natgillin/translations-raw huggingface dataset:
> critical awareness of knowledge ing to professional knowledge and practice and/or for reviewing the strategic performance of teams issues in a eld and at the interface between dierent elds
NIVEL contribui la cunoștinţele și practicile profesionale și/sau pentru revizuirea performanţei strategice a echipelor dintr-un domeniu și a cunoștinţelor aate la graniţa dintre diferite domenii
> knowledge at the most advanced
> abilităţile și tehnicile cele mai avan-
> the most advanced and specialised
> demonstrarea unui nivel ridicat de
The learning outcomes relevant to Level 8 are frontier of a eld of work or study and at the interface between elds innovation, autonomy, scholarly and professional integrity and sustained commitment to the development of new ideas or processes at the forefront of work or study contexts including research skills and techniques, including synthesis and evaluation, required to solve critical problems in research and/or innovation and to extend and redene existing knowledge or professional practice
U L 8 **** sate și specializate, inclusiv abilitatea de sinteză și evaluare, necesară pentru rezolvarea problemelor critice de cercetare și/sau inovaţie și pentru extinderea și redenirea cunoștinţelor existente sau a practicilor profesionale autoritate, inovaţie, autonomie, de integritate știinţică și profesională și a unui angajament susţinut pentru dezvoltarea de noi idei sau procese aate în avangarda unui situaţii de muncă sau de studiu, inclusiv cercetarea
Compatibility with the Framework for Qualications of the European Higher Education Area responds to the learning outcomes for EQF level 7.**** The descriptor for the third cycle in the Framework for Qualications of the European Higher Education Area agreed by the ministers responsible for higher education at their meeting in Bergen in May 2005 in the framework of the Bologna process corresponds to the learning outcomes for EQF level 8.
Compatibilitatea cu Cadrul calicărilor din Spaţiul European al Învăţământului Superior telor învăţării pentru nivelul 7 al CEC.**** Descriptorul pentru al treilea ciclu din Cadrul calicărilor din Spaţiul European al Învăţământului Superior, convenit de miniștrii învăţământului superior cu ocazia reuniunii de la Bergen din mai 2005 în cadrul Procesului de la Bologna, corespunde rezultatelor învăţării pentru nivelul 8 al CEC.
** The descriptor for the rst cycle in the Framework for Qualications of the European Higher Education Area agreed by the ministers responsible for higher education at their meeting in Bergen in May 2005 in the framework of the Bologna process corresponds to the learning outcomes for EQF level 6. *** The descriptor for the second cycle in the Framework for Qualications of the European Higher Education Area agreed by the ministers responsible for higher education at their meeting in Bergen in May 2005 in the framework of the Bologna process cor-
** Descriptorul pentru primul ciclu din Cadrul ca-licărilor din Spaţiul European al Învăţământului Superior, convenit de miniștrii învăţământului superior cu ocazia reuniunii de la Bergen din mai 2005 în cadrul Procesului de la Bologna, corespunde rezultatelor învăţării pentru nivelul 6 al CEC. *** Descriptorul pentru al doilea ciclu din Cadrul calicărilor din Spaţiul European al Învăţământului Superior, convenit de miniștrii învăţământului superior cu ocazia reuniunii de la Bergen din mai 2005 în cadrul Procesului de la Bologna, corespunde rezulta-
The Framework for Qualications of the European Higher Education Area provides descriptors for cycles.
Cadrul calicărilor din Spaţiul European al Învăţământului Superior prevede descriptori pentru ciclurile de învăţământ.
Each cycle descriptor oers a generic statement of typical expectations of achievements and abilities associated with qualications that represent the end of that cycle.* The descriptor for the higher education short cycle (within or linked to the rst cycle), developed by the Joint Quality Initiative as part of the Bologna process, corresponds to the learning outcomes for EQF level 5.
Fiecare descriptor de ciclu prezintă un enunţ generic al așteptărilor tipice cu privire la realizările și abilităţile asociate cu calică-rile care reprezintă sfârșitul ciclului respectiv.* Descriptorul pentru ciclul scurt de învăţământ superior (în cadrul sau legat de primul ciclu), elaborat de Iniţiativa comună pentru calitate, în cadrul Procesului de la Bologna, corespunde rezultatelor învăţării pentru nivelul 5 al CEC.
What is the EQF and what are its benets?
Ce este CEC și care sunt beneciile acestuia?
Process.
anumită calicare.
• f a c i l it at e s the t r an s f e r and use of qualiications descriptors developed specically for higher
În special, • fac i l ite a z � t r a n s f e r u l � i utilizarea ca l i i c � r i lor în descriptorii CEC de la nivelurile 5-8 fac referire la
The EQF is a common European reference system which will link dierent countries’ national qualications systems and frameworks together.
CEC este un sistem european comun de referinţă care va corela sistemele naţionale de calicare din diferite ţări și cadrele existente.
In practice, it will function as a translation device making qualications more readable.
În practică, acesta va avea rolul unui instrument de traducere care să asigure transparenţa calicărilor.
education needs because, as a lifelong learning framework the EQF also encompasses vocational education and training (VET) and work contexts, including at the highest levels.
Cadrul va ajuta cursanţii și muncitorii, care doresc să se stabilească în alte ţări, să-și schimbe locul de muncă sau să se transfere la o altă instituţie de învăţământ de acasă.
Who is the EQF for?
Cui se adresează CEC?
across dierent countries and education and training systems.It also recognises that Europe’s education systems are so diverse that comparisons based on inputs, say length of study, are impracticable.
diferite ţări și sisteme educaţionale și de formare.De asemenea, cadrul recunoaște faptul că sistemele educaţionale din Europa sunt atât de diversicate, încât o comparaţie în funcţie de elementele de intrare, cum ar durata studiilor, ar imposibil de realizat.
Does the EQF award qualications?
CEC acordă calicări?
No, the EQF describes levels of qualications in terms of learning outcomes.
descriptorii aferenţi învăţământului superior, stabiliţi în cadrul Procesului de la Bologna.
The awarding of qualications will remain a matter for national qualications bodies.
Cu toate acestea, formularea descriptorilor de nivel ai CEC diferă de descriptorii de nivel Bologna, concepuţi în mod special pentru nevoile învăţământului superior deoarece, fiind un cadru destinat învăţării de-a lungul vieţii, CEC cuprinde, de asemenea, educaţia și formarea profesională (EFP) și contextele de muncă, inclusiv cele de la cel mai înalt nivel.
The primary users of the EQF will be bodies in charge of national and/or sectoral qualication systems and frameworks.
Utilizatorii principali ai CEC vor organismele responsabile cu sistemele și cadrele naţionale și/sau sectoriale de calicare.
Once they have related their respective systems to the EQF, the EQF will help individuals, employers and education and training providers compare individual qualica-tions from dierent countries and education and training systems.
După corelarea sistemelor lor la CEC, CEC va sprijini persoanele, angajatorii și prestatorii de servicii educaţionale și de formare să compare calicările individuale și sistemele educaţionale și de formare din diferite ţări.
What do countries have to do?
Nu, CEC descrie nivelurile de calicări în funcţie de rezultatele învăţării.
What are the deadlines for implementation?
Acordarea de calicări va rămâne responsabilitatea organismelor naţionale de calicare.
What levels and what types of education does the EQF cover?
Informaţii suplimentare sunt disponibile la adresa: ec.europa.eu/eqf
It’s a voluntary framework, so there are no formal legal obligations on the countries.
Care sunt nivelurile și tipurile de învăţământ cuprinse de CEC?
What is the relationship with “Europass”?
Care sunt termenele limită privind implementarea?
As an instrument for the promotion of lifelong learning, the EQF encompasses general and adult education, vocational education and training as well as higher education.
Fiind un instrument destinat promovării învăţării de-a lungul vieţii, CEC acoperă educaţia generală și a adulţilor, educaţia și formarea profesională, precum și învăţământul superior.
The eight levels cover the entire span of qualications from those achieved at the end of compulsory education to those awarded at the highest level of academic and professional or vocational education and training.
Cele opt niveluri acoperă întregul spectru al calicărilor, de la cele obţinute la sfârșitul învăţământului obligatoriu la cele acordate la cel mai înalt nivel universitar și profesional sau în cadrul educaţiei și formării profesionale.
Each level should in principle be attainable by way of a variety of education and career paths.
În principiu, fiecare nivel trebuie nalizat prin intermediul unei varietăţi de rute educaţionale și profesionale.
http://ec.europa.eu/dgs/education_culture
De ce folosește CEC rezultatele învăţării?
Europass does not, however, compare levels of qualications.
Care este legătura cu „Europass”?
European Qualifications Framework
Cadrul european al calificărilor
The EQF uses 8 reference levels based on learning outcomes (dened in terms of knowledge, skills and competences).
CEC folosește opt niveluri de referinţă, construite pe rezultatele învăţării (denite sub forma cunoștinţelor, abilităţilor și competenţelor).
The EQF shifts the focus from input (lengths of a learning experience, type of institution) to what a person holding a particular qualication actually knows and is able to do. Shifting the focus to learning outcomes
CEC trece de la concentrarea pe elementele de intrare (durata experienţei educaţionale, tipul de instituţie) la concentrarea pe ceea ce cunoaște și este capabilă să facă în realitate o persoană cu o
The EQF is fully compatible with the qualica-
Europass a introdus un portofoliu de documente pentru uzul personal care descriu calicările și competenţele.
Higher Education Governance in Europe
Guvernarea în învăţământul superior din Europa
Policies, structures, funding and academic staff
Politici, structuri, finanţare şi corp academic
Eurydice The information network on education in Europe
Reţeaua de informaţii privind educaţia în Europa
This document is published by the Eurydice European Unit with the financial support of the European Commission (Directorate-General for Education and Culture).
Acest document este publicat de către unitatea europeană a Reţelei Eurydice, cu sprijinul financiar al Comisiei Europene (Direcţia Generală pentru Educaţie şi Cultură).
This document is also available on the Internet (http://www.eurydice.org).
Broşura este disponibilă şi pe Internet (http://www.eurydice.org).
Text completed in April 2008.
Textul a fost finalizat în aprilie 2008.
The contents of this publication may be reproduced in part, except for commercial purposes, provided that the extract is preceded by a complete reference to ‘Eurydice, the information network on education in Europe’, followed by the date of publication of the document.
Conţinutul acestui document poate fi reprodus parţial, cu excepţia scopurilor comerciale, cu condiţia ca extrasul să fie precedat de menţionarea completă a Eurydice, reţeaua de informaţii privind educaţia în Europa, urmată de data publicării documentului.
Requests for permission to reproduce the entire document must be made to the European Unit.
Cererile de acordare a permisiunii pentru reproducerea întregului document trebuie adresate unităţii europene.
The role of higher education in the society of knowledge is recognised both at European and Member State levels.
Rolul învăţământului superior în societatea cunoaşterii este recunoscut atât la nivelul Uniunii Europene, cât şi al statelor sale membre.
This level of education is called upon to make a significant contribution to achieving the Lisbon objectives in terms of growth, prosperity and social cohesion.
De la acest nivel de educaţie se aşteaptă o contribuţie importantă în atingerea obiectivelor înscrise în Tratatul de la Lisabona, în privinţa creşterii, prosperităţii şi coeziunii sociale.
The European Union 'Education and Training 2010' work programme clearly emphasises the importance of modernising higher education institutions and of the reforms encouraged by the Bologna process, with a view to establishing a European Higher Education Area.
“Educaţie şi pregătire pentru 2010”, programul de lucru al Uniunii Europene, subliniază în mod clar importanţa modernizării instituţiilor de învăţământ superior şi a reformelor încurajate de Procesul de la Bologna, având ca scop crearea unei Zone Europene pentru Învăţământul Superior.
To meet these expectations, higher education has to respond to some major challenges: it must achieve a level of quality that stands the test of international comparison, improve governance and accountability, increase its funding and diversify its sources of funding.
Pentru a face faţă acestor aşteptări, învăţământul superior trebuie să răspundă câtorva provocări majore: să atingă un nivel calitativ care să treacă testul comparării pe plan internaţional, să-şi îmbunătăţească conducerea şi responsabilitatea, să-şi sporească finanţarea şi să-şi diversifice sursele de finanţare.
These major aims presuppose changes in higher education that have to be among the top priorities on the policy agenda and in the national strategies of European countries.
Aceste scopuri majore implică schimbări în învăţământul superior, care trebuie trecute în topul priorităţilor pe agenda politică şi în strategiile naţionale ale ţărilor membre ale Uniunii Europene.
The present study highlights the process of modernisation at work in higher education in Europe and analyses in particular the structures of governance, the methods used to fund higher education institutions and their responsibilities vis-à-vis academic staff.
Studiul de faţă subliniază procesul de modernizare aflat în desfăşurare în învăţământul superior din Europa şi analizează în mod special structurile de conducere, metodele folosite pentru finanţarea instituţiilor de învăţământ superior şi responsabilităţile lor faţă de corpul academic.
It also draws attention to the wide variety of models of governance, for example as regards private fundraising, or decision-making bodies inside institutions.
De asemenea, el atrage atenţia asupra gamei largi de modele de guvernare, cum ar fi, de exemplu, cele privind strângerea de fonduri private sau organismele de luare a deciziilor din cadrul instituţiilor.
It further emphasises that important national debates are under way concerning the strategic policies of higher education, which involve a wide range of stakeholders.
În continuare, studiul evidenţiază faptul că la nivel naţional sunt în curs de desfăşurare dezbateri importante, cu privire la politicile strategice ale învăţământului superior, care implică o mare varietate de părţi interesate.
The study thus enhances our knowledge of the processes of governance in higher education and is original in terms of its geographical coverage, through surveying 30 European countries in the Eurydice Network.
Studiul sporeşte astfel cunoştinţele pe care le avem despre procesele de guvernare din învăţământul superior, fiind de asemenea original datorită acoperirii geografice, prin monitorizarea a treizeci de state membre ale Uniunii Europene, din Reţeaua Eurydice.
I wish to warmly thank the National Units and the European Unit for their contributions, which I hope will provide assistance to all those involved in higher education as they consider possible measures enabling them to play a full part in achieving the Lisbon objectives.
Doresc să adresez mulţumiri călduroase unităţilor de lucru naţionale şi unităţii europene pentru contribuţiile lor, care îi vor ajuta, sper, pe toţi cei implicaţi în învăţământul superior în evaluarea posibilelor măsuri care să le permită asumarea unui rol deplin în obţinerea obiectivelor stabilite în Tratatul de la Lisabona.
Commissioner responsible for Education, Training, Culture and Youth
Comisarul European pentru Educaţie, Pregătire, Cultură şi Tineret
Chapter 5: Academic Staff in Higher Education Institutions
4.4 Restricţii şi condiţii, aplicabile în cazul căutării şi folosirii altor fonduri private şi parteneriate
Higher Education Governancein Europe
Guvernareaînînvăţământulsuperior din Europa
Strategic policies (Chapter 1)
Politici strategice (Capitolul 1)Nevoia de planificare pe termen lung şi de dezvoltare a strategiilor pentru învăţământul superior este recunoscută pe întreg cuprinsul Europei.
The need for longer-term planning and development of strategies for higher education is widely recognised across Europe. The majority of countries involved in this study are implementing or are in the process of introducing specific policy documents that outline national strategic priorities for ensuring the financial sustainability of the higher education sector.
Majoritatea ţărilor care au participat la realizarea acestui studiu pun în aplicare sau sunt în curs de introducere a unor acte privind politicile specifice care conturează priorităţile strategice naţionale pentru asigurarea unei finanţări durabile a sectorului învăţământului superior.
Although concrete policy solutions vary from country to country, some common medium term objectives are apparent.
Deşi soluţiile privind politicile concrete variază de la ţară la ţară, anumite obiective comune pe termen mediu sunt evidente. Printre ele se numără:
• increasing public funding for higher education;
Creşterea finanţării publice pentru învăţământul superior;
• granting more autonomy to institutions for managing financial resources;
Acordarea unei autonomii mai largi instituţiilor, pentru managementul resurselor financiare;
• establishing direct links between results and the amount of public funding allocated;
Crearea unei relaţii directe între rezultate şi suma alocată prin finanţare publică;
• encouraging the diversification of funding sources as well as the creation of partnerships with research institutes, businesses, and regional authorities.
Încurajarea diversificării surselor de finanţare precum şi crearea unor parteneriate cu institute de cercetare, medii de afaceri şi autorităţi regionale.
There seem to be fewer comprehensive strategic policies for academic staff than for funding.
Se pare că există mai puţine politici strategice cuprinzătoare pentru corpul academic decât pentru finanţare.
Personnel is more often the subject of specific reforms.
Personalul este supus mai des unor reforme specifice.
Trends such as linking funds to results also affect academic staff.
Tendinţe precum corelarea fondurilor cu rezultatele afectează de asemenea corpul academic.
Priorities with respect to academic staff include:
Priorităţile referitoare la corpul academic includ:
• a focus on more balanced gender and age distribution;
• punerea accentului pe o distribuire a posturilor mai echilibrată în funcţie de sex şi de vârstă;
• more autonomy for managing academic staff; and
• o autonomie mai mare pentru managementul corpului academic; şi
• the introduction of performance criteria.
• introducerea criteriilor de performanţă.
Structures of higher education governance (Chapter 2)
Structuri de guvernare în învăţământul superior (Capitolul 2)
European higher education institutions (HEIs) are legally autonomous.
Instituţiile europene de învăţământ superior sunt autonome din punct de vedere legal.
This autonomy is framed within national accountability systems, which are primarily intended to promote trust between HEIs and society.
Cadrul acestei autonomii este stabilit de către sistemele naţionale de control, al căror scop principal este acela de a promova încrederea între instituţiile de învăţământ superior şi societate.
Official legislation defines institutional governance structures and realms of responsibility for public and governmentdependent private HEIs in every country.
Legislaţia în vigoare defineşte structurile de guvernare instituţionale şi domeniile de responsabilitate pentru public şi pentru instituţiile de învăţământ superior particulare care depind de guvern, din fiecare ţară.
The executive head of the institution is generally the main figure responsible for the HEI’s strategic planning, development, organisation, management and monitoring.
Directorul executiv al instituţiei este în general principala persoană responsabilă cu planificarea strategică, dezvoltarea, organizarea, managementul şi monitorizarea instituţiei de învăţământ superior.
In about one third of the countries, the executive head is selected by stakeholders within the HEI, but final appointment is made by an external authority such as the Ministry or head of state.
În aproximativ o treime dintre ţări, directorul executiv este ales de către părţile implicate în instituţia de învăţământ superior, dar numirea definitivă este făcută de către o autoritate externă, precum ministerul sau şeful statului.
The institutional decision-making body is the governance body responsible for longterm institutional planning and strategic development.
Organul instituţional de luare a deciziilor este organul de guvernare responsabil cu planificarea instituţională pe termen lung şi cu dezvoltarea strategică.
The academic body serves as the decision-making body in about half of the countries involved in this study.
Organul academic reprezintă organul de luare a deciziilor în aproximativ jumătate dintre ţările care au făcut parte din acest studiu.
There is a trend toward involving external stakeholders from industry, commerce, and civil society in institutional governance bodies, mainly as members of advisory or supervisory bodies.
Există o tendinţă de implicare a părţilor interesate externe, din industrie, comerţ şi societatea civilă în organele de guvernare instituţionale, îndeosebi ca membri ai organelor de consiliere sau de supervizare.
HEIs in most countries have introduced a supervisory body composed mainly or solely of external stakeholders.
Instituţiile de învăţământ superior din majoritatea ţărilor au un organ de supervizare alcătuit în majoritate sau în totalitate din părţi implicate externe.
In terms of institutional autonomy, this body’s general purpose is to safeguard the interests of the institution and, in terms of accountability, to ensure that the institution complies with national laws and regulations.
În privinţa autonomiei instituţionale, scopul principal al acestui organ este să protejeze interesele instituţiei şi, din punct de vedere al răspunderii, să se asigure că instituţia respectă legile şi reglementările naţionale.
Public funding models (Chapter 3)
Modele de finanţare publică (Capitolul 3)
The following main characteristics of the public funding of HEIs in Europe have been identified in this study:
În acest studiu au fost identificate următoarele caracteristici principale ale finanţării publice în instituţiile de învăţământ superior din Europa:
• funding formulas are used almost everywhere in the allocation of public funds;
Formulele de finanţare sunt folosite aproape pretutindeni pentru alocarea fondurilor publice,
• performance indicators based on students' results are used in funding formulas in the majority of countries;
Indicatorii de performanţă care se bazează pe rezultatele studenţilor sunt folosiţi în formulele de finanţare în majoritatea ţărilor;
• public funding is awarded in accordance with a performance contract in twelve countries;
În douăsprezece ţări, fondurile publice se acordă în conformitate cu contractul de perfomanţă;
• public funds for research are allocated according to various mechanisms.
Fondurile publice pentru cercetare sunt alocate ţinând cont de diferite mecanisme.
Funding formulas that are used to allocate funds to institutions are usually based on the volume of activities, which is often measured as the number of students enrolled at the institution.
Formulele de finanţare folosite pentru alocarea de fonduri instituţiilor se bazează în general pe volumul activităţilor, care se măsoară adesea prin numărul de studenţi înscrişi în instituţie.