natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In 2006, the Netherlands raised the maximum penalty for trafficking of large quantities of drugs from 4 to 6 years, while Poland increased the penalties for possession of large quantities and supply to minors from a maximum of 5 years to a maximum of 8 years, setting also a minimum period of 6 months.
În 2000, Regatul Unit a introdus o pedeapsă privativă de libertate de cel puţin șapte ani pentru a treia condamnare pentru trafic cu droguri de clasa A, iar în 2001 Grecia și-a înăsprit legislaţia cu privire la pedepsele pentru traficanţi, reducând drepturile acestora la eliberarea condiţionată.În 2002 și 2004, codul penal estonian a fost modificat, crescând pedepsele maxime de la trei la cinci ani pentru traficanţii de cantităţi mici și de la cinci la zece ani pentru cantităţile mari.
In Slovakia, the basic penalty for trafficking was increased from between 2 and 8 years to between 4 and 10 years, with the maximum penalty for larger amounts increasing from 10 to 15 or even 20 years.
În Danemarca, pedepsele pentru trafic au crescut de la șase la zece ani sau, în cazul traficului de cantităţi mari sau de substanţe deosebit de periculoase, de la 10 la 16 ani.
Penalties for more serious offences were not changed, though the definition of a large quantity was reduced from 25 to 15 times the threshold quantity.
Tot în 2004, Lituania a crescut pedepsele pentru infracţiunile simple de trafic de la maxim doi ani la doi până la opt ani, iar pentru cantităţi mari de la 28 ani la 8-10 ani.
Drugrelated research
Proiecte de cercetare în statele membre
In the period 1999–2004, six countries passed laws increasing the penalties for certain drug trafficking offences.
În octombrie 2004, Decizia-cadru 2004/757/JAI a Consiliului a stabilit dispoziţii minime ale actelor penale și pedepse minime pentru trafic.
In 1999, Ireland created the new offence of possession of a large amount of drugs (worth more than EUR 12 700) with intent to supply, which would carry a mandatory minimum sentence of 10 years’ imprisonment.
De la acea dată, alte patru ţări au adoptat legi în vederea alinierii pedepselor pentru infracţiunile simple de trafic la dispoziţiile acestei decizii.
In 2000, the United Kingdom introduced a minimum sentence of 7 years’ imprisonment for a third conviction of trafficking in class A drugs, and in 2001 Greece
În 2006, Ţările de Jos au crescut pedeapsa maximă pentru traficul de cantităţi mari de droguri de la patru la șase ani,
Research on the drugs problem carried out in each European country was reported on in a ‘Selected issue’
Regatul Unit a menţionat cel mai mare număr de proiecte de cercetare, peste 80, urmat de Germania și Ţările de Jos, fiecare
Annual report 2009: the state of the drugs problem in Europe research efforts in those priority areas that are underrepresented, in particular drug supply.
Raportul anual 2009: situaţia drogurilor în Europa raportând peste 30, și de Republica Cehă, Irlanda și Finlanda, cu peste 20.
Analysis of drugs research in the European Union published by the EMCDDA in 2008 (10).
actuale de către studiul realizat pentru Comisia Europeană și intitulat „Analiză comparativă aprofundată a cercetărilor în domeniul drogurilor ilegale din Uniunea Europeană”.
This year, references to national research in the latest Reitox reports are analysed to provide an insight into the research recently conducted in European countries.
Acest raport indica faptul că prevenirea, cadrele juridice și interdicţiile constituie alte domenii disproporţionat de puţin analizate în cercetări, în timp ce cercetările pe teme epidemiologice par să fie mai frecvente (11).
European countries referred to more than 350 research projects undertaken or published in 2007 and 2008 in the latest Reitox national reports.
Cercetările privind răspunsurile la situaţia drogurilor reprezintă mai mult de o treime din studiile recente, în timp ce o altă treime sa concentrat asupra prevalenţei, incidenţei și tiparelor consumului de droguri, iar o cincime asupra consecinţelor consumului de droguri.
The United Kingdom referred to the highest number of research projects, over 80, followed by Germany and the Netherlands, each with over 30, and the Czech Republic, Ireland and Finland, with over 20.
Printre domeniile care se pare că au atras considerabil mai puţină atenţie în cercetare sau numărat: elementele determinante, factorii de risc și protecţie, mecanismele și efectele drogurilor, oferta și pieţele și diferite aspecte metodologice.
The report noted prevention, legal frameworks and interdiction as other fields disproportionately underresearched, while research on epidemiological topics was found to be more common (11). The study found that, although comprehensive expertise exists in Member States, improved data comparability between countries and increased visibility of research should be pursued.
Rezultatele acestei analize, deși sunt limitate ca sferă de cuprindere, vin în sprijinul apelurilor lansate în noul plan de acţiune al UE pentru intensificarea eforturilor de cercetare în acele domenii prioritare care sunt insuficient reprezentate, în special oferta de droguri.
Among the subject areas that appeared to attract considerably less research attention were: determinants and risk and protective factors, mechanisms and effects of drugs, supply and markets, and methodological issues.
Analiza cercetărilor în domeniul drogurilor realizate în Uniunea Europeană
The results of this analysis, while limited in scope, give support to the new EU action plan’s calls for increased
Și oferta de droguri se numără printre domeniile identificate ca fiind prea puţin reprezentate în cercetările
Participation in European research activities was found to vary considerably between countries, with much of the international cooperation taking place on an informal basis.
Sa constatat că participarea la activităţile de cercetare europene variază într-o măsură considerabilă între ţări, o mare parte a cooperării internaţionale având loc la un nivel neoficial.
However, the study emphasised that drugrelated research can be facilitated by European and international networks of researchers.
Totuși, studiul a subliniat faptul că cercetările în domeniul drogurilor pot fi facilitate de către reţelele europene și internaţionale de cercetători.
Research capacity, overall quality and funding availability vary widely in the EU, and there is a considerable need for capacity building and for funding to cover a broader range of policy areas linked to the EU drug action plan.
Capacitatea de cercetare, calitatea generală și disponibilitatea fondurilor variază într-o măsură însemnată în UE și există o nevoie considerabilă de consolidare a capacităţilor și de finanţare care să acopere o gamă mai largă de domenii strategice legate de planul de acţiune al UE.
Chapter 2Responding to drug problems in Europe — an overview
Capitolul 2Răspuns la problema drogurilor în Europa – o privire de ansamblu
Introduction in all these countries.
Introducere pentru prima dată, monitorizate sistematic de către majoritatea statelor membre.
The effectiveness of this type of intervention, however, is not supported by the available evidence.
Totuși, nu există dovezi care să susţină eficacitatea acestui tip de intervenţii.
However, interventions with better scientific foundations, such as prevention programmes following standardised protocols, are now reported from additional countries (Czech Republic, Cyprus, Austria, Poland, Slovenia, Slovakia).
Cu toate acestea, în prezent și alte ţări (Republica Cehă, Cipru, Austria, Polonia, Slovenia, Slovacia) raportează realizarea de intervenţii cu un fundament știinţific mai solid, precum programele de prevenire care urmează protocoale standardizate.
This chapter presents an overview of the responses to drug problems in Europe, where possible highlighting trends, developments and quality issues.
Capitolul de faţă oferă o privire de ansamblu asupra răspunsurilor la problema drogurilor în Europa, evidenţiind, ori de câte ori este posibil, tendinţe, evoluţii și aspecte calitative.
Prevention measures are first reviewed followed by interventions in the areas of treatment, harm reduction and social reintegration.
Pentru început vor fi trecute în revistă măsurile de prevenire, urmând apoi o prezentare a intervenţiilor din domeniul tratamentelor, al reducerii riscurilor și reintegrării sociale.
Taken together, all these measures form a comprehensive drug demand reduction system.
Împreună, toate aceste măsuri constituie un sistem cuprinzător de reducere a cererii de droguri.
They can be considered as complementary, and are sometimes provided in combination and by the same facilities.
Ele pot fi considerate complementare și uneori sunt furnizate în combinaţie și de către aceleași unităţi.
This is, for example, increasingly the case for treatment and harm reduction measures.
Acest lucru se întâmplă din ce în ce mai frecvent, de exemplu, în cazul măsurilor de tratament și de reducere a riscurilor.
The limited number of prevention programmes of proven effectiveness is being addressed in Europe by the EU-Dap study (www.eudap.net).
Răspunsurile elaborate în cadrul asigurării aplicării legislaţiei privind drogurile sunt de asemenea abordate într-o secţiune nouă, care include cele mai recente date privind infracţiunile legate de droguri.
Involving 7 000 students aged 12–14 in seven European countries, the study is evaluating a programme based on the comprehensive social influence approach, which combines training in life-skills with normative education and knowledge acquisition on substances.
Capitolul se încheie cu o analiză a datelor disponibile privind nevoile consumatorilor de droguri din penitenciare și a răspunsurilor existente în acest mediu special.
The responses developed in the framework of drug law enforcement are also addressed in a new section which includes the most recent data on drug law offences.
În prezent, numărul limitat al programelor de prevenire cu eficacitate dovedită este analizat în Europa în studiul EU-Dap (www.eudap.net).
The chapter ends with a review of the available data on the needs of drug users in prisons and the existing responses in this particular setting.
După doi ani, concluzia a fost că programul este eficient în ceea ce privește reducerea frecvenţei stărilor de ebrietate și a consumului de canabis.
Drug prevention can be divided into different levels or strategies, which range from targeting society as a whole (environmental prevention) to focusing on at-risk individuals (indicated prevention).
Prevenirea consumului de droguri poate fi împărţită în diferite niveluri sau strategii, de la prevenirea de proximitate (care vizează întreaga societate) la prevenirea indicată (care se concentrează asupra persoanelor expuse riscurilor).
Ideally, the different strategies do not compete but complement each other.
În mod ideal, diferitele strategii nu se concurează, ci se completează.
The following overview focuses on recent developments and on newly reported results of controlled trials in the prevention field.
Rândurile de mai jos cuprind o sinteză a evoluţiilor recente și a rezultatelor nou raportate ale studiilor controlate efectuate în domeniul prevenirii.
The EU-Dap results are influenced by gender, with the overall effectiveness of the programme being accounted for by its effect on boys only.
Rezultatele studiului EU-Dap diferă substanţial în funcţie de sex, eficacitatea globală a programului fiind observată în general numai la băieţi.
It is not clear if this is because girls are less at risk or if they did not respond to the programme.
Nu este clar dacă acest lucru se explică prin faptul că fetele sunt expuse riscului într-o măsură mai mică sau că acestea nu au răspuns la program.
Gender-dependent effects also came up in a Danish controlled trial on a life-skills programme.
Efecte diferite în funcţie de sex sau observat și în cadrul unui studiu controlat danez asupra unui program de formare a aptitudinilor de integrare socială.
Girls accounted for the largest effect in terms of bullying, past-week and past-month alcohol consumption, while boys accounted for the largest effect for drinking more than five drinks on one occasion and having tried cannabis.
Cel mai puternic efect în ceea ce privește intimidarea altor copii și consumul de alcool în ultima săptămână și ultima lună sa observat la fete, în timp ce la băieţi efectele cele mai importante sau observat în ceea ce privește consumarea a mai mult de cinci băuturi într-o singură ocazie și încercarea canabisului.
Universal prevention
Prevenirea universală se adresează întregii populaţii.
Universal prevention addresses entire populations. It aims to deter or delay the onset of drug use and drugrelated problems by providing young people with the information and skills necessary to avoid starting to use drugs.
Scopul acesteia este de a împiedica sau de a întârzia apariţia consumului de droguri și a problemelor legate de droguri oferind tinerilor informaţiile și deprinderile necesare pentru a evita să înceapă să consume droguri.
Prevention measures undertaken in Europe are now, for the first time, being systematically monitored by the majority of Member States.
Măsurile de prevenire întreprinse în Europa sunt în prezent,
A controlled trial in Prague compared a communitybased programme, which included an educational component, a peer approach, life skills training and parent programmes, against the standard ‘minimum preventive programme’ in schools (Miovský et al., 2007).
Un studiu controlat realizat la Praga a comparat un program bazat pe comunitate, care a inclus o componentă educaţională, o abordare colegială, dezvoltarea
Selective prevention intervenes with specific groups, families or communities, where people, due to their scarce social ties and resources, may be more likely to develop drug use or progress into dependency.
Campanii mass-media specifice pentru substanţe
Substance-specific mass media campaigns targeting cannabis use (Denmark, Ireland, France, Netherlands, United Kingdom) and, more recently, cocaine use (Ireland, Spain, United Kingdom) have been developed in Europe.
În Europa au fost dezvoltate campanii mass-media specifice pentru substanţe axate asupra consumului de canabis (Danemarca, Irlanda, Franţa, Ţările de Jos, Regatul Unit) și, mai recent, asupra consumului de cocaină (Irlanda, Spania, Regatul Unit).
New indicated prevention projects are reported only from Germany, the Netherlands, Slovakia and Sweden, and they continue to be very rare in Europe despite information about their effectiveness (EMCDDA, 2009b).
aptitudinilor de integrare socială și programe parentale, cu „programul preventiv minim” standard din școli (Miovský et al., 2007).
Current examples of indicated prevention projects in Europe include the Parent Management Training-Oregon model, which is implemented in the Netherlands and Norway for parents of children aged 4–12 with disruptive behaviour disorder.
Programul bazat pe comunitate a fost mai eficient în ceea ce privește reducerea consumului de alcool și dezvoltarea de atitudini faţă de substanţe în rândul elevilor cu vârsta cuprinsă între 13 și 15 ani, în special la anumite grupuri vulnerabile de copii, inclusiv din familii monoparentale.
A randomised controlled trial involving 159 families showed significantly improved competences in parenting among participating parents and reduced behavioural problems among their children.
Prin urmare, sa sugerat că programul are potenţial pentru a fi utilizat în prevenirea selectivă.
Almost all these campaigns warn of the dangers of using the drug, and some of them use shock tactics.
Aproape toate aceste campanii previn asupra pericolelor consumului drogului, iar unele dintre ele folosesc tactici de șoc.
Only two campaigns take a different approach.
Doar două campanii îmbrăţișează o abordare diferită.
The United Kingdom–Colombian campaign ‘Shared responsibility’ addresses the responsibility of users for the environmental and social harm associated with cocaine production.
Campania Regatul Unit – Columbia „Responsabilitate comună” se referă la responsabilitatea consumatorilor pentru prejudiciile ecologice și sociale asociate producţiei de cocaină.
The Dutch cannabis campaign in 2006 targeted normative beliefs with real-life stories of young people as positive role models, instead of warnings and depiction of use.
Campania din Ţările de Jos privind canabisul din 2006 sa axat pe anumite credinţe normative, cu povestiri din viaţa reală în care apar tineri ca modele pozitive, și nu pe avertismente și prezentarea consumului.
Its evaluation found that negative social norms against cannabis smoking were reinforced and that there were no negative effects on intention to use and on normative beliefs (Wammes et al., 2007).
Concluziile evaluării acestei campanii au indicat că au fost întărite anumite norme sociale negative împotriva fumatului canabisului și nu a existat niciun efect negativ asupra intenţiei de consum și a credinţelor normative (Wammes et al., 2007).
Around 400 000 drug users are reported to have entered drug treatment in 2007 (14).
Atât prevenirea selectivă, cât și prevenirea indicată recunosc faptul că consumul de droguri este concentrat în jurul unor grupuri sau persoane vulnerabile, cu oportunităţi sociale și personale limitate (OEDT, 2008c).
Overall, the great majority of treatment demands (86 %) were made in outpatient treatment centres.
Baza de dovezi pentru această abordare este prezentată într-o nouă secţiune a Portalului cu cele mai bune practici al OCDE (12).
This proportion has grown in recent years for various reasons, including the increased availability and diversification of specialised outpatient treatment.
Prevenirea indicată urmărește să identifice persoanele cu probleme comportamentale sau psihologice care pot avea un rol predictiv pentru apariţia consumului problematic de substanţe mai târziu în viaţă și să le vizeze în mod individual cu intervenţii speciale.
Mass media campaigns highlighting the danger of drug use are only rarely evaluated for changes in behaviour, attitudes or intention to use drugs.
Campaniile din mass-media care subliniază pericolul consumului de droguri sunt doar rareori evaluate din punct de vedere al schimbărilor de comportament, atitudine sau intenţie de a consuma droguri.
In addition, concerns have been expressed about their poor effectiveness and possible harm.
În plus, au fost exprimate preocupări în legătură cu eficienţa nesatisfăcătoare și riscurile posibile.
For example, a thorough evaluation of the outcome of the US national cannabis campaign revealed no overall effects.
De exemplu, o evaluare aprofundată a rezultatelor campaniei naţionale din SUA privind canabisul nu a constatat niciun efect general.
There was, however, evidence that the campaign had unintended effects in favour of cannabis, and individuals who had previously been uninterested in the drug, reported an intention to use it (Hornik et al., 2008).
Au existat, însă, dovezi care au indicat că respectiva campanie a avut efecte nedorite în favoarea canabisului, iar persoanele care nu au fost interesate de drog în trecut au raportat intenţia de al consuma (Hornik et al., 2008).
Similar problems were reported in the evaluation of the Scottish cocaine campaign ‘Know the score’ (EMCDDA, 2007a).
Probleme similare au fost raportate în evaluarea campaniei privind cocaina desfășurată în Scoţia „Know the score” (OEDT, 2007a).
Decision-making by young people is a complex process, strongly influenced by peer group interactions and perception of social norms.
Luarea deciziilor de către tineri reprezintă un proces complex, puternic influenţat de interacţiunile la nivel de grup și percepţia asupra normelor sociale.
So far, mass media communication appears not to have responded effectively to this complexity.
Până în prezent, comunicarea mass-media nu pare să fi răspuns eficient la această complexitate.
In Europe, the main modalities used for the treatment of drug problems are psychosocial interventions, opioid substitution and detoxification.
Din 2008, FRED (13), un protocol de intervenţii sistematice pentru tinerii infractori, este aplicat cu sprijinul UE în zece state membre.
Psychosocial interventions offer support to users as they attempt to manage and overcome their drug problems.
O nouă evaluare a protocolului FRED în 140 de centre germane a indicat niveluri reduse ale repetării infracţiunilor și ale consumului de droguri la participanţi.
These interventions include counselling, motivational enhancement, cognitivebehavioural therapy, case management, group and family therapy and relapse prevention.
Proiecte noi de prevenire indicată sunt raportate numai de Germania, Ţările de Jos, Slovacia și Suedia, și acestea continuă să fie extrem de rare în Europa în ciuda informaţiilor privind eficacitatea lor (OEDT, 2009b).
Psychosocial interventions form the foundation of communitybased outpatient and inpatient treatment, and they also normally complement opioid substitution treatment.
Exemple actuale de proiecte de prevenire indicată în Europa includ modelul Oregon, programul de management pentru părinţi, care este pus în aplicare în Ţările de Jos și Norvegia pentru părinţii copiilor cu vârste cuprinse între 4 și 12 ani cu tulburări de comportament perturbator.
Annual report 2009: the state of the drugs problem in Europe short-term, medically supervised intervention aimed at resolving the withdrawal symptoms associated with chronic drug use.
Raportul anual 2009: situaţia drogurilor în Europa
In four countries (Bulgaria, Estonia, Romania, Turkey), however, outpatient psychosocial treatment is estimated to be available to less than half of those who actively seek it (see Figure 1A).
Tratament încep un tratament pentru probleme legate de alte droguri decât opiaceele, în special în rândul pacienţilor noi (a se vedea capitolele 3 și 5).
In 2007, opioids, chiefly heroin, continued to be the main drug reported by users entering treatment in outpatient settings, cited as primary drug by 54 % of clients, followed by cannabis (21 %) and cocaine (18 %).
Potrivit datelor raportate, în anul 2007 au început un tratament pentru consumul de droguri aproximativ 400 000 de consumatori (14).
Substitution treatment combined with psychosocial care is the predominant treatment option for opioid users in Europe.
Mai puţin de jumătate din cei care au început tratamentul au făcut acest lucru pentru prima dată.
It is generally provided as an outpatient treatment, though in some countries it is also available in inpatient settings.
În general, marea majoritate a cererilor de tratament (86 %) au fost exprimate în centrele de tratament ambulatorii.
Drug users entering treatment in outpatient settings are predominantly young men, with an average age of 31 years and males almost four times as numerous as females (3.7:1).
Consumatorii de droguri care încep tratamentul într-un centru ambulatoriu sunt mai ales bărbaţi tineri, cu o vârstă medie de 31 de ani, bărbaţii fiind de aproape patru ori mai numeroși decât femeile (3,7:1).
The age and sex profile of treatment clients varies with primary drug.
Profilul de vârstă și sex al pacienţilor variază în funcţie de drogul primar.
Cannabis clients are on average much younger (25) than opioid (32) and cocaine (33) clients.
Pacienţii consumatori de canabis sunt, în medie, mult mai tineri (25) decât pacienţii consumatori de opiacee (32) și cocaină (33).
Regardless of primary drug, the average age of clients entering treatment for the first time is about 2 years lower than that of all clients.
Indiferent de drogul primar, vârsta medie a pacienţilor care încep tratamentul pentru prima dată este cu aproximativ doi ani mai mică decât cea a tuturor pacienţilor.
Higher than average male to female ratios are reported for cocaine (5.1:1) and cannabis (5.5:1) clients (15).
Cifre mai mari decât media pentru raportul bărbaţi-femei sunt raportate pentru pacienţii consumatori de cocaină (5,1:1) și de canabis (5,5:1) (15).
With the introduction of high-dosage buprenorphine treatment in Cyprus in 2007, opioid substitution treatment is now available in all EU Member States, as well as Croatia and Norway (18).
În Europa, principalele modalităţi utilizate pentru tratarea problemelor legate de droguri sunt intervenţiile psihosociale, substituţia de opiacee și detoxificarea.