentru dependen†≤ de heroin≤ în fiecare an (cu excep†ia Germaniei, unde baza de raportare a fost extins≤) raporteaz≤ c≤ sa înregistrat o sc≤dere în ultimii 4 -5 ani, deªi acest lucru nu este valabil pentru pacien†ii care sau aflat ªi anterior sub tratament.
The number of repeat requests has generally not declined, and in most countries the total number of treatment demands for heroin has remained roughly stable. Notable exceptions are Germany and the United Kingdom, where total reported requests have increased.
Num≤rul de cereri repetate, în general, nu a sc≤zut ªi, în majoritatea †≤rilor, num≤rul total de cereri de tratament pentru dependen†a de heroin≤ a r≤mas aproximativ stabil.
Data on the relative availability of different types of treatment for opioid problems in Europe are currently
În general, nivelurile de injectare sunt mai ridicate în rândul consumatorilor de
) See Table TDI-5 in the 2006 statistical bulletin.)
Vezi Tabelul TDI-5 din Buletinul statistic 2006.)
See Table TDI-26 in the 2006 statistical bulletin; Reitox national reports.)
Vezi Tabelul TDI-26 din Buletinul statistic 2006; Rapoartele na†ionale Reitox.)
See Table TDI-10 in the 2006 statistical bulletin.) www.communitycare.co.uk) See Table TDI-11 in the 2006 statistical bulletin.)
Vezi Tabelul TDI-10 din Buletinul statistic 2006.) www.communitycare.co.uk) Vezi Tabelul TDI-11 din Buletinul statistic 2006.