natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Our history, geography and cultural ties give us links with every part of the world: our neighbours in the Middle East, our partners in Africa, in Latin America, and in Asia.
Legăturile noastre istorice, geogra ce și culturale ne fac să m legai de fiecare parte a globului: vecinii noștri din Orientul Mijlociu, partenerii noștri din Africa, din America Latină și din Asia.
These relationships are an important asset to build on.
Aceste relaii reprezintă un atu important care trebuie exploatat.
In particular we should look to develop strategic partnerships, with Japan, China, Canada and India as well as with all those who share our goals and values, and are prepared to act in their support.
Ar trebui să avem în vedere, în mod special, dezvoltarea de parteneriate strategice cu Japonia, China, Canada și India, precum și cu toi cei care ne împărtășesc obiectivele și valorile și sunt pregătii să acioneze în susinerea acestora.
This is a world of new dangers but also of new opportunities.
Lumea de astăzi se confruntă cu noi pericole, dar oferă și noi oportunităi.
The European Union has the potential to make a major contribution, both in dealing with the threats and in helping realise the opportunities.
Uniunea Europeană deine potenialul de a aduce o contribuie majoră, atât pentru a se face faă ameninărilor, cât și pentru a se profita de oportunităile oferite.
An active and capable European Union would make an impact on a global scale.
O Uniune Europeană activă și capabilă ar avea un cuvânt de spus pe scena internaională.
In doing so, it would contribute to an effective multilateral system leading to a fairer, safer and more united world.
Aceasta ar contribui astfel la un sistem multilaterale cient, care ar deschide drumul pentru o lume mai dreaptă, mai sigură și mai unită.
EUROPEAN SECURITY STRATEGY - A SECURE EUROPE IN A BETTER WORLD
STRATEGIA EUROPEANĂ DE SECURITATE – O EUROPĂ SIGURĂ ÎNTR-O LUME MAI BUNĂ
Council of the European Unionwww.consilium.europa.eu
Consiliul Uniunii Europenewww.consilium.europa.eu
Q C -7 80 9 -9 6 6 - EN -
Q C -7 80 9 -9 6 6 - RO
Guide on videoconferencing in cross-border proceedings
Ghid privind utilizarea videoconferinţelor în cadrul procedurilor judiciare transfrontaliere
This booklet, which has been prepared by the General Secretariat of the Council, does not commit either the European Union or the governments of the Member States.
Conţinutul prezentei broşuri, elaborată de Secretariatul General al Consiliului, nu angajează nici instituţiile Uniunii Europene, nici statele membre.
Certain mobile telephone operators do not allow access to 00 800 numbers or these calls may be billed.
Unii operatori de telefonie mobilă nu permit accesul la numerele 00 800 sau pot factura aceste apeluri.
It can be accessed through the Europa server (www.europa.eu).Cataloguing data can be found at the end of this publication.Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2009ISBN 978-92-824-2472-8doi:10.2860/3012© European Communities, 2009Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.Printed in Belgium PRINTED ON WHITE CHLORINE-FREE PAPER
O fișă bibliografică figurează la sfârșitul prezentei publicaţii.Luxemburg: Oficiul pentru Publicaţii al Uniunii Europene, 2009ISBN 978-92-824-2489-6doi:10.2860/33471© Comunităţile Europene, 2009Reproducerea textului este autorizată cu condiţia menţionării sursei.Printed in Belgium TIPĂRIT PE HÂRTIE ÎNĂLBITĂ FĂRĂ CLOR
CROSS-BORDER VIDEOCONFERENCING IN THE EU 1.1.
VIDEOCONFERINŢELE TRANSFRONTALIERĂ ÎN UE 1.1.
Scope and Background 1.2.
Domeniu de aplicare şi istoric 1.2.
Overview of the Legal Framework in European Union law
Privire de ansamblu asupra cadrului juridic pe care îl constituie dreptul Uniunii Europene
PRACTICAL CONSIDERATIONS FOR VIDEOCONFERENCING
CONSIDERAŢII DE NATURĂ PRACTICĂ PRIVIND VIDEOCONFERINŢELE
Preparatory arrangements Request Necessary Preparations Interpretation Hearing Minutes of the Hearing
Măsuri de pregătire Cererea Pregătirile necesare Activitatea de interpretare Audierea Procesul-verbal al audierii
Background to Technical Requirements 3.2.
Istoricul cerinţelor tehnice 3.2.
General Arrangements and Quality Principles
Măsuri de ordin general şi principii privind calitatea
ANNEX I FURTHER EXPLANATION OF THE LEGAL FRAMEWORK FOR THE USE OF VIDEOCONFERENCING IN CROSSBORDER CASES 4.1.
ANEXA I EXPLICAŢII SUPLIMENTARE PRIVIND CADRUL JURIDIC PENTRU UTILIZAREA VIDEOCONFERINŢELOR ÎN CAUZE TRANSFRONTALIERE. 4.1.
Legal Framework in Criminal Matters 4.2.
Cadrul juridic în materie penală 4.2.
Legal Framework in Civil and Commercial Matters
Cadrul juridic în materie civilă şi comercială
Annex II – Technical Standards
ANEXA II STANDARDE TEHNICE
ANNEX III KEY STEPS FOR USING VIDEOCONFERENCING IN CROSSBORDER PROCEEDINGS
ANEXA III ETAPECHEIE ALE UTILIZĂRII VIDEOCONFERINŢELOR ÎN PROCEDURILE JUDICIARE TRANSFRONTALIERE
CROSS-BORDER VIDEOCONFERENCING IN THE EU
VIDEOCONFERINŢELE TRANSFRONTALIERĂ ÎN UE
Scope and Background
Domeniu de aplicare și istoric
This guide covers the use of videoconferencing equipment in cross-border court proceedings in the European Union.
Prezentul ghid priveşte utilizarea echipamentului pentru videoconferinţe în cadrul procedurilor judiciare transfrontaliere din Uniunea Europeană.
It discusses the organizational, technical and legal aspects of the use of videoconferencing technology.
Acesta examinează aspectele organizaţionale, tehnice şi juridice ale utilizării tehnologiei pentru videoconferinţe.
Furthermore, it analyzes the use of equipment in courtrooms and witness rooms, and the use of portable equipment.
Mai mult, analizează utilizarea echipamentului în cadrul instanţelor şi al camerelor pentru martori, precum şi utilizarea echipamentului portabil.
The guidance applies to cases where videoconferencing is used for any part of legal proceedings, in particular for taking of evidence from remote locations in other EU Member States.
Orientarea se aplică în cazurile în care videoconferinţele sunt utilizate pentru orice parte a procedurilor judiciare, în special pentru obţinerea de probe din locaţii aflate la distanţă, în alte state membre UE.
This guide contains advice and guidance for legal professionals, court clerks and technical staff.
Ghidul oferă consultanţă şi orientare pentru profesionişti din domeniul juridic, grefieri şi personal tehnic.
The guide discusses practical considerations on the use of videoconferencing equipment that is of particular interest to legal professionals and court staff, and then examines technical aspects that are of specific interest to technical staff.
Acesta examinează consideraţiile de ordin practic referitoare la utilizarea echipamentului pentru videoconferinţe care prezintă un interes special pentru profesioniştii din domeniul juridic şi personalul instanţelor, examinând ulterior aspectele tehnice care prezintă un interes specific pentru personalul tehnic.
The annex to the guide provides details on the legal framework for the cross-border use of videoconferencing in criminal, as well as civil and commercial matters.
Anexa la ghid furnizează detalii privind cadrul juridic pentru utilizarea transfrontalieră a videoconferinţelor în materie penală, precum şi în materie civilă şi comercială.
Further annexes outline the technical standards to be taken into consideration and provide a summary of key steps in the processes for using videoconferencing in cross-border court proceedings. This document aims to help users by providing advice and guidance.
Celelalte anexe descriu standardele tehnice care trebuie luate în considerare şi oferă un rezumat al etapelor cheie care trebuie urmate în procesul de utilizare a videoconferinţelor în procedurile judiciare transfrontaliere.
This document is concerned mainly with the use of videoconferencing in legal proceedings in criminal, civil and commercial courts.
Prezentul document priveşte în principal utilizarea videoconferinţei în cadrul procedurilor judiciare ale instanţelor penale, civile şi comerciale.
However, many of the technical aspects on the use of videoconferencing are more generally applicable to its use within the wider justice community.
Cu toate acestea, multe dintre aspectele tehnice referitoare la utilizarea videoconferinţelor sunt aplicabile în mod mai general în cadrul comunităţii mai largi a justiţiei.
The hearing of witnesses and experts does not always take place in courts and it is possible to arrange for a videoconferencing connection between courts and other locations, such as consular and diplomatic representations, prisons, hospitals and asylum centres.
Audierea martorilor şi a experţilor nu are loc întotdeauna în cadrul instanţelor şi este posibilă stabilirea unei conexiuni pentru videoconferinţă între instanţe şi alte locaţii, precum reprezentanţe consulare şi diplomatice, închisori, spitale şi centre de azil.
As such, this document can be used as a basis for the use of videoconferencing in other procedures.
Acest document poate fi utilizat ca atare, ca o bază pentru utilizarea videoconferinţelor în cadrul altor proceduri.
Usually in cross-border civil proceedings there are two possible situations where witnesses and experts may be heard via videoconferencing: i.
În mod normal, în cadrul procedurilor civile transfrontaliere, sunt posibile două situaţii în care martorii şi experţii pot fiaudiaţi prin intermediul videoconferinţei: i.
Indirect taking of evidence, where the court in the requested state conducts the hearing of e.g. a witness (under certain conditions with the participation of the requesting court’s representatives) ii.
Obţinerea indirectă de probe, în cadrul căreia instanţa din statul solicitat procedează la audierea unui martor, de exemplu (cu participarea, în anumite condiţii, a reprezentanţilor instanţei solicitante) ii.
Direct taking of evidence, where the requesting court hears a witness in another Member State directly via videoconferencing.
Obţinerea directă de probe, în cadrul căreia instanţa solicitantă audiază un martor din alt stat membru prin intermediul videoconferinţei.
In pre-trial criminal investigations, the investigating judge or prosecutor could decide to take evidence from a witness who is under threat or a witness or expert residing abroad, via videoconference or any other appropriate means of remote audiovisual communication, with the witness’s agreement, if it is not possible or desirable for latter to appear at the trial in person.
În cadrul anchetelor penale premergătoare judecării, judecătorului de instrucţie sau procurorul ar putea hotărî să obţină depoziţia unui martor aflat sub ameninţare sau a unui martor sau expert care locuieşte în străinătate prin intermediul videoconferinţei sau a altor mijloace adecvate de comunicare audiovizuală la distanţă, cu acordul martorului, dacă nu este posibil sau nu este de dorit pentru acesta din urmă să apară personal la proces.
The availability of expert witnesses has been identified as one cause of delays both in civil cases (e.g. medical experts and psychologists in child custody or child care cases) and in criminal cases (e.g. forensic or computer experts). The use of videoconferencing equipment will provide the courts with greater flexibility for when and how expert witnesses from other Member States are required to give evidence.
Disponibilitatea martorilor experţi a fost identificată ca fiind una din cauzele întârzierilor, atât în cauzele civile (de exemplu medici experţi şi psihologi în cauze privind custodia sau îngrijirea copilului), cât şi în cauze penale (de exemplu experţi legişti sau informaticieni).
When expert witnesses are heard, it is advisable to contact the expert before the hearing, in order to check what kind of technical equipment might be needed during the hearing.
Utilizarea echipamentului pentru videoconferinţe va permite instanţelor o mai
For vulnerable and intimidated witnesses videoconferencing can be seen as a means of reducing the stress and discomfort which could be caused by the disruptive journey to a foreign court.
Pentru martorii vulnerabili şi intimidaţi, videoconferinţa poate reprezenta un mijloc de reducere a stresului şi a disconfortului care ar putea ficauzate de o călătorie perturbatoare spre o instanţă străină.
For giving evidence to any foreign court, a separate witness room could be more practical than the court room.
Pentru administrarea probelor în orice instanţă străină, o cameră separată pentru martori ar putea fi mai practică decât sala de judecată.
Applications in criminal cases are usually governed by national acts and the Convention on Mutual Assistance in Criminal Matters between the Member States of the European Union of May 29, 2000 (further referred to as the“2000 MLA Convention”).1
Solicitările în toate cazurile penale sunt reglementate, în mod obişnuit, de acte naţionale şi de Convenţia privind asistenţa judiciară reciprocă în materie penală între statele membre ale Uniunii Europene din 29 mai 2000 (denumită în continuare „Convenţia privind asistenţa judiciară reciprocă din 2000”)1.
Applications may also be made in civil cases on the basis of the EU Council Regulation No 1206/2001 of 28 May 2001 on cooperation between the courts of the Member States in the taking of evidence in civil or commercial matters (further referred to as the “2001 Taking of Evidence Regulation”).
Se pot face solicitări şi în cauzele civile în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1206/2001 al Consiliului din 28 mai 2001 privind cooperarea între instanţele statelor membre în domeniul obţinerii de probe în materie civilă sau comercială (denumit în continuare „Regulamentul privind obţinerea de probe din 2001”).
The standard forms and information about procedures are also available on the websites of the European Judicial Network in Civil and Commercial Matters (in the European Judicial Atlas)2and the European Judicial Network in Criminal Matters.3
Formularele şi informaţiile standard despre proceduri sunt disponibile de asemenea pe site-urile Reţelei Judiciare Europene în materie civilă şi comercială (în cadrul Atlasului judiciar european)2 şi ale Reţelei
Further scope for the use of videoconferencing in the EU context can be found in the Council Directive 2004/80/EC of 29 April 2004 relating to compensation to crime victims.
Alte domenii de aplicare pentru utilizarea videoconferinţelor în contextul UE sunt menţionate în Directiva 2004/80/CE a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind despăgubirea victimelor infracţionalităţii.
In accordance with Article 9(1) a) of the Directive the applicant may be heard by videoconferencing.
În conformitate cu articolul 9 alineatul (1) litera (a) din directivă, solicitantul poate fiaudiat prin intermediul videoconferinţei.
For most EU Member States most of these instruments are already applicable (with some reservations made by some Member States, especially concerning the hearing of accused persons by videoconference).4
Pentru majoritatea statelor membre UE, cele mai multe dintre aceste instrumente sunt deja aplicabile (cu o serie de rezerve formulate de o parte dintre statele membre, în special în privinţa audierii prin videoconferinţă a persoanelor inculpate)4.
In the arrangements for videoconferencing there are differences between on the one hand the civil and commercial and on the other hand the criminal proceedings.
În cadrul măsurilor privind utilizarea videoconferinţelor, există diferenţe între procedurile civile şi comerciale pe de o parte, şi procedurile penale pe de altă parte.
The steps that are necessary to undertake a hearing by videoconferencing and the differences between arrangements are given in the table in Annex III.
Etapele necesare în vederea desfăşurării unei audieri prin intermediul videoconferinţei şi diferenţele existente între măsuri sunt prevăzute în tabelul din anexa III.
4) Reservations to the MLA Convention of 2000 have been made by Denmark, Germany, Hungary, the Netherlands, Poland and the United Kingdom; Denmark is not a party to any instruments adopted under Title IV of the EC Treaty.
4) Danemarca, Germania, Ungaria, Ţările de Jos, Polonia şi Regatul Unit au formulat rezerve la Convenţia privind asistenţa judiciară reciprocă; Danemarca nu este parte la niciunul dintre instrumentele adoptate în temeiul titlului IV din Tratatul CE.
In cross-border court proceedings, the objective is to make the videoconferencing session as close as possible to the usual practice in any court where evidence is taken in open court.
În cadrul procedurilor judiciare transfrontaliere, obiectivul este ca sesiunea de videoconferinţă să fi e cât mai apropiată de practica uzuală în orice instanţă atunci când obţinerea probelor se desfăşoară într-o instanţă deschisă.
Compared to national judicial procedures, there are fairly small differences in the cross-border procedures.
În comparaţie cu procedurile judiciare naţionale, procedurile transfrontaliere prezintă relativ puţine diferenţe.
The arrangement of a cross-border hearing using videoconferencing requires that certain formal measures are taken.
Decizia unei audieri transfrontaliere prin intermediul videoconferinţei necesită adoptarea câtorva măsuri formale.
In civil and commercial matters, the request concerning taking of evidence via videoconferencing is made using standard forms.
În materie civilă şi comercială, cererea privind obţinerea de probe prin intermediul videoconferinţei se face prin utilizarea formularelor standard.
These forms are available on the website of the European Judicial Atlas5 of the European Judicial Network in civil and commercial matters.
Respectivele formulare sunt disponibile pe site-urile Atlasului judiciar european5 al Reţelei Judiciare Europene în materie civilă şi comercială.
In criminal matters, there is no obligation to use certain request forms or cover notes.
În materie penală, nu există obligaţia de utilizare a anumitor formulare sau note de însoţire.
The European Judicial Network in criminal matters has developed a cover note for rogatory letters.
Reţeaua Judiciară European în materie penală a elaborat o notă de însoţire pentru comisii rogatorii.
By using the cover note, the requesting and the requested authorities will be able to establish direct contact on the content and/or the execution of the rogatory letter (see Annex III).
Prin utilizarea notei de însoţire, autorităţile solicitante şi cele solicitate vor putea să stabilească un contact direct cu privire la conţinutul şi/sau executarea comisiei rogatorii. (vezi anexa III).
The requests may be sent by post, courier, fax (in all Member States) or e-mail (not in all Member States).
Cererile pot fi trimise prin poştă, curier, fax (toate statele membre) sau e-mail (nu în toate statele membre).
Some details on the rules in force in Member States can be found on the websites of the European Judicial Networks.
Pe site-urile reţelelor judiciare europene pot figăsite o serie de detalii privind reglementările în vigoare în statele membre.
The nature of the request for using videoconferencing in mutual legal assistance or taking of evidence is different in civil and criminal matters and details are given in Annex III.
Natura cererii de utilizare a videoconferinţelor în cadrul asistenţei juridice reciproce sau al obţinerii de probe este diferită în materie civilă şi în materie penală, mai multe detalii fiind prevăzute în anexa III.
Forms are available in both civil and criminal matters and are sent by the requesting court to the requested court in another country (in criminal matters the use of forms is not obligatory).
Formulare sunt disponibile atât în materie civilă, cât şi în materie penală şi sunt trimise de instanţa solicitantă instanţei solicitate din altă ţară (în materie penală nu este obligatorie utilizarea formularelor).
The forms include information used to contact the parties involved and representatives and details of the court.
Formularele includ informaţii utilizate pentru a contacta părţile implicate şi reprezentanţii acestora şi detalii referitoare la instanţă.
In some cases, information about payment for the use of equipment and the language to be used in the videoconference may also be given.
În unele cazuri se pot furniza, de asemenea, informaţii privind plata pentru utilizarea echipamentului şi limba care urmează să fi e utilizată în cadrul videoconferinţei.
In civil matters, the 2001 Taking of Evidence Regulation provides for two possibilities for the use of videoconferencing in cross-border taking of evidence:
În materie civilă, Regulamentul privind obţinerea de probe din 2001 prevede două posibilităţi pentru utilizarea videoconferinţelor în cadrul procedurilor transfrontaliere de obţinere de probe:
Under Articles 10 to 12 the requesting court may request the requested court in another Member State to enable it or the parties to be present or participate by means of a videoconference in the taking of evidence by the requested court.
În temeiul articolelor 10 - 12, instanţa solicitantă poate cere instanţei solicitate din alt stat membru să permită acesteia sau părţilor să fi e prezente sau să participe la obţinerea de probe de către instanţa solicitată prin intermediul unei videoconferinţe.
Such a request may only be refused if it is incompatible with the law of the Member State of the requested court or by reason of major practical difficulties.
O astfel de cerere poate firefuzată numai dacă este incompatibilă cu legislaţia statului membru al instanţei solicitate sau din motive de dificultăţi practice majore.
Article 13 then provides for coercive measures for the execution of the request.
Articolul 13 prevede apoi măsuri de constrângere pentru executarea cererii.
However, under Article 14 the witness may claim the right to refuse to give evidence in accordance with the law of the Member State of the requesting or the requested court.
Cu toate acestea, în temeiul articolului 14, martorul poate solicita dreptul de a refuza să depună mărturie în conformitate cu dreptul statului membru al instanţei solicitante sau solicitate.
Under Article 17 the requesting court itself takes evidence directly in another Member State with the consent of the central body or competent authority of this Member State.
În temeiul articolului 17, instanţa solicitantă procedează direct la un act de cercetare (obţinere de probe) în alt stat membru cu permisiunea organismului central sau a autorităţii competente din respectivul stat membru.
Under Article 17(4) the central body or competent authority is obliged to encourage videoconferencing for this purpose.
În temeiul articolului 17 alineatul (4), organismul central sau autoritatea competentă sunt obligate să încurajeze utilizarea
Apart from the possibility of coercive measures the main differences between the two methods are the court in charge of the taking of evidence and the applicable law.
Cu excepţia posibilităţii utilizării unor măsuri de constrângere, principalele diferenţe dintre cele două metode sunt instanţa însărcinată cu obţinerea probelor şi dreptul aplicabil.
The requesting court will send the request for videoconferencing and the required information together with a request form A or I from the 2001 Taking of Evidence Regulation to the requested court.
Instanţa solicitantă va trimite instanţei solicitate cererea pentru videoconferinţă şi informaţiile necesare împreună cu formularul A sau I din Regulamentul privind obţinerea de probe din 2001.
The reply to the request is also made using standard forms.
Răspunsul la cerere este efectuat de asemenea prin intermediul unui alt formular standard.
If a request to a court in another Member State for participation by means of videoconference is refused, the court uses form E. In case of direct taking of evidence, the central body or the competent authority is obliged to inform the requesting court within 30 days (using form J) whether the request is accepted or not.
În cazul în care o cerere adresată unei instanţe dintr-un alt stat membru în vederea participării prin intermediul videoconferinţei este refuzată, instanţa utilizează formularul E. În cazul obţinerii directe de probe, organismul central sau autoritatea competentă trebuie să informeze instanţa solicitantă în termen de 30 de zile (utilizând formularul J) dacă cererea este sau nu acceptată.