natgillin/translations-raw huggingface dataset:
> Contacting and liaising with speakers and exhibitors ;
> contactarea şi menţinerea contactelor cu vorbitorii şi expozanţii;
> Organising project or site visits ;
> organizarea de vizite ale proiectului sau ale locului de desfăşurare;
> Managing registrations at the venue ;
> gestionarea înregistrărilor la locul desfășurării evenimentului;
> Media relations ; and
> relaţiile cu media; şi
> Dissemination of results/conclusions.
> difuzarea rezultatelor/concluziilor.
Media relations
Relaţiile cu media
> A followup conference in one of the other partner areas (to further develop the theme in question or on a dierent but related theme) ;
Un eveniment poate foarte productiv în sine, dar şi activităţile de consolidare şi evaluare pot contribui la extinderea beneciilor, atât pentru participanţi, cât şi pentru publicul larg.
> The establishment of a more permanent relationship between the project partners in the form of a network or platform, possibly also inviting other partners ;
> publicarea prezentărilor şi concluziilor pe site-ul internet dedicat evenimentului;
A workshop or conference, especially those with international participants, can provide a very good opportunity for the host FLAG to raise its prole locally, or even regionally or nationally.
Un atelier sau o conferinţă, în special cele cu participanţi internaţionali, pot oferi ocazii foarte bune pentru FLAG-ul gazdă să îşi îmbunătăţească poziţia pe plan local sau chiar regional ori naţional.
Contact with the media should be established as early as possible and should be maintained before, during and after the event.
Contactul cu media trebuie stabilit cât mai curând posibil şi trebui menţinut înainte, în timpul şi după eveniment.
Pressreleases, photos and other promotional material should also be made available.
Comunicatele de presă, fotograile şi alte materiale promoţionale trebuie de asemenea avute în vedere.
> Follow-up cooperation projects by the partners or by some of the workshop/conference participants.
> realizarea unor proiecte de cooperare de consolidare şi evaluare de către unii dintre participanţii la atelier/conferinţă.
If so, a decision on funding can be taken by the FLAG.
În acest caz, poate luată o decizie de către FLAG.
If the cooperation budget is managed centrally, by the regional or national managing authority, for example, then the FLAG will have to present the proposal to these bodies.
În cazul în care bugetul pentru cooperare este gestionat la nivel central de către autoritatea de management regională sau naţională, de exemplu, atunci FLAG-ul implicat va trebui să prezinte propunerea acestor organisme.
Some useful sources of information
Câteva surse de informaţii utile
Guide to organising a seminar or conference published by the EU LIFE programme communications team (2009) – http://ec.europa.eu/environment/life/toolkit/ comtools/resources/documents/organising_sem_confer_ lifeplus.pdf
Ghidul pentru organizarea unui seminar sau a unei conferinţe publicat de echipa de comunicare a programului LIFE al UE (2009) –(http://ec.europa.eu/environment/life/toolkit/comtools/resources/documents/organising_sem_confer_lifeplus.pdf)
Useful tip: be sure to inform the European Commission, the FARNET Support Unit and your national network about any workshops or conference you plan to organise.
Sfat util: nu uitaţi să informaţi Comisia Europeană, Unitatea de asistenţă FARNET şi reţeaua dvs. naţională cu privire la atelierele sau conferinţele pe care plani-caţi să le organizaţi.
This will help to promote the event and to ensure that the knowledge and information generated permeates the wider network.
Aceasta va contribui la promovarea evenimentului şi la asigurarea faptului că informaţiile şi cunoştinţele generate se răspândesc în întreaga reţea.
Who participates in advanced cooperation projects ?
Cine participă la proiectele de cooperare avansată?
Advanced cooperation projects are generally developed by the FLAG but can include the participation of other individuals or organisations from within the FLAG area.
Proiectele de cooperare avansată sunt în general dezvoltate de FLAG, dar pot include participarea altor persoane sau organizaţii din cadrul zonei FLAG.
Projects can also involve partners from fisheries areas that do not have a FLAG, although the activities of these partners cannot be funded under Axis 4.
Proiectele pot implica, de asemenea, parteneri din zone pescăreşti care nu au un FLAG, cu toate că activităţile acestor parteneri nu se pot regăsi în Axa 4.
While projects must involve partners from at least two dierent areas, the experience from other programmes is that such projects often involve partners from three or more dierent areas.
Proiectele trebuie să implice parteneri din cel puţin două zone diferite, dar experienţa dobândită din alte programe indică faptul că aceste proiecte implică adesea parteneri din trei sau mai multe zone diferite.
What is an advanced cooperation project ?
Ce este un proiect de cooperare avansată?
What types of actions could be considered ?
Ce tipuri de acţiuni ar putea luate în calcul?
Advanced cooperation projects must be consistent with the local development strategies of the participating FLAGs and should contribute to helping the partners achieve identied strategic objectives within their fisheries areas.
Proiectele de cooperare avansată trebuie să e conforme cu strategiile de dezvoltare locală ale FLAG-urilor participante şi vor trebui să-i ajute pe parteneri să-şi îndeplinească obiectivele strategice identicate în zonele lor pescăreşti.
Study visits, mentoring, placements and traineeships, twinning, and thematic workshops or conferences often provide a platform for more advanced cooperation projects.
Vizitele de studiu, mentoratul, stagiile şi formările, twinning-ul şi atelierele sau conferinţele tematice oferă deseori o platformă pentru proiecte de cooperare avansată.
This is where the partners involved agree to go beyond the exchange of ideas and information to jointly invest in developing and exploiting a product, technique, tool or service.
Este momentul în care partenerii implicaţi hotărăsc să meargă dincolo de schimbul de idei şi informaţii pentru a investi în comun în dezvoltarea şi exploatarea unui produs, a unei tehnici, a unui instrument sau a unui serviciu.
These projects should also allow FLAGs to undertake actions or achieve objectives that would not be possible if the FLAGs were to act independently.
Aceste proiecte vor trebui să permită FLAG-urilor să întreprindă acţiuni sau să îndeplinească obiective care nu ar posibile dacă FLAG-urile ar acţiona în mod independent.
They might, for example, allow for the development of a more complete product (e.g. a coastal walking route crossing a number of FLAG areas), or for the pooling of human or nan-cial resources (e.g. for the development of a processing facility or other resource intensive projects).
Ele ar putea, de exemplu, să permită dezvoltarea unui produs mai complet (un traseu de plimbare costier care să traverseze mai multe zone FLAG), sau unirea resurselor umane sau financiare (de exemplu, pentru dezvoltarea unei facilităţi de procesare sau a altor proiecte cu intensitate mare a resurselor).
As with other types of cooperation projects, the partners in advanced projects can come from within the same country (inter-regional cooperation) and/or from dierent countries (transnational cooperation).
La fel ca în cazul altor proiecte de cooperare, partenerii în proiectele avansate pot proveni din aceeaşi ţară (cooperare interregională) şi/sau din ţări diferite (cooperare transnaţională).
In general, however, there are more opportunities for advanced cooperation, and projects are often easier to manage, when partner areas are located in close proximity or are highly complimentary in a particular field.
În general există mai multe oportunităţi de cooperare avansată, iar proiectele sunt adesea mai uşor de gestionat atunci când zonele partenere se aă în imediata apropiere sau au o înaltă complemenaritate într-un anumit domeniu.
Alternatively, they could help to achieve greater scale (e.g. for the development of an international marketing initiative, possibly involving fisheries areas from several countries) or critical mass (e.g. for the establishment of an international training or education project).
Alternativ, cooperarea avansată ar putea contribui la o creştere în amploare (de exemplu, prin dezvoltarea unei iniţiative de marketing internaţionale, cu potenţial de implicare a unor zone pescăreşti din mai multe ţări) sau a masei critice (de exemplu, pentru îninţarea unui proiect internaţional de formare sau educare).
There are many possibilities, the important thing is that projects add value to, rather than divert resources away from the implementation of the local strategy.
Există multe posibilităţi, dar principalul aspect urmărit este ca proiectele să aducă plusvaloare, nu să devieze resursele de la punerea în aplicare a strategiei locale.
What are the steps involved ?
Care sunt paşii care trebuie urmaţi?
Outlined below is an overview of the main steps involved in developing an advanced cooperation project.
În continuare este dată o prezentare generală a principalilor paşi care trebuie urmaţi în dezvoltarea unui proiect de cooperare avansată.
However, more detailed information on each of these steps, as well as other aspects of advanced cooperation, including project management and implementation, can be found in the many excellent guides produced for Leader and other EU programmes (see below):
Totuşi, informaţii mai detaliate despre fiecare dintre aceşti paşi, precum şi alte aspecte ale cooperării avansate, printre care gestionarea şi punerea în aplicare a proiectului, se găsesc în numeroasele ghiduri excelente create pentru LEADER şi alte programe UE (indicate la nalul capitolului):
Identifying the need or opportunity: what specic need or opportunity does an advanced cooperation project address, and what is the benet or added value which justies the added complexity of working with partners from other areas ?
Identicarea nevoilor sau oportunităţilor: ce nevoie sau oportunitate specică abordează un proiect de cooperare avansată şi care este beneciul sau valoarea adăugată care justică complexitatea mărită a colaborării cu parteneri din alte zone?
Developing the project idea: once the need or opportunity has been identied, the project idea should be developed.
Dezvoltarea ideii proiectului: după identicarea nevoii sau a oportunităţii, trebuie dezvoltată ideea proiectului.
This should also include a description of what input is expected from a potential partner or partners, and an indication of the results they could expect to achieve.
Aceasta include o descriere a contribuţiilor care sunt aşteptate de la partenerul / partenerii potenţial(i), precum şi indicarea rezultatelor pe care aceştia se aşteaptă să le obţină.
Finding a suitable partner or partners: finding the right partners is critically important.
Găsirea unui partener sau a unor parteneri adecvaţi: această etapă este deosebit de importantă.
The FARNET Support Unit and the national networks can assist with this process.
Unitatea de asistenţă FARNET şi reţelele naţionale pot sprijini acest proces.
Meetings and conferences are also a good opportunity to network and seek out suitable partners.
Reuniunile şi conferinţele sunt, de asemenea, o ocazie bună de relaţionare şi de găsire a partenerilor adecvaţi.
Preparing the cooperation proposal: once the partners have been identied and agreed in principle to cooperate, the next step is to develop the cooperation proposal.
Pregătirea propunerii de cooperare: după ce partenerii au fost identicaţi şi au fost de acord să coopereze în principiu, următorul pas este dezvoltarea propunerii de cooperare.
A monitoring and evaluation framework.Normally, a meeting of the partners is required to conclude this proposal, which means that some upfront costs need to be foreseen.
Acest aspect este deosebit de important în situaţii în care nu există nicio structură comună şi în care responsabilitatea implementării proiectului este împărţită între parteneri..
Responding to a partner search: FLAGs will also invariably receive information or requests from other sh-eries areas on advanced cooperation projects.
Răspunsul la căutarea partenerilor: FLAG-urile vor primi, invariabil, informaţii sau solicitări din partea altor zone pescăreşti cu privire la proiecte de cooperare avansată.
Some of these may seem inviting: the topic might be interesting or you may find the area attractive, but be careful !
Unele dintre acestea pot părea incitante: subiectul ar putea interesant sau zona ar putea părea atractivă, dar, atenţie!
Advanced cooperation projects involve a serious commitment of time and resources.
Proiectele de cooperare avansată implică un angajament serios în materie de timp şi resurse.
As a general rule, if a cooperation proposal does not t with your local strategic objectives and provide sucient added value then it is not something you should be pursuing.
Ca regulă generală, în cazul în care o propunere de cooperare nu corespunde obiectivelor dvs. strategice locale şi nu aduce o plusvaloare sucientă, atunci nu ar trebui să-i daţi curs.
Useful tip: a clear and common basis of understanding is critical to project development and management.
Sfat util: existenţa unei viziuni clare comune este esenţială pentru dezvoltarea şi managementul proiectului.
Language and cultural dierences can present important challenges for cooperation projects.
Diferenţele de limbă şi cultură pot prezenta dicultăţi importante pentru proiectele de cooperare.
Therefore, good professional interpretation is essential if there are language dierences, and detailed minutes, highlighting decisions and assigned responsibilities, should be circulated as soon as possible after all meetings.
Prin urmare, interpretarea profesionistă, de bună calitate, este esenţială în cazul în care există diferenţe lingvistice, iar, după fiecare reuniune, trebuie distribuite procese-verbale amănunţite care să sublinieze deciziile şi responsabilităţile alocate, cât mai curând posibil.
Integrated European Cooperation Guide and Tool kit, published by the Contact Point of the European Network for Rural Development (2010) – http://enrd.ec.europa.eu/leader/2007-2013/tnc-guide/en/tnc-guide_home_en.cfm
Ghid de cooperare europeană integrată şi instrumente publicat de punctul de contact al Reţelei europene pentru dezvoltare rurală (2010) – http://enrd.ec.europa.eu/leader/2007-2013/tnc-guide/en/tnc-guide_home_en.cfm
If the cooperation budget is managed centrally, by the regional or national managing authority, for example, then the FLAGs will have to present the proposal to these bodies.
În cazul în care bugetul pentru cooperare este gestionat la nivel central, de către autoritatea de management regională sau naţională, de exemplu, atunci FLAG-urile vor trebui să prezinte propunerea acestor organisme.
The percentage of match funding required will depend on the types of actions to be undertaken, the area in which the project is to be implemented, the distribution of benets of the project, the budget of the FLAG and other factors that might be specic to the FLAG area.
Ghid practic: Cum să vă creaţi şi să implementaţi proiectul de cooperare teritorială publicat de Unitatea Reţeaua Naţională LEADER+ franceză – http://ec.europa.eu/agri-culture/rur/leaderplus/pdf/library/cooperation/territorial-cooperation.pdf
Practical Guide: How to setup and implement your project for territorial cooperation, published by the French Leader+ National Network Unit (NNU) – http:// ec.europa.eu/agriculture/rur/leaderplus/pdf/library/ cooperation/territorialcooperation.pdf
Procentul de conanţare va depinde de tipurile de acţiuni care vor trebui întreprinse, de domeniul în care proiectul urmează să e implementat, de modul de împărţire a beneciilor proiectului, de bugetul FLAG-ului şi de alţi factori care ar putea specici unei anumite zonei FLAG.
Transnational Cooperation between Rural Areas: A methodological guide, published by LEADER II European Observatory / AEIDL – http://ec.europa.eu/agriculture/rur/leader2/rural-en/coop/coop1.pdf
Cooperare transnaţională între zonele rurale: Ghid metodologic publicat de Observatorul European LEADER II / AEIDL – http://ec.europa.eu/agriculture/rur/leader2/rural-en/coop/coop1.pdf
Promoters of advanced cooperation projects could also look at other sources of EU funding for cooperation, such as the European Social Fund (ESF), the European Regional Development Fund (ERDF), the EU Competitiveness and Innovation Programme (CIP), the EU LIFE+ programme and others.
Promotorii proiectelor de cooperare avansată ar putea cerceta şi alte surse de finanţare UE pentru cooperare, precum Fondul Social European (FSE), Fondul European de Dezvoltare Regională (FEDER), Programul Cadru pentru Competitivitate şi Inovaţie (CIP) al UE, programul LIFE+ al UE şi altele.
These programmes all have their own priorities and procedures which would need to be consulted.
Toate aceste programe au propriile lor priorităţi şi proceduri care trebuie consultate şi respectate.
Transnational cooperation under LeaderII: Lessons from the past, tools for the future, published by the LEADER II European Observatory / AEIDL (2001) – http:// ec.europa.eu/agriculture/rur/leader2/rural-en/biblio/ cooperation/cooperation.pdf
Cooperare transnaţională în cadrul LEADER II: Lecţiile trecutului, instrumentele viitorului publicat de Observatorul European LEADER II/AEIDL (2001) – http://ec.europa.eu/agriculture/rur/leader2/rural-en/biblio/cooperation/cooperation.pdf
The EQUAL Guide on Transnationality, published by the European Commission (2001) – http://ec.europa.eu/employment_social/equal/data/document/transnatguide_en.pdf
Ghidul EQUAL privind transnaţionalitatea publicat de Comisia – http://ec.europa.eu/employment_social/equal/data/document/transnatguide_en.pdf
MARITIME AFFAIRS
AFACERI MARITIME
Marine Knowledge 2020
Cunoașterea mediului marin 2020
Europe Direct is a service to help you find answersto your questions about the European Union.
Europe Direct este un serviciu destinat să vă ajute să găsiţi răspunsuri la întrebările pe care vi le puneţi despre Uniunea Europeană.
(*) Certain mobile telephone operators do not allow access to 00 800 numbersor these calls may be billed.
(*) Unii operatori de telefonie mobilă nu permit accesul la numerele 00 800 sau pot factura aceste apeluri.
Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
© Uniunea Europeană, 2010Reproducerea textului este autorizată cu condiţia menţionării sursei.
Cover picture: Seabed mapping using airborne lidar (Clew Bay), © Marine Institute, Ireland
Imagini copertă: Cartografierea fundului mării cu ajutorul tehnologiei LIDAR (Golful Clew, Irlanda), © Marine Institute
PRINTED ON WHITE CHLORINE-FREE PAPER
TIPĂRIT PE HĂRTIE RECICLATĂ FĂRĂ CLOR
Marine data and observation for smart andsustainable growth
Date și observaii privind mediul marin pentru o creștere inteligentă și durabilă
Communication from the Commission to the European Parliament and the Council
Comunicare a Comisiei către Parlamentul European și către Consiliu
European Marine Observation and Data Network
Reeaua europeană de observare și date privind mediul marin
Impact assessment Executive summary
Evaluarea impactului Rezumat
Commission staff working document
Document de lucru al serviciilor Comisiei
Europe’s 2020 strategy recognises that knowledge drives innovation, which in turn brings growth that is both sustainable and smart.
Strategia Europa 2020 recunoaște faptul că motorul inovării este cunoașterea care, larândul său, conduce la o creștere care este atât durabilă, cât și inteligentă.
For the maritime economy much of this knowledge depends on observations of the rhythms and cycles of the sea.
Pentru economia maritimă, această cunoaștere depinde în mare măsură de observarea ritmurilor și a ciclurilor mării.
However, the data collected through these observations can only generate knowledge and innovation if Europe’s engineers and scientists are able to find, access, assemble and apply them efficiently and rapidly. At present this is often not the case.
Cu toate acestea, datele colectate prin aceste observaţii pot genera cunoaștere și inovare doar dacă inginerii și oamenii de știinţă europeni le pot găsi, accesa, reuni și aplica eficient și rapid, ceea ce rareori se întâmplă, în prezent.
The Commission’s ‘Marine Knowledge 2020’ initiative aims to unlock and assemble marine data from different sources and facilitate their use for purposes other than those for which they were originally intended.
Iniţiativa Comisiei „Cunoașterea mediului marin 2020” are drept scop deblocarea șireunirea datelor din mediul marin provenite din diferite surse și facilitarea utilizării lor în alte scopuri decât cele pentru care au fost iniţial destinate.
This will have three major benefits.
Această iniiativă vaaduce trei beneficii majore.
First, it will improve the efficiency of all those private bodies, public authorities and researchers which presently use marine data.
În primul rând, ea va îmbunătăţi eficienţa tuturor acelor organisme private, autorităţi publice și cercetători care utilizează în prezent date din mediul marin.
Less time and effort will be spent assembling and processing incompatible data from heterogeneous sources.
Se va investi mai puţin timp și efort pentru reunirea și prelucrarea unor date incompatibile provenind din surse eterogene.
And third, it will reduce uncertainties in our knowledge of the behaviour of the seas and oceans.
În al treilea rând, ea va reduce incertitudinile cunoștinţelor noastre despre comportamentul mărilor și al oceanelor.
This will not only benefit those living and working on the seas and at the coast.
De acest lucru nu vor beneficia doar cei care trăiesc și lucrează pe mare și pe litoral.
Circulation in the oceans drives the terrestrial climate.
Circulaţia curenilor oceanici determină clima terestră.
Improved knowledge of the sea is not a sufficient condition for better forecasting of the future severity or mildness of Europe’s seasons. But it is a necessary one.
Cunoașterea mai bună a oceanelor nu este o condiţie suficientă pentru a putea prevedea mai bine asprimea sau blândeea viitoare a anotimpurilor în Europa, dar este o condiie necesară.
Thus better marine knowledge can contribute towards Europe’s adaptation to climate change.
Astfel, o mai bună cunoaștere a mediului marin poate contribui la adaptarea Europei la schimbările climatice.
Consortia of European bodies are already setting up a prototype European Marine Observation and Data Network (EMODnet) to facilitate access to data in a limited number of sea basins for those public and private bodies that need them.
Grupuri de organisme europene lucrează deja la crearea unui prototip de Reea europeană de observare și culegere de date din mediul marin (European Marine Observation and Data Network – EMODnet) pentru a facilita accesul la date într-un număr limitat de bazine maritime acelor organisme publice si private care au nevoie derespec-tivele date.
Users can download not only the data, but also information as to the reliability of the measurements.
Utilizatorii pot descărca nu doar date, ci și informaţii cu privire la fiabilitatea măsurătorilor.
Gaps in the observation networks are highlighted.
Se pun astfel în evidenă lacunele din cadrul reţelelor de observare.
The further measures that we propose will help us realise the potential of a resource that covers 71% of the planet.
Măsurile suplimentare pe care le propunem ne vor ajuta să valorificăm potenţialul unei resurse care acoperă 71 % din suprafaa planetei.
Together they represent a coherent set of contributions from different EU policy areas and as such this initiative is a concrete example of the benefits of the EU’s fledgling integrated maritime policy.
Luate împreună, acestea reprezintă un set coerent de contribuţii din diferite domenii depolitică ale UE și, ca atare, această iniţiativă este un exemplu concret al beneficiilor aduse de politica maritimă integrată a UE, aflată încă la începuturile sale.
Maria Damanaki European Commissioner for Maritime Affairs and Fisheries
Maria Damanaki Comisar European Afaceri Maritime și Pescuit
Global Monitoring for Environment and Security Initiative (GMES)
Iniiativa „Monitorizare Globală pentru Mediu și Securitate” (GMES)