natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Achieving thisobjective will mean that economic sectors as well as citizens will have to rethink their energy consumption patterns.
Uniunea Pentru atingerea acestuiobiectiv, se cere sectoarelor economice şi cetăţenilor să îşireconsidere consumul energetic.
And fisheries will be part of this process.
Inclusiv pescuitului,bineînţeles.
Atthe Earth Summit in June 1992 in Rio de Janeiro, some hundred Heads of State or Government adopted the United Nations Convention
La„Summitul Pământului”, în iunie 1992, la Rio de Janeiro, aproximativo sută de şefi de stat şi de guvern adoptau Convenţia Cadru a
At the start of 2007, the EU sets its objective of limiting the increase inthe planet's average temperatures to 2 °C from pre-industrial age levels.Obviously, achieving that objective will not depend on Europe alone,but will require efforts from every country in the world.
La începutul anului 2007, UE a stabilit un obiectiv care constă înlimitarea creşterii temperaturilor globale medii cu 2 °C faţă de nivelulînregistrat în era preindustrială.
Yet by placingitself in that perspective and setting an example to prove that theobjective can be reached, the EU intends to bring a good manygovernments along in this dynamic.
Un obiectiv care, evident, nu depindenumai de Europa, ci şi de eforturile tuturor ţărilor din lume.
on Climate Change1,in which they agreed to reduce their greenhousegas emissions.
Angajânduse în această proiect însă, şi arătând prin exemplul său că este realizabil,UE doreşte să antreneze un număr cât mai mare de guverne în aceastădinamică.
That commitment in principle became concrete in 1997,in Kyoto, when the industrialised nations set an objective for 2012: to reduce emissions of carbon dioxide (CO2) by 5% from 1990 levels.
angajament de principiu sa concretizat în 1997, la Kyoto, când stateleindustrializate au stabilit un obiectiv pentru 2012: reducerea emisiilor degaz carbonic (CO2) cu 5% faţă de valorile înregistrate în 1990.
The European Union, which accounts for 15% of global emissions,undertook to reduce its emissions by 8%.
Uniunea Europeană (UE), care produce 15% din emisiile mondiale, sa angajat săle reducă cu 8%.
Concretely, European leaders have agreed to reduce the Union'sgreenhouse gas emissions by 20% by 2020 and to generate 20% of itsenergy from renewable sources.
In mod concret, de acum şi până în 2020, conducătorii europeni seangajează să reducă emisiile de gaze cu efect de seră cu 20% peteritoriul UE şi să producă 20% din energia consumată pe baza unorsurse regenerabile.
The drive to decrease greenhouse gasemissions will even have to be raised to a 30% target for all developedcountries if a global-level agreement is reached for the post-2012period.
Efortul de reducere a emisiilor de gaze cu efect deseră ar trebui să atingă chiar 30% în toate ţările dezvoltate dacă s-arîncheia un acord la nivel mondial pentru perioada de după 2012.
And what about fisheries?
Dar pescuitul?
The EU's first combat was to save the Kyoto Protocol, which barelyescaped becoming a dead letter due to the defection of the United States and Australia in 2002.
Prima bătălie a UE a fost purtată pentru a salva Protocolul de la Kyoto,care era cât pe ce să se piardă în 2002, în urma abandonării cauzei decătre Statele Unite şi de către Australia.
At the price of a considerable diplomaticeffort, the European Commission succeeded in maintaining theaccession of all the other partners, which enabled the Protocol to enterinto force on 16 February 2005.
Cu eforturi diplomaticeimportante, Comisia Europeană a reuşit să menţină adeziunea tuturorpartenerilor, ceea ce a permis intrarea în vigoare a Protocolului la 16 februarie 2005.
The EU thus became the de factorleader of the struggle to save the climate.
UE devenea, de fapt, liderul luptei pentru salvareaclimei.
Most importantly, though, the EU matched its words with actions,taking measures to reduce the use of fossil fuels.Those measures todayconcern society as a whole.
În mod special însă, UE a însoţit vorba de faptă, luând măsuri destinatesă reducă utilizarea energiilor generate pe bază de combustibili fosili.
A European analysis of the life cycle offishery products3points out that in the production chain thatculminates with these products, it is the catch sector that contributesthe most to global warming.
Pe de altăparte, o analiză europeană a ciclului de viaţă al produselor de pescuit3a arătat că, în lanţul de producţie care duce la realizarea acestorproduse, sectorul capturilor este cel care contribuie cel mai mult laîncălzirea planetară.
In 1998, the Commission reached an agreement with vehiclemanufacturersto decrease average CO2emissions from newvehicles by 25%.
În 1998, Comisia încheie un acord cu constructorii deautomobilepentru scăderea cu 25% a valorilor medii aleemisiilor de CO2la vehiculele noi.
Manufacturers must clearly display the fuelconsumption and emissions of their models.
Producătorii au obligaţia săafişeze clar consumul şi emisiile modelelor propuse.
Yet the sector has high energy savings potential.
Aşadar, potenţialul de economie de energie în acest sector esteconsiderabil.
Economies of up to20% are possible by improving the design and use of vessels andequipment.
Se poate face o economie de energie de până la 20%, prin îmbunătăţirea proiectării şi a utilizării navelor şi echipamentelor.
Such investments can, moreover, receive financial backingfrom the European Fisheries Fund (EFF).
De altfel, aceste investiţii pot fi susţinute financiar de către Fondul European pentru Pescuit (FEP).
A directive adopted in 2001 sets targets for the use ofrenewable energy:12% of energy and 22% of electricityconsumed in 2010 must be generated from renewable sources.
•Începând cu 2001, o directivă impune obiective în materie deutilizare a energiilor regenerabile:12% din energia şi 22% dinelectricitatea consumate în 2010 trebuie să fie de origineregenerabilă.
•Since 2003, all new and renovated buildings must comply withminimumenergy efficiencystandards.
•Începând cu 2003, toate clădirile noi şi renovate trebuie sărespecte o serie de norme minime în materie de eficienţăenergetică.
in E e
în Ea
It is also important to note that measures taken to protect resourcesand maintain stocks at their optimal level also help reduce energyconsumption.
Comisia a lansat recent un studiu privind această problemă importantă,pentru a identifica toate măsurile posibile şi pentru a analiza eficienţaacestora în timp.
Improved management will make stocks moreabundant and lessen the fishing effort needed to exploit them.
Acest studiu va furniza informaţii accesibile tuturorspecialiştilor, afişate online pe o pagină internet şi actualizate curegularitate.
•Also since 2005, the directive on the promotion and use ofbiofuelsimposes the use of 5.75% biofuel for transport by 2010.
•Începând cu 2005, sistemul european de schimb al drepturilorde emisiiimpune cote de emisii de CO2unui număr de 12.000companii din sectorul energiei, al siderurgiei, al petrolului, alcimentului, al sticlei şi ceramicii.
The fisheries sector, like many others, is on the frontline in the battleagainst climate change.
Trebuie subliniat însă faptul că măsurile luate pentru a protejaresursele şi pentru a menţine stocurile la cel mai bun nivel permit şireducerea consumului de energie.
The serious harm that climate change cancause to fishing activity provides the best motivation for gettingseriously involved.
O mai bună gestionare a stocurilorva asigura abundenţa acestora şi va diminua efortul de pescuitnecesar exploatării lor.
With this policy, the EU looks set to meet its Kyoto targets, in spite ofthe difficulty of controlling emissions from transport, which have risenby 22% in the EU from 1990 levels (40% for trucks).
•Începând cu 2005, directiva privind promovarea utilizăriibiocarburanţilorimpune pentru 2010 utilizarea unui procent de5,75% biocarburanţi în sectorul transporturilor.
Romania's fleet is mostly composed of small craft that fish with a fixed net in coastal waters.
Flota românească este alcătuită în mare parte din ambarcaţiuni artizanale, practicând pescuitul cu năvod fix de-a lungul coastelor.
Romania: a sector on ice
România: un sector în aşteptare
Following the enlargement of 1 January 2007, the European Union's borders now stretch to the Black Sea on the shores of Romania and Bulgaria.Two new sets of fishermen have joinedthe Common Fisheries Policy.
Odată cu extinderea de la 1 ianuarie 2007, Uniunea Europeanăare acces la Marea Neagră, prin litoralul românesc şi cel bulgar.Două noi comunităţi de pescari sau integrat în politicacomună a pescuitului.
In Romania, the sector has tocope with both environmental and economic problems.
În România, sectorul se confruntă cudificultăţi legate de mediu şi de economie.
The1970s and 1980s in Romania saw intensive production inmaritime and inland fisheries, as well as in aquaculture.
Este un pescuit artizanal, practicat în bărci manevrate de unul sau dedoi pescari (3.000 înregistraţi oficial).
This small-scale fishing is practiced in boats operated by one or two fishermen (3 000 operators are registered).
Ei vizează speciile de apă dulcecum ar fi sardeaua, plătica, şalăul, ştiuca, somnul şi diferite specii decrap.
The Danube and thebrackish waters close to the delta are home to several species ofsturgeons, including the famous beluga, all of which are indanger of extinction.
În Dunăre şi în apele amare din apropierea Deltei trăiesc maimulte specii de şip, printre care faimoasa belugă, toate aflate înpericol de dispariţie.
Romania has just adopted a 10-yearmoratorium on sturgeon fishing to encourage stock recovery.
De altfel, România tocmai a pronunţat unmoratoriu de 10 ani privind pescuitul de şip pentru a favorizareconstituirea stocului.
Consumption peaked at 12 kg a year per inhabitant, one of thehighest in Central Europe.
În România, anii ‘70-‘80 sau caracterizat printr-o producţieintensivă asigurată de pescuitul maritim şi intern şi de acvacultură.Consumul ajungea la 12 kg/an/locuitor, atingând astfel una dintrecele mai importante cote de consum din Europa centrală.
The Romanian fleet operated in the East Atlantic all the way to South Africa. Aquaculture productionwas six times higher than it is today.
Flotaromânească opera în Atlanticul de Est până în Africa de Sud.Producţia piscicolă era de 6 ori mai mare decât astăzi.
From 1989, privatisation ofthe sector in a context of economic recession resulted in radicalchanges.
Începândcu 1989, privatizarea sectorului în condiţii de recesiuneeconomică a schimbat radical situaţia.
Aquaculture production has gradually dropped from 35 000 tonnes in 1990 to 7 000 tonnes in 2005.
Cât despre acvacultură, producţia acesteia a scăzut treptat de la35.000 tone în 1990 la 7.000 tone în 2005.
Providing workfor 1 800 people, it is practised exclusively in fresh water, innatural or artificial ponds, and produces different kinds of carp, in the Eastern European tradition.
Sector în care sunt angajate1.800 persoane, acvacultura este practicată exclusiv în apă dulce, în heleştee naturale sau artificiale, şi produce diferite specii de crap,potrivit tradiţiei din Europa centrală.
The Romanian authorities planto develop aquaculture with support from the European Fisheries Fund: a large part of the € 230 million allocated to Romania forthe period up to 2013 is earmarked for aquaculture products.
Autorităţile române intenţioneazăsă dezvolte acvacultura cu sprijinul Fondului european pentrupescuit: astfel, o mare parte din cele 230 milioane euro prevăzutepentru România până în 2013 este rezervată unor proiecte deacvacultură.
With consumption currently totalling only 4.4 kg per person per year, the Romanian market is not currently ready for thedevelopment of a processing industry.
Astăzi, cu un consum scăzut la 4,4 kg/locuitor/an, piaţa româneascănu este favorabilă dezvoltării unei industrii de prelucrare.
There is only one big plantfor fish smoking and salting in the Danube delta, which has some200 employees.
Există osingură uzină importantă de sărare şi de afumare a peştelui, în Delta Dunării, în care lucrează 200 de angajaţi.
Maritime fishing activity has refocused on the Black Sea for thelast 15 years.
De cincisprezece ani încoace, pescuitul maritim sa concentrat în Marea Neagră.
From 14 000 tonnes in 1988, production dropped to6 000 tonnes in 1990 and has plummeted to 2 000 tonnes today.Landings are composed mainly of small pelagic species (85%),essentially sprats (75%).
De la 14.000 tone în 1988, producţia a scăzut la6.000 tone în 1990, pentru a ajunge la doar 2.000 tone în prezent.Capturile accesorii se compun în principal din specii pelagice mici(85%), mai ales sprot (75%).
Other catches (20 to 50 tonnes a year)include anchovies, whiting, Black Sea shad (a type of herring thatswims back up the Danube, as far as 80 km from the mouth of theriver), Black Sea turbot, different types of mullet and, dependingon the year, Atlantic bonito.
Celelalte specii capturate (20-50 tonepe an) sunt sardeaua, merlanul, sardeaua de Marea Neagră (o specie de hering care urcă Dunărea pe o distanţă de până la 80 km de gura fluviului), calcanul de Marea Neagră, diferite speciide barbun şi, în funcţie de an, macroul.
A sea plagued by eutrophication and invaders
O mare eutrofică şi invadată
Given the scarcity of scientific data on Black Sea fish resources, it ishard to identify the causes of the decline of the Romanian fishingsector other than a lack of economic investments.
Dat fiind nivelul scăzut al cunoştinţelor ştiinţifice privind resurselepiscicole din Marea Neagră, cauzele declinului pescăriilorromâneşti, în afara lipsei de investiţii economice, sunt greu deidentificat.
It is wellestablished that the Black Sea suffers from environmentalproblems that are now being addressed (see box), but in the lackof systematic stock evaluation, it is difficult to know their realimpact on fisheries.
Se ştie că Marea Neagră se confruntă cu o serie deprobleme ecologice şi că se lucrează în prezent la remedierea(vezi limitarea) acestora , dar, în absenţa unei evaluări sistematice a stocurilor, este dificil să se cunoască impactul real al acestorprobleme asupra pescuitului.
At the initiative of the European Commission,Romania is gearing up for discussions with the other statesbordering the Black Sea (Turkey, Ukraine, Russia and Georgia) tolay the bases for shared stock management.
La iniţiativa Comisiei Europene, se pregătesc dezbateri cu celelalte state riverane (Turcia, Ucraina,Rusia, Georgia) pentru a pune bazele unei activităţi comune degestionare a stocurilor.
The Black Sea concentrates all the pollution carried by the three huge river basins that flow into it: the Danube, the Dniepr and the Don.
În Marea Neagră se concentrează toate produsele poluantetransportate de către cele trei uriaşe bazine fluviale care oalimentează: Dunărea, Dnieprul şi Donul.
The biggest problemis eutrophication1, caused by agricultural fertilisers anduntreated waste water.
Problema numărul1 este eutrofizarea1, produsă de îngrăşămintele agricole şide apele reziduale netratate.
It leads to the decline of the seabed, excessive plankton growth and loss of biodiversity.
Eutrofizarea este cauzaepuizării fondurilor marine, a producţiilor planctonice şi ascăderii biodiversităţii.
Inthe past few years, some improvement has been observedthanks to the work of international bodies such as the Black in E e
De câţiva ani încoace, se constatăprogrese datorate eforturilor făcute de organismeleinternaţionale, cum ar fi Comisia Mării Negre2pe planul restaurării mediului şi de ICPDR3pe planul ameliorăriicalităţii apelor care vin din Dunăre.
The Romanian fleet is made up of around 450 vessels, mostlysmall craft that fish with a fixed net in coastal waters. Ten or sotrawlers still fish for small pelagic species in the 12-mile coastalzone.
Flota românească este alcătuită din aproximativ 450 de vase,majoritatea mici ambarcaţiuni artizanale, care pescuiesc cu năvodfix de-a lungul coastelor.
Sea Commission2, for environmental recovery, and the ICPDR3, for improvement of the quality of the waters of the
Aproximativ zece traulere activeurmăresc speciile pelagice mici pe o lungime de coastă de 12 mile marine.
is h e ri es and a q u a cu lt u r F
Pescuitul intern lt u r cu a v es cu it u l şi ac P I
Inland fisheries, primarily in the Danube and its delta, have alwaysbeen more productive than fishing activity in the Black Sea. The communities of the Danube delta depend heavily on thisactivity, which has also suffered from the decline of the sector.Production slipped from 26 000 tonnes in 1988 to 13 000 tonnesin 1990 and dropped to 4 000 tonnes in 2005.
Pescuitul intern, în principal pe Dunăre şi în Delta Dunării, a fostîntotdeauna mai productiv decât pescuitul în Marea Neagră.Comunităţile din Delta Dunării depind în principal de aceastăactivitate, care a suferit la rândul ei de pe urma declinului în sector.Producţia a scăzut de la 26.000 tone în 1988 la 13.000 tone în 1990,ajungând la 4.000 tone în 2005.
The other problem is the proliferation of a species ofjellyfish, the American Ctenophore, or comb jelly,(Mnemiopsis leidyi), which was accidentally introducedaround 1980 via the ballast water of ships. Feeding onplankton, eggs and larvae, it caused a collapse in stocks ofsmall native pelagic species.
Cealaltă problemă este proliferearea unei specii de meduze,ctenoforul american (Mnemiopsis leidyi), introduseaccidental, în jurul anului 1980, în balastul unui vas.Hrănindu-se cu planctoni, ouă şi larve, această meduză adus la prăbuşirea populaţiilor de specii pelagice indigenemici.
It is now falling victim toanother West Atlantic ctenophore (Beroe ovata),which feedsexclusively on other jellyfish and is currently decimating the American comb jelly.
Astăzi, această meduză este ea însăşi victima unui altctenofor din Atlanticul de Vest (Beroe ovata),care sehrăneşte exclusiv cu alte meduze şi care decimeazăctenoforul american.
(1)Depletion of oxygen in the water due to the excessive development of aquatic vegetation.(2)Commission on the Protection of the Black Sea Against Pollution – www.blacksea-commission.org(3)International Commission for the Protection of the Danube River – www.icpdr.org
(1)Scăderea nivelului de oxigen din apă din cauza dezvoltării exagerate a vegetaţiei acvatice.(2)Commission on the Protection of the Black Sea Against Pollution – Comisia pentru Protecţia Mării Negre împotriva Poluării – www.blacksea-commission.org(3)International Commission for the Protection of the Danube River – Comisia Internaţională pentru Protecţia Dunării – www.icpdr.org
Turbot farming: a luxury product nurtures a growing industry
Calcanul de crescătorie: un produs de lux în plină dezvoltare
Turbot (Psetta maxima) is a large flat fish prized bygourmets for its refined flesh.
Calcanul (Psetta maxima)este un peşte mare, plat, foartecăutat de gastronomi pentru fineţea cărnii sale.
While catches of the wild fishare constantly declining, turbot farming is experiencingrapid expansion, with new economic prospects opening upfor the 20-year old industry, in both Eastern and Western Europe.
În timp cecapturile sunt din ce în ce mai sărace, creşterea calcanului,practică existentă de peste 20 de ani, cunoaşte o fază dedezvoltare care deschide perspective economice atât învestul cât şi în estul Europei.
Stolt Sea Farm is the leading EU producer(4 000 tonnes).
Grupul Stolt Sea Farm este primulproducător al UE (4.000 tone).
It has six hatcheries and six farms in Galicia, a farmin Centro (Portugal), another in Aquitaine (France) and stillanother in Sørlandet (Norway).
El conduce două crescătorii şi şaseferme în Galicia, respectiv o fermă în Centro (Portugalia), una în Aquitaine (Franţa) şi una în Sørlandet (Norvegia).
Ranking second is Pescanova, a Spanish agri-business multinational that is also active in preservesand frozen foods. It runs a hatchery and two farms in Galicia.
Cel de-al doileaproducător este Pescanova, o companie de produse alimentaremultinaţională din Spania, care-şi desfăşoară activitatea tot însectorul de conserve şi de produse congelate, care deţine ocrescătorie şi două ferme în Galicia.
Catchesof turbot, like those of many other species, havedropped sharply in all the seas where it is caught.
Lafel ca multe alte specii, calcanul cunoaşte o scădere acantităţilor capturate în toate mările în care este pescuit.
European Union's Atlantic shoreline, catches now total only 5 000tonnes, having declined by one third over the last decade1.
5.000 tone şi au scăzut cu o treime în ultimii 10 ani1.
In the absence of existing scientific studies on this species, the European Commission has asked scientific bodies to evaluate the stock todetermine whether protection measures are needed.
În absenţaunor studii specifice privind această specie, Comisia Europeană asolicitat autorităţilor ştiinţifice să evalueze acest stoc de peştepentru a stabili dacă sunt necesare măsuri de protecţie.
Meanwhile,turbot in the North Sea is subject to a shared quota with brill of 4 323 tonnes for 2007.
Între timp,în Marea Nordului, calcanul este supus, unei cote comune cu ceapentru calcanul-mic, de 4.323 tone în 2007.
Some 85% of catches come from the North Sea, the Channel and the Celtic Sea.
85% din capturi provin din ansamblul format de Marea Nordului,Marea Mânecii şi Marea Celtică.
The Netherlands has an outstanding fleet for catching flat fish and is far and away the top producer (1 915 tonnes in 2005).
Olanda, a cărei flotă este deosebitde performantă în pescuitul speciilor de peşte plat, este dedeparte primul producător (1.915 tone în 2005).
Galicia's dominance of the sector stems from the quality of its seawaters, whose temperature is ideal for turbot (around 17° C). As a result, fish farmers can work in an open circuit, i.e. continuallyrenewing tank water with water from the sea.
Ponderea Galiciei se datorează calităţii apelor sale maritime, acăror temperatură este ideală pentru calcan (aproximativ 17 °C).Aceasta permite acvacultorilor să lucreze în circuit deschis, adicăreînnoind în continuu apa din bazine cu apa provenită din mare.Mai spre nord, apa este prea rece iarna (şi uneori prea caldă vara),de unde necesitatea unor sisteme de recirculaţie prin care apa dinbazine este în mare parte reciclată, reoxigenată şi reîncălzită (sau răcită) într-un circuit intern.
Further north, the water is too cold in winter (and sometimes too warm insummer), obliging farmers to use a recirculation system, withwhich the tank water is largely recycled, reoxygenated andreheated (or recooled) in an internal circuit.
Acest sistem necesită instalaţiicomplexe şi mai costisitoare, dar are şi efecte negative asupraritmului de creştere a calcanului, care scade foarte mult în aldoilea an de îngrăşare.
France has the second highest farmed turbot production (800 tonnes).
Astăzi, acest fenomen constituie obiectulunor cercetări ştiinţifice.
However, a sub-species of turbot is also exploited in Eastern Europe, in the Black Sea.
O subspecie de calcan este exploatată însă şi în estul Europei, în Marea Neagră.
As with its cousin from the west, the highculinary value and refined flavour of its flesh make it a highlysought after and very profitable luxury product, particularly in Turkey, which is the principal operator (650 tonnes in 2005).
La fel ca în cazul vărului său occidental, valoareaculinară şi gustativă ridicată a cărnii sale face din calcan un produsde lux foarte căutat şi foarte rentabil, în special în Turcia, care esteprincipalul producător (650 tone în 2005).
Only50 tonnes are caught by small-scale operators from Bulgaria and Romania.
Numai 50 tone suntcapturate de pescarii artizanali bulgari şi români.
A large part of those 50 tonnes is exported to the Turkish market.
Şi o mare partedin aceste 50 tone merge la export pe piaţa turcă.
Catches of Black Sea turbot also continue to decline.
Capturile de calcan de Marea Neagră sunt, de asemenea, înscădere constantă.
As recentlyas a decade ago, they stood at between 2 000 and 3 000 tonnes,as compared to only some 700 tonnes today.
În urmă cu vreo zece ani, ele se situau între2.000-3.000 tone, în comparaţie cu aproximativ 700 tone astăzi.Cauza o constituie pescuitul excesiv, dar şi problemele de mediu(vezi articolul p. 9).