natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Others are taking integration further by placing maritime policy coordination within a single ministry, sometimes even the Prime Minister’s office.
Alte state merg mai departe cu integrarea, concentrând coordonarea politicilor maritime în cadrul unui singur minister, uneori acela al primului ministru.
This is the case in Belgium, Germany, France, Denmark and the Netherlands.
A fost cazul în Belgia, Franţa, Danemarca şi Ţările de Jos.
Sweden and the United Kingdom have gone a step further by legislating to reform their maritime policy under an integrated approach, setting up an administration focused solely on this new policy.
Suedia şi Regatul Unit al Marii Britanii au făcut un pas suplimentar, reformând pe cale legislativă politica maritimă în cadrul unei abordări integrate, previzionând crearea unei administraţii dedicate în întregime acestei noi politici.
Certain maritime regions have also embarked on a process of maritime policy integration at their level.
Unele regiuni maritime sau angajat şi ele, la nivelul lor, în integrarea politicii maritime.
Asturias (Spain), Schleswig-Holstein (Germany) and Brittany (France), for example, have developed their own maritime strategies.
Este vorba despre Asturia (Spania), Schleswig-Holstein (Germania) şi Bretania (Franţa), care au elaborat, fiecare, propria strategie maritimă.
An integration involving all sectors p e or u e in E s her i es and a qu ac ul tu ri F
Cât despre reţeaua europeană de observare şi date din mediul marin (EMODNET), aceasta este în curs de dezvoltare, sub patronajul unui grup de experţi.
Action is not limited to the political level alone, however.
Integrarea tuturor acţiunilor a cu lt ur v es cu it ul şi ac P
Economic operators and associations are also involved. The ‘Venice Platform’illustrates this new dynamic.
Însă toate acestea nu se petrec doar la nivel politic, agenţii economici şi asociativi implicându-se la rândul lor.„Platforma de la Veneţia”este revelatoare pentru această nouă dinamică.
In November 2008, representatives of companies, regions, non-governmen-tal organisations, scientific organisations and users of the sea laid the foundations for a platform bringing together the players concerned, from all sectors, with the aim of organising dialogue with the public powers.
În luna noiembrie 2008, un grup de reprezentanţi de întreprinderi, regiuni, organizaţii non-guvernamentale, comunităţi ştiinţifice şi utilizatori ai mării, a pus bazele unei platforme care a reunit părţile interesate, din toate sectoarele, pentru a organiza dialogul cu puterile de stat.
The Venice Platform has developed in two directions: a network of scientists and a platform of stakeholders who will work on all the sectors concerned by the integrated maritime policy.
Platforma de la Veneţia sa dezvoltat în două direcţii: o reţea ştiinţifică şi o platformă de agenţi interesaţi care doresc să lucreze pe ansamblul sectoarelor interesate prin politica maritimă integrată.
Lastly, for all sectoral actions decided over the last two years, special attention has been given to developing an integrated approach.
În sfârşit, pentru toate acţiunile sectoriale hotărâte în cursul ultimilor doi ani, sa acordat o atenţie specială dezvoltării unei abordări integrate.
The Marine Strategy Framework Directive(6), for example, obliges Member States to ensure good environmental status in their marine waters by 2020.
Să luăm exemplul directivei-cadru Strategie pentru mediul marin(6), în urma căreia statele membre trebuie să asigure până în 2020 starea ecologică a apelor marine: aceasta presupune conservarea resurselor indispensabile activităţilor socio-economice şi nu va putea fi aplicată optim fără a avea o planificare spaţială şi fără reţeaua de observare EMODNET.
This measure will help safeguard the resources vital to socio-economic activities and it cannot be applied optimally in the absence of spatial planning or of the EMODNET observation network.
Aceasta influenţează, de asemenea, politica comună de pescuit, care se bazează în prezent exclusiv pe abordarea ecosistemică.
So the integrated maritime policy is on the move.
Politica maritimă integrată sa pus aşadar în mişcare.
With its potential for growth, jobs and innovation, its development in the coming years will play a key role in bringing the EU out of today’s economic recession.
Evoluţia ei în anii următori va fi esenţială pentru ca UE să poată depăşi recesiunea economică actuală, mulţumită potenţialului său în materie de creştere, locuri de muncă şi inovaţie.
Maritime surveillance: tearing down walls
Supravegherea maritimă: distrugerea zidurilor la ge ul
On maritime surveillance, the Commission wishes to ensure the interoperability of sectoral, national and European systems. This requires a major effort to develop standards, common procedures and systems interconnection.
În materie de supraveghere maritimă, Comisia dorește să asigure interoperabilitatea sistemelor sectoriale, naţionale și europene, ceea ce presupune o muncă susţinută pentru a dezvolta norme, proceduri comune și interconectarea sistemelor.
Monitoring and tracking systems used for maritime safety and security, protection of the marine environment, fisheries control, control of external borders and other law enforcement activities presently operate in isolation, with walls between the different sectors.
Până în prezent, fiecare organism avea propriul sistem de informaţii. De exemplu, sistemul de supraveghere a traficului navelor prin satelit (VMS – Vessel Monitoring System), care permite localizarea prin satelit a vaselor de pescuit, şi sistemul de autentificare automată (AIS – Automatic Identification System), care permite localizarea prin antene costiere a navelor de transport, nu sunt accesibile decât fie prin serviciile de control a pescuitului, fie prin serviciile de supraveghere a traficului maritim, fără a se suprapune.
By enhancing their integration, the European Commission aims to improve the effectiveness of such systems.
Însă rezultatul va merita pe deplin, deoarece acest lucru va permite ameliorarea calităţii şi eficacităţii activităţilor de supraveghere şi diminuarea costurilor.
p e or u e in E is her i es and a qu ac ul t ur F
es cu it ul şi ac P
Optimal exploitation of the oceans requires ideal security conditions and respect for rules.
Pentru a atinge pragul optim, exploatarea oceanelor trebuie să se realizeze în condiţii ideale de securitate şi de respectare a regulilor.
Today, maritime law enforcement activities are the responsibility of different services such as traffic surveillance, environmental protection, fisheries control, sea rescue, border surveillance, coast guards and navies.
În prezent, activităţile maritime de menţinere a ordinii sunt asigurate prin diferite servicii precum supravegherea traficului, protecţia mediului, controlul pescuitului, echipe de intervenţie pe mare, supravegherea frontierelor, garda de coastă, marina militară.
These services operate independently from one another, sometimes collecting the same information without realising it.
Aceste servicii funcţionează independent unele de altele, strângând uneori, fără a şti, aceleaşi informaţii.
Even where they are aware of such overlap, it is not always possible to share their information in the absence of compatible protocols or prior political agreements.
Şi chiar dacă ar şti acest lucru, nu au întotdeauna posibilitatea de a face schimb de date, din cauza lipsei protocoalelor compatibile sau a unui acord politic prealabil.
Two pilot projects
Două experienţe pilot
This segmentation is hardly a guarantee of effectiveness.
Această compartimentare nu este cel mai bun garant al eficienţei.
Here too, integration is needed to help improve the quality of service.
Şi în acest caz, integrarea trebuie să vină în ajutor pentru o calitate sporită a serviciilor.
The Commission therefore recommends the development of extensive vertical cooperation between different bodies as well as horizontal cooperation between the services of different Member States and even in some cases with third countries.
Comisia preconizează, aşadar, punerea în practică a unei cooperări vaste, nu doar pe verticală, între diferite organisme, ci şi pe orizontală, între serviciile diferitelor state membre şi chiar, în unele cazuri, ale statelor terţe.
Two pilot projects are under way to evaluate the obstacles to be tackled in this difficult undertaking: one in the Mediterranean and the near Atlantic and the other in sea basins in the north of Europe.
Două experienţe-pilot sunt în curs de desfăşurare pentru a evalua obstacolele întâmpinate în această muncă dificilă: una în Mediterană şi zona învecinată din Atlantic, iar cealaltă în bazinele de nord ale Europei.
The aim is to set out guiding principles for the development of a common information sharing environment for all services in charge of maritime surveillance, a prerequisite to effective interoperability.
Rezultatele şi învăţămintele trase din aceste două proiecte-pilot vor permite generalizarea interoperabilităţii în întreaga Uniune Europeană.
External dimension: building the European Union’s international role in maritime affairs la ge ul
Dimensiune externă: întărirea rolului internaţional al Uniunii Europene în problemele maritime la ge ul
Climate change, loss of biodiversity, and sustainable use of marine resources are some of the challenges that the European Union intends to take up with the integrated maritime policy.
Schimbările de climă, pierderea biodiversităţii, utilizarea durabilă a resurselor marine sunt doar unele dintre provocările pe care Uniune Europeană dorește să le soluţioneze cu ajutorul politicii maritime integrate.
Marine ecosystems and maritime economies transcend borders, however, so the European Union cannot ensure sustainable growth of the maritime economy and preserve the marine environment without including an international dimension.
Or, nici ecosistemele marine nici economiile marine nu cunosc frontiere. Uniunea Europeană nu va putea să asigure o creștere durabilă a economiei maritime, sau să conserve mediul marin, fără a include o dimensiune internaţională.
The European Union (EU) must play a decisive role in the international management of maritime affairs.
Uniunea Europeană (UE) trebuie să joace un rol crucial în gestionarea internaţională a problemelor maritime.
It therefore wishes to bolster the impact of its action in the international arena, both in existing multilateral bodies and in bilateral relations with key partners.
Ea îşi doreşte, aşadar, să sporească impactul acţiunilor sale la nivel internaţional, atât în sânul organismelor multilaterale existente, cât şi în relaţiile bilaterale cu parteneri cheie.
It also aims to develop regional cooperation in sea basins shared with other States.
UE îşi doreşte, de asemenea, să dezvolte cooperarea regională la nivelul bazinelor maritime împărţite cu alte state.
The integrated management of maritime activities has taken giant steps forward since 2007.
Gestionarea integrată a activităţilor maritime avansează cu pași mari începând din 2007.
On national governance, most countries have set up an interministerial maritime committee tasked with placing all sectoral policies on the same wavelength.
În ceea ce privește guvernarea naţională, majoritatea ţărilor au creat un comitet interministerial maritim menit să aducă toate politicile sectoriale la același numitor comun.
In its Communication,‘Developing the international dimension of the Integrated Maritime Policy of the European Union’(1), the Commission reviews a number of international maritime issues and proposes areas for action.
În comunicarea intitulată„Dezvoltarea dimensiunii internaţionale a politicii maritime integrate a UE”(1), Comisia analizează o serie de dosare maritime internaţionale şi propune căi de acţiune.
7 p e or u e in E
7 a op ru a în E a cu lt ur v
Maritime safety and security – The EU guarantees the security of maritime traffic in its waters, as well as the freedom and security of navigation.
Securitate și siguranţă maritimă – UE garantează securitatea traficului maritim în apele sale, precum şi libertatea şi siguranţa navigării.
It expects all its international partners to do the same in their waters.
Se aşteaptă, aşadar, ca toţi partenerii săi internaţionali să asigure acelaşi lucru în apele lor.
Outside its waters, the EU is committed to keeping up the fight against piracy, as it is doing in Somalian waters today, and helping the States concerned to restore law and order on land.
În afara limitelor apelor sale, UE se angajează să continue lupta împotriva pirateriei, aşa cum o face în prezent în largul coastelor Somaliei, şi să ajute statele care necesită restaurarea respectării legii.
International governance – It is more important than ever for the rules of the game to be clearly defined, accepted by all and easy to apply.
Guvernare internaţională – În prezent este mai necesar decât oricând ca regulile jocului să fie clar stabilite, cunoscute de toţi cei implicaţi şi uşor de aplicat.
To start, the law of the sea must be enforced globally.
Pentru început, trebuie ca dreptul maritim să fie aplicat la nivel mondial.
The EU must therefore use its influence to see to it that the States that have not yet done so sign up to the founding international agreement on law of the sea, namely the 1982 United Nations Convention on the Law of the Sea (UNCLOS).
Pentru aceasta, UE trebuie să se folosească de influenţa sa asupra statelor care nu au aderat încă la convenţia internaţională prin care sau pus bazele dreptului maritim: Convenţia ONU privind dreptul maritim (CNUDM) din 1982.
e ri es and a qu ac ul t ur is h F
cu it ul şi ac es P
Employment – Within the framework of the International Labour Organisation, the EU must cooperate to promote decent working conditions in the highly globalised sectors of transport, shipbuilding and fisheries, with a view to guaranteeing social justice and fair competition between global operators.
Muncă – În cadrul Organizaţiei Internaţionale a Muncii, UE trebuie să coopereze pentru a promova condiţii de muncă decente în sectoarele puternic globalizate ale transportului, construcţiilor navale şi pescuitului, în scopul de a garanta dreptatea socială şi o concurenţă loială între operatorii mondiali.
Climate change – Oceans, seas and coasts are victims of climate change. However, they can play a role in mitigating the process through the development of new sources of energy or
Biodiversitate marină – UE trebuie să continue colaborarea cu partenerii săi din Convenţia privind diversitatea biologică pentru a crea zone marine protejate în apele internaţionale.
Scientific research – The EU should continue scientific cooperation with its international partners to pursue largescale research programmes concerning the high seas and deep-sea research.
Dar pentru aceasta, UE trebuie să acţioneze la nivelul CNUDM pentru a obţine un acord internaţional cu privire la exploatarea durabilă a biodiversităţii marine în apele internaţionale.
CO2 storage. The EU must therefore work for the conclusion of a post-2012 agreement on climate change, in collaboration
Cercetare știinţifică – UE trebuie să continue colaborarea în plan ştiinţific cu partenerii săi internaţionali pentru a elabora programe de cercetare la scară mare, care să investigheze apele internaţionale şi întinderile de apă adânci.
International representation with its partners from the United Nations Framework Convention on Climate Change.
Schimbările climatice – Oceanele, mările şi coastele sunt victime ale modificării climei.
It must also support the negotiations taking place in the International Maritime Organisation (IMO) to limit
Dar există şi spaţii care pot să contribuie la lupta împotriva acestei schimbări, în special dezvoltând noi surse de energie sau reducând emisiile
CO2 emissions from ships.
Reprezentare internaţională de CO2.
The EU also must continue to help the developing countries adapt to climate change.
UE trebuie, de asemenea, să susţină negocierile care se derulează în cadrul Organizaţiei Maritime Internaţionale (OMI)
If the EU is to be in a position to develop the integrated approach in international bodies, it has to enhance its role and presence in such fora.
Pentru ca UE să poată dezvolta abordarea integrată în cadrul acestor instanţe internaţionale, trebuie ca ea să îşi întărească rolul şi prezenţa.
When EU representation as such is not possible, coordinated or even common positions should be adopted in keeping with the duty of loyal cooperation.
Întrucât o reprezentare UE nu este posibilă propriu-zis, este esenţial să se adopte poziţii coordonate, chiar comune, în conformitate cu obligaţia de cooperare loială.
Regional strategy: better governance in the Mediterranean la ge ul
Strategie regională: o guvernare mai bună în Mediterană la ge ul
Yet human activity could draw far greater economic benefits from this sea with a greatly reduced impact on its ecosystem.
Cu toate acestea, activitatea umană şi-ar putea atrage din această mare avantaje economice mai importante în condiţiile unor incidenţe mult mai mici asupra ecosistemului.
It is therefore urgent to tackle these problems within the context of an integrated maritime policy.
Este, aşadar, urgent ca aceste probleme să fie atacate în cadrul unei politici maritime integrate.
Two obstacles stand in the way.
Însă există două obstacole.
First, only seven Mediterranean States are EU members, while the other 12 countries apply different maritime (and sectoral) policies.
În primul rând, Uniunea Europeană nu este prezentă decât în 7 dintre statele mediteraneene, celelalte 12 aplicând politici maritime (şi sectoriale) diferite.
Second, the large proportion of the Mediterranean waters is governed by rules for the high seas and is outside the regulatory reach of coastal States.
Apoi, cea mai mare parte a apelor Mediteranei se află sub regim de ape internaţionale, în afara sferei de reglementare a statelor riverane.
An integrated maritime policy therefore can only be established through governance initiatives.
O politică maritimă integrată nu se va putea, deci, impune decât prin iniţiative în materie de guvernare.
Last September, the European Commission presented the new regional maritime strategy for the Mediterranean. The Mediterranean has serious problems to address in a complex political context.
Mai întâi, dezvoltând împreună cu statele membre instrumente de guvernare transversale, care permit singure aplicarea unei politici integrate, demonstrând astfel avantajele în faţa celorlalte state riverane.
This could include, for example: maritime spatial planning, which will be the subject of a pilot project to encourage cross-border planning, integrated coastal zone management, for which best practices will be placed online, or the integration of research efforts and integrated maritime surveillance. The latter is being addressed in a pilot project involving six coastal States (see p. 6).
Este, de exemplu, cazul planificării spaţiului maritim, care va face obiectul unui proiect-pilot destinat a încuraja planificările transfrontaliere, sau al gestiunii integrate a zonelor costiere, care va alinia cele mai bune practici, sau chiar, al integrării eforturilor de cercetare şi de supraveghere maritimă integrată, ultima făcând obiectul unui proiect-pilot desfăşurat între şase state costiere (vezi p. 6).
The integrated maritime policy has to be grounded in principles that are applicable everywhere, but must also be able to adapt to specific regional situations.
Anul trecut, în luna septembrie, Comisia Europeană a prezentat noua strategie maritimă regională, axată pe Marea Mediterană.
Regional sea basins differ widely from one another, not only in terms of physical factors but also in socio-economic terms.
Mediterana se confruntă cu probleme importante, într-un context politic complex.
The Commission has already developed regional maritime strategies for the ri es and a qu ac ul t ur is he F
Comisia propune căi de ameliorare a guvernării maritime și de angajare sporită a statelor costiere în gestionarea spaţiului marin.
Arctic Ocean(1), the Baltic Sea (2) and, the latest to date, the Mediterranean(3). (3).
Până în prezent, Comisia a dezvoltat strategii maritime regionale pentru Oceanul Arctic(1), Marea Baltică (2) şi, cel mai recent, pentru Marea Mediterană(3). (3).
It also plans to set up a Mediterranean working group on integrated maritime policy to promote dialogue and cooperation with non-EU Mediterranean coastal States.
„Pentru a răspunde provocărilor care afectează Marea Mediterană este nevoie de soluţii comune şi mai ales integrate, bazate pe o mai bună guvernanţă maritimă”, se arată în concluzia comunicării Comisiei.
‘The challenges affecting the Mediterranean Sea call for shared and, above all, integrated responses, rooted in improved maritime governance’, concludes the Commission’s Communication.
Mare semi-închisă, cu potenţial extrem de important, Marea Mediterană este în prezent victima unei dezvoltări dezechilibrate şi nedurabile.
In volume, it bears nearly 30% of global maritime trade.
Aici se concentrează în jur de 30% din volumul comerţului maritim mondial.
Around 20% of containers and 30% of seaborne oil traffic transit through the Mediterranean.
Aproximativ 20% din rezervoarele şi 30% din petrolul transportat pe cale maritimă traversează această mare.
Nearly half the EU’s fishing fleet operates in this sea.
Aproape jumătate din flota de pescuit a UE îşi desfăşoară aici activităţile.
Its coastal areas are home to more than 150 million inhabitants, a figure that doubles during tourist season.
Coastele sale adăpostesc peste 150 de milioane de locuitori, iar această cifră se dublează în timpul sezonului turistic.
These activities are neither controlled nor coordinated. They have a detrimental impact on the Mediterranean ecosystem, which suffers from polluting
În plus, regiunea mediteraneană este definită ca zonă sensibilă din punct de vedere al schimbărilor climatice, întrucât este ameninţată de inundaţii, eroziune costieră şi degradarea solului.
The Treaty of Lisbon expands significantly the European Parliament’s powers in the field of fisheries.
Tratatul de la Lisabona va extinde considerabil competenţele Parlamentului European în materie de pescuit.
With the exception of certain matters such as the setting of TACs and quotas, decisions in many areas will now have to be approved by Members of the EP.
Cu excepţia câtorva subiecte, precum fixarea capturilor totale admisibile și a cotelor, numeroase domenii de decizie vor trebui să primească undă verde de la eurodeputaţi.
The mandate of the EP’s Committee on Fisheries is therefore appreciably strengthened.
Competenţele comisiei „Pescuit” din Parlament vor fi sporite considerabil.
Carmen Fraga Estévez (European People’s Party) is the new Chairwoman of the European Parliament’s Committee on Fisheries.
Carmen Fraga Estévez (Partidul Popular European) este noua președintă a comisiei „Pescuit” din Parlamentul European.
This 45-member committee reviews fisheries issues before they are presented to the EP as a whole. Mrs Fraga Estévez is in her second term ofoffice as committee chair.
Această comisie reunește 45 de eurodeputaţi și este responsabilă cu trierea chestiunilor referitoare la pescuit, înainte de a fi prezentate în plenul parlamentului.
Most of the committee members are neophytes both in Parliament and with respect to the Common Fisheries Policy.
Este pentru a doua oară când prezidează această comisie, în timp ce majoritatea membrilor săi sunt noi atât în politica comună a pescuitului cât și în Parlament. Interviu.
This is not true, however, as demonstrated by numerous plans.
Ceea ce nu este adevărat. Acest lucru a fost demonstrat după numeroase planuri.
What’s more, the Commission has not analysed alternative fishing activity.
În plus, Comisia nu a analizat pescuitul de substituţie.
With the new Common Fisheries Policy, which takes account of the ecosystem approach, maximum sustainable yield, and so on, this question can be settled.
Cu noua politică comună a pescuitului, care ia în considerare abordarea ecosistemică, randamentul maximal durabil, etc., această problemă va putea fi rezolvată.
For the short term, however, many problems with the management plans need to be addressed.
Dar pe termen scurt, există numeroase probleme în suspans cu planurile de gestiune.