natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Natura 2000 – part of a living landscape
Natura 2000 – parte a unui peisaj viu
Putting people at the heart of Natura 2000
Oamenii sunt puşi în centrul Natura 2000
How will Natura 2000 work in practice?
Cum va practic implementată Natura 2000?
How do we know if we have succeeded?
Cum ştim că am reuşit?
Natura 2000 – what can you do to help?
Natura 2000 – ce poţi face pentru a ajuta?
Photographer’s credits
Credite pentru fotograi
Europe’s nature –a rich natural heritage
Natura Europei –o bogată moştenire naturală
Europe covers less than 5% of the planet’s land mass.Yet, despite its small size, it has a stunning diversity of plants,animals and landscapes, many of which are found nowhere else in the world.
Europa acoperă mai puţin de 5% din suprafaţa planetei. În ciuda suprafeţei reduse, deţine o diversitate covârşitoare de plante, animale, peisaje, multe dintre acestea fiind prezente doar aici.
Dierences in climate, topography and geology account for much of this biodiversity.
Diferenţele de climă, topografie, geologie sunt cele care determină această biodiversitate.
From the Arctic Circle to the warm Mediterranean coastline, from the peaks of the Alps to the vast open plains of central Europe, the range of natural conditions on our small continent is impressive.
De la Cercul Polar şi până la coasta însorită a Mării Mediterane, de la înălţimile Alpilor la câmpiile Europei Centrale, varietatea condiţiilor naturale este impresionantă.
Our long association with the land has been equally important in shaping our countryside.
Convieţuirea noastră îndelungată cu natura a fost în aceeaşi măsură importantă pentru modelarea peisajului rural.
For centuries people have developed dierent ways of working the land, which has given rise to many so called‘semi-natural’ habitats, rich in wildlife (hay meadows, wooded pastures, open heaths) yet entirely dependent upon continued human use for their survival.
De secole, oamenii au dezvoltat moduri variate de a lucra pământul ceea ce a dus la apariţia aşa numitelor habitate ”semi-naturale”, bogate în viaţă sălbatică (pajişti montane, păşuni împădurite, pajişti deschise), încă dependete pentru supravieţuirea şi păstrarea lor de continuitatea activităţilor umane.
Europe’s rich mixture of nationalities, cultures, languages and identities is also strongly reected everywhere in our landscape.
Bogăţia de naţionalităţi, culturi, limbi şi identităţi ale Europei este de asemenea puternic reflectată pretutindeni în peisajul nostru.
Few places in the world have such a varied, contrasting and localised patchwork of habitats, wildlife and cultural landscapes so tightly interwoven in so small an area – it is this that makes Europe’s nature so unique.
Doar câteva locuri în lume au această variată, contrastantă şi specifică îmbinare de habitate, viaţă sălbatică şi peisaje culturale, atât de strâns întrepătrunse pe o suprafaţă aşa de mică – aceasta este ceea ce face natura Europei unică.
This is our natural heritage.
Aceasta este moştenirea noastră naturală.
EUROPE’S NATURE FOR YOU
NATURA EUROPEI PENTRU TINE
By protecting our natural heritage we can ensure that the rich diversity of plants, animals and habitats in Europe is maintained for generations to come.
Protejând moştenirea noastră naturală garantăm păstrarea bogatei diversităţi de plante, animale şi habitate şi pentru generaţiile viitoare.
Whether we live in cities or in the countryside, most of us go in search of nature at one time or another to admire its beautiful scenery, to walk, swim, fish, relax, explore or simply enjoy the fresh air and listen to the bird song.
Indiferent dacă trăim în mediul urban sau rural, mulţi dintre noi suntem într-un fel sau altul în căutarea naturii, a frumuseţii ei deosebite, prin plimbări, înot, pescuit, relaxare, explorare sau pur şi simplu pentru a ne bucura de aer curat sau de cântecul păsărilor.
This has signicant benets for our health and wellbeing.
Aceasta are beneficii însemnate asupra sănătăţii noastre şi asupra stării noastre de bine.
DO WE VALUE OUR NATURE ENOUGH?Monet’s painting of poppy fields is estimated at €5–50 million,the real thing costs €5,000/ha
PREŢUIM NATURA NOASTRĂ SUFICIENT?,,Câmpul cu maci”al lui Monet valorează între 5–50 milioane de euro, pe câtă vreme unul real costă 5.000 €/ha
But nature has much more than an intrinsic or scenic value, it also provides us with a wide range of benets such as food, fibres, clean water healthy soil.
Natura are însă mult mai mult decât o valoare deosebită intrinsecă, ea ne furnizează o serie întreagă de beneficii cum ar hrană, fibre, apă potabilă, un sol sănătos şi multe altele.
Wetlands, for instance, provide a natural defence against floods, acting like sponges soaking up the excess water.
Zonele umede de pildă, ne apără în mod natural de inundaţii, funcţionând ca nişte bureţi ce absorb excesul de apă.
Reedbeds help purify polluted waters by absorbing toxic substances, bees pollinate our crops and peatlands act as natural sinks for carbon dioxide, the number one cause of global warming.
Stufărişurile ajută la purificarea apei poluate prin filtrarea substanţelor toxice, albinele polenizează culturile noastre, iar turbăriile sunt captatoare naturale de dioxid de carbon, cauza principală a încălzirii globale.
Above all, nature provides a vital source of income forcountless people across Europe who harvest its naturalresources in a sustainable manner.
Mai mult decât atât, natura este o sursă vitală de venit pentru un număr mare de oameni care colecteză resursele naturale într-un mod durabil.
Low intensity farming,for instance, is practiced over large areas of Europe,providing a livelihood for millions of people.
Un exemplu în acest sens este agricultura extensivă practicată pe scară largă în Europa, furnizând astfel mijloace de trai pentru milioane de oameni.
A recent survey of the economic value of three National Parks inWales concluded that the Parks supported nearly 12,000 jobs and produced a total income of ca €250 million a year.
Un sondaj recent asupra valorii economice a trei Parcuri Naţionale dinWales arată că aceste Parcuri oferă 12,000 de locuri de muncă şi aduc un prot total de 250 milioane Euro anual.
... under threat
Natura ... în pericol
Europe’s nature is under increasing threat.
Natura Europei este din ce în ce mai ameninţată.
Populations of species are declining at an alarming rate and many valuable natural and semi-natural habitats are rapidly disappearing.
Sunt specii ale căror populaţii înregistrează un declin alarmant iar multe dintre habitatele naturale şi semi-naturale dispar cu rapiditate.
Today, almost half of Europe’s mammals and a third of our reptile, sh and bird species are endangered.
Astăzi, aproape jumătate dintre mamiferele Europei, şi o treime din reptile, peşti şi păsări sunt ameninţate cu dispariţia.
This dramatic decline is primarily due to the loss and fragmentation of the habitats upon which the species depend.
Acest declin dramatic este cauzat de pierderea şi fragmentarea habitatelor de care depind aceste specii.
Many of these habitats are shrinking in the wake of more intensive land uses, major infrastructures, such as roads, and the steady spread of urban areas.
Multe dintre aceste habitate se modifică ca suprafaţă, prin intensificarea folosinţei terenurilor, dezvoltarea infrastructurii, cum este cazul drumurilor şi prin expansiunea constantă a zonelor urbane.
In only a few decades half of Europe’s valuable wetlands have been drained for land reclamation and almost threequarters of the dunes in France, Italy and Spain have disappeared under the relentless pressure of mass tourism.
În doar câţiva zeci de ani, zonele umede ale Europei au fost desecate prin lucrări de îmbunătăţiri funciare şi aproape trei sferturi din dunele de nisip din Franţa, Spania şi Italia au dispărut sub presiunea implacabilă a turismului de masă.
THE PRESTIGE DISASTERWhen the Prestige tanker sank o the coast of northern Spain in November 2002, it released 64,000 tons of oil, killing some 300,000 sea birds (mainly common guillemots, Atlantic puns and razorbills).
DEZASTRUL PRESTIGEAtunci cînd petrolierul Prestige s-a scufundat în dreptul coastei de nord a Spaniei, în noiembrie 2002, 64,000 tone de produse petroliere au fost vărsate şi au ucis 300,000 de păsări de mare (în special alce nordice şi atlantice, pufini).
Damage to fishing, tourism and the natural heritage along 3,000 km of coastline polluted by the spill has cost approximately €5 billion.
Prejudiciile aduse pescuitului, turismului şi naturii prin poluarea a 3,000 km de coastă sau ridicat la aproximativ 5 miliarde Euro.
Around 30,000 people in the fishery and shellsh sectors have been directly aected.
Aproximativ 30,000 de oameni ce traiau din pescuit au fost direct afectaţi.
Several local fishermen’s organisations have reported an 80% drop of their normal catch.
Câteva asociaţii de pescari au raportat o scădere cu 80% a capturilor faţă de cota normală.
More recently, climate change has become a major concern both for humans and for biodiversity, as has the continued spread of invasive species which displace our native plants and animals.
Recent, schimbările climatice reprezintă un motiv de îngrijorare major atât pentru oameni cât şi pentru biodiversitate, la fel fiind şi expansiunea speciilor invazive ce vor înlocui plantele şi animalele autohtone.
Other threats to nature include pollution, unsustainable exploitation of natural resources, and land abandonment.
Natura este ameninţată şi de poluare, exploatarea necontrolată a resurselor naturale şi abandonarea terenurilor.
It is not just the rare species, such as bears, butteries and endemic plants, that are threatened.
Nu doar speciile rare cum sunt urşii, fluturii, speciile endemice de plante sunt ameninţate.
Populations of the common house sparrow have fallen dramatically in the last 20 years due to the loss of their habitats.
Populaţia de vrabie de casă a suferit un declin dramatic în ultimii 20 de ani ca urmare a pierderii habitatului.
Most of Europe’s heaths have also disappeared.
Majoritatea pajiştilor naturale din Europa au dispărut.
Consequently, many of the species that depend on these habitats for their survival, such as the sand lizard and the Dartford warbler, are also on the decline.
În consecinţă, multe dintre speciile direct dependente de aceste habitate pentru supravieţuire, de pildă şopârla de nisip, silvia de tufiş, sunt de asemenea în declin.
What are we doing about it?– Europe’s response
Ce facem pentru aceasta?– răspunsul Europei
In the face of this alarming decline, people all over Europe have expressed increasing concern over the loss of their natural heritage and of the biodiversity upon which we all depend for our health and prosperity.
În faţa acestui declin alarmant, oamenii de pretutindenidin Europa şi-au exprimat îngrijorarea pentru pierdereamoştenirii naturale şi a biodiversităţii de care depindemtoţi pentru sănătatea şi bunăstarea noastră.
Governments of the EU Member States have responded accordingly and, in 2001, committed themselves, at the European Summit in Gothenburg, to stop the loss of biodiversity in Europe by the year 2010.
Guvernele Statelor Membre au răspuns la acest apel şi înanul 2001, la Summitul de la Gothenburg sau angajat săstopeze declinul biodiversităţii în Europa până în anul 2010.
As nature does not recognise national boundaries, such an ambitious target is best achieved by coordinating eorts and pooling resources.
Aşa cum natura nu ţine cont de graniţe naţionale, acest ţelambiţios poate atins doar prin coordonarea eforturilor şialocarea resurselor adecvate.
Rivers, such as the Danube, flow through many countries – if one of them damages part of the river, all may be aected.
Râurile, de exemplu Dunărea, traversează mai multe stateiar dacă unul dintre sectoarele cursului său este afectat,acesta le va prejudicia şi pe celelalte.
Migratory birds travel the length and breadth of Europe in search of resting, feeding and breeding grounds.
Păsările migratoarecălătoresc în lungul şi latul Europei în căutare de locuri deadăpost, hrană şi locuri pentru cuibărit.
If their habitats are only protected in one part of Europe and not in another, the species’chances of survival are inevitably poor.
Dacă habitatelede care depind direct sunt protejate doar într-o parte a Europei şi nu pe întreg arealul de distribuţie al speciei,şansele de supravieţuire ale acesteia vor precare.
European legislation sets the standard for nature conservation across the European Union and enables all 27 Member States to work together within the same strong legislative framework in order to protect our most vulnerable species and habitat types.
Legislaţia Europeană stabileşte standardele pentruconservarea naturii pe teritoriul Uniunii Europene şi dăposibilitatea celor 27 State Membre să conlucreze înacelaşi cadru legislativ puternic, pentru a proteja speciile şihabitatele cele mai vulnerabile.
The common crane migrates across Europe from its winter feeding grounds in the south to its summer breeding grounds in the north.
Cocorul migrează în Europa din zonele dehrănire din sud unde iernează spre cele dinnord unde cuibăreşte pe timpul verii.
Thanks to European legislation, sites have been protected all along its migration route and populations in the EU are increasing as a result.
Graţielegislaţiei Europene, au fost desemnatezone protejate pe întregul curs de migraţie,iar ca rezultat, populaţia europeană decocor, este în creştere.
EU Natura 2000 sites designated for the common crane, status Oct. 08
Ariile Natura 2000 desemnate pentru cocor, situaţia din octombrie 2008
The ‘Habitats’ and ‘Birds’Directives
Directivele‘Habitate’ şi ‘Păsări’
The cornerstones of Europe’s legislation on natureconservation are the Birds and Habitats Directives.
Pilonul central al legislaţiei Europene pentru conservarea naturii îl reprezintă Directivele Păsări şi Habitate.
➧ The Birds Directive was adopted in 1979 and aims to protect all wild birds and their most important habitats across the EU.
Directiva Păsări, adoptată în 1979 are ca scop protejarea tuturor păsărilor sălbatice şi a habitatelor acestora pe teritoriul UE.
The Directive puts an end to certain practices such as the keeping and sale of native wild birds, or indiscriminate methods of killing and introduces a legal mechanism for regulating other activities, such as hunting, to ensure that they are sustainable.
Directiva stopează unele practici ca de exemplu capturarea şi comercializarea păsărilor sălbatice indigene sau incriminează metodele de ucidere a lor. Introduce un mecanism legal pentru reglementarea unor activităţi, de pildă vânătoarea, ceea ce asigură practicarea lor într-un mod durabil.
The Directive also requires all 27 Member States to protect the most important sites for all migratory birds and over 190 particularly threatened species, paying special attention to wetlands of international importance.
Conform Directivei, cele 27 de State Membre trebuie să protejeze zonele cele mai importante pentru toate speciile de păsări migratoare şi pentru mai bine de 190 de specii ameninţate, o atenţie specială acordându-se zonelor umede de importanţă internaţională.
➧ In 1992, the EU adopted the Habitats Directive.
În 1992, UE adoptă Directiva Habitate.
This introduces similar measures to the Birds Directive to protect Europe’s wildlife but extends its coverage to a much wider range of rare, threatened or endemic species, including over one thousand animals and plants.
Aceasta introduce măsuri similare celor din Directiva Păsări, cu scopul de a proteja viaţa sălbatică a Europei dar aria de acoperire este mult mai extinsă, vizând arealul a aproape o mie de specii de plante şi animale rare, endemice şi ameninţate.
Some 230 rare and characteristic habitat types are also, for the first time, targeted for conservation in their own right.
Totodată, aproximativ 230 de habitate rare, cu particularităţi deosebite, sunt prin această Directivă pentru prima dată selectate pentru a conservate.
IBERIAN LYNX (Lynx pardinus)With a population of around 100–150 individuals, the Iberian lynx is now one of the most endangered species in the world.
LINXUL IBERIAN (Lynx pardinus)Este cea mai ameninţată specie de felină sălbatică, cu o populaţie de mai puţin de 100–150 indivizi.
Agricultural intensication and infrastructure developments (such as new roads) have fragmented its habitat to such an extent that it is now conned to a few isolated pockets in the south west of Spain and Portugal.
Trăieşte în Pădurile Mediteraneene, în desişurile de maquis, preferând tufişurile dense pentru adăpost şi pajiştile deschise pentru a vâna iepuri.
Illegal hunting, trapping and road kills add to its troubles as does the lack of its main food source, the rabbit, which was almost wiped out by the disease, Myxomatosis.
Intensificarea agriculturii şi dezvoltarea infrastructurii (drumuri, căi de acces) au dus la fragmentarea habitatului într-o asemenea măsură încât distribuţia speciei se limitează în prezent la câteva zone izolate în sud-vestul Spaniei şi Portugaliei.
If the Iberian lynx does not recover it could be the first cat species to go extinct since the sabre-toothed tiger 10,000 years ago.
Vânătoarea ilegală, capturarea, uciderea pe şosele, sursa de hrană limitată, iepurii, care aproape au dispărut din cauza unei maladii (Myxomatoză) au contribuit toate la acest declin.
These Directives represent the most ambitious and largescale initiative ever undertaken to conserve our natural heritage across the European Union.
Dacă populaţia de Linx Iberian nu se reface, aceasta va prima specie pierdută de felină după dispariţia Smilodonului acum 10,000 de ani.
The range of habitat types to be conserved under the Habitats Directive is very diverse – it varies from natural forests in Scandinavia, to limestone pavements along the Atlantic sea board and speciesrich meadows high up in the Alps.
Tipurile de habitate ce beneficiază de măsuri de conservare prin Directiva Habitate sunt foarte variate – de la pădurile naturale din Scandinavia, la platformele calcaroase din lungul coastei Atlanticului şi până la pajiştile bogate în specii de pe înălţimile Alpilor.
Threatened species such as the eagle owl, the large copper buttery and the eastern pasqueower are also now protected.
Speciile ameninţate cum sunt Buha, Fluturele de cupru sau Floarea Paştelui sunt acum protejate.
The Natura 2000 Network– a European network of sites
Reţeaua Natura 2000 –o reţea de arii europene
At the heart of both Nature Directives lies the creation of a Europe-wide ecological network of nature conservation areas – called the Natura 2000 Network.
Scopul ambelor Directive este de a crea o reţea ecologică europeană de arii pentru conservarea naturii – numită Reţeaua Natura 2000.
Every country has designated Natura 2000 sites to help conserve the rare habitats and species present in their territory.
Fiecare stat a desemnat arii Natura 2000 în scopul protejării habitatelor şi speciilor rare prezente pe teritoriul lor.
Over 25,000 sites are included in the Network so far.
Actualmente sunt incluse în această reţea peste 25,000 de arii.
In total, they cover a substantial area: almost a fifth of Europe’s land area and an important part of the surrounding seas.
În total, suprafaţa pe care o acoperă este considerabilă, reprezentând aproape o cincime din suprafaţa terestră a Europei şi o parte importantă din zona costieră.
This makes it the largest network of conservation areas anywhere in the world.
Aceasta face ca reţeaua Natura 2000 să e cea mai mare reţea pentru conservarea naturii din lume.
The individual Natura 2000 sites range in size from less than 1 ha to over 5,000 km depending on the species or habitats they aim to conserve, the majority are around 100–1,000 ha.
Suprafaţa ariilor Natura 2000 variază de la 1 ha la 5,000 km în funcţie de speciile şi habitatele ce trebuie conservate, majoritatea având între 100–1,000 ha.
Some are located in remote areas but most form an integral part of our countryside and contain a range of different habitats, buffer zones and other elements of the landscape.
Unele dintre arii sunt localizate în zone izolate dar cele mai multe sunt parte integrantă a spaţiului rural, conţinând un spectru variat de habitate, zone tampon şi alte elemente ale peisajului.
National list of sites
Lista de situri naţionale
As a result, Natura 2000, is not only safeguarding some of Europe’s rarest species and habitats, but it also provides a safe haven for countless other animals, plants and wildlife features which, although more common, are an equally important part of our natural heritage.
Natura 2000, nu are ca scop doar salvarea speciilor şi habitatelor europene rare, ci oferă protecţie şi pentru nenumărate specii de animale, plante, elemente de viaţă sălbatică, care, deşi comune, sunt în egală măsură importante pentru moştenirea noastră naturală.
BIOGEOGRAPHICAL REGIONSThe EU has nine biogeographic regions, each with its own characteristic blend of vegetation, climate, topography and geology.Working at this level makes it easier to check species and habitat conservation trends under similar natural conditions, irrespective of political and administrative boundaries.
La acest nivel, fără a se ţine cont de graniţele administrative şi politice, măsurile de conservare pentru specii şi habitate aflate în condiţii similare sunt mai uşor de identificat iar tendinţele de evoluţie mai uşor de urmărit.
HOW ARE NATURA 2000 SITES CHOSEN?
CUM SUNT SELECTATE ARIILE NATURA 2000?Pentru speciile şi habitatele din Directiva Habitate:
Special Protection Areas (SPA)
Arii de Protecţie Specială
For species and habitats under the Habitats Directive:• STAGE 1:The first step is taken by the Member States.
•STADIUL1: Primul pas este întreprins de Statele Membre.
Each country identifies sites that are important for the conservation of species and habitats listed in the Habitats Directive occurring naturally in their territory.
Fiecare ţară identifică ariile care sunt importante pentru conservarea speciilor şi habitatelor prezente în mod natural pe teritoriul lor şi care apar în anexele Directivei Habitate.
The choice must be made on purely ecological grounds at this stage.• STAGE 2:The Member States send their national Natura 2000 lists to the European Commission.The latter examines the information provided across the whole biogeographical region and, in cooperation with the Member States, the organisations concerned, independent scientists and non-government organisations, selects sites of Community importance.
În acest stadiu, decizia trebuie să aibă la bază criterii pur ecologice. •STADIUL 2: Statele Membre trimit listele Natura 2000 la Comisia Europeană. Aceasta examinează informaţia furnizată pentru zonele biogeografice şi în colaborare cu Statele Membre, organizaţiile interesate, oameni de ştiinţă independenţi şi organizaţii non-guvernamentale, selectează Ariile de Importanţă Comunitară.
If the list is deemed insufficient, Member States are requested to propose more sites in order to complete the network.• STAGE 3:The final stage is for Member States to formally protect these areas and introduce measures to maintain or restore them to a good conservation state.
În cazul în care lista este considerată insuficientă, Statelor Membre Ii se solicită să desemneze mai multe arii pentru completarea reţelei. •STADIUL 3: Acest stadiu final este cel în care Statele Membre pun în mod official sub protecţie ariile respective şi introduc măsurile necesare pentru menţinerea sau refacerea stării favorabile de conservare a acestora.
For species under the Birds Directive sites are classified by the Member States and after evaluation included in the Natura 2000 Network.
Pentru specii din Directiva Păsări, siturile sunt clasificate de către Statele Membre şi după evaluare, incluse în reţeaua Natura 2000.
Natura 2000 – part of a living landscape
Natura 2000 –Parte a unui peisaj viu
People often associate nature conservation with strictnature reserves where human activities are systematically excluded.
Oamenii asociază adesea conservarea naturii cu rezervaţiile naturale strict protejate în care activităţile umane sunt excluse sistematic.
Natura 2000 adopts a dierent approach.
Natura 2000 vine cu un mod de abordare diferit.