natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The majority of the mammal species in the Alps are small rodents, bats or ungulates. As in other mountain ranges, there are several Ice Age relicts which are evolving into distinct sub-species like the Bavarian vole or the Alpine ibex.
Probabil, Alpii sunt unul dintre cele mai bogate lanţuri muntoase din Europa în ceea ce privește biodiversitatea, însă se numără și printre cele mai intens exploatate lanţuri muntoase.
Over 11 million people live in the Alps, mostly in the increasingly urbanised valleys.
Munţii Alpi numără peste 11 milioane de locuitori, în special în văile din ce în ce mai urbanizate.
A further 100 million people visit the mountains for tourism and recreation.
Alte 100 de milioane de persoane vizitează munţii în scopuri turistice sau recreaţionale.Toate acestea exercită o presiune imensă asupra mediului fragil.
All this puts immense pressure on the fragile environment.
Alpii adăpostesc și o mare varietate de nevertebrate.
The Alps are also home to an immense diversity of invertebrates.
O serie de fluturi rari au găsit, de asemenea, o cale de supravieţuire la altitudini mari.
Some are now so rare that they are included in the Habitats Directive such as the colourful Rosalia alpina or the iridescent Carabus olympiae which live in dead wood or holes in trees.
Unele sunt specii endemice, precum Erebia christi, care trăiește în aproximativ douăsprezece locuri din Elveţia și Italia. Habitatele sale preferate sunt pajiștile alpine însorite situate între 1 300 și 2 100 m altitudine.
The Alpine longhorn Rosalia alpina o © J Hlasek
Croitorul alpin (Rosalia alpina)
The Alps are home to one of the most striking beetles to be found in Europe:the Alpine longhorn.
Alpii servesc drept adăpost unuia dintre cei mai spectaculoși cărăbuși din Europa: croitorul alpin.
This little insect has a very distinctive steely blue colouration with large black dots on the carapace and striped antennae that are sometimes twice as long as the actual body.
Această insectă are un colorit deosebit, de un albastru metalic cu puncte negre mari pe carapace și antene vărgate, care sunt, uneori, de două ori mai lungi decât corpul.
Although not restricted to the Alpine Region, it is found most frequently in mountainous beech forests that have a relatively open canopy which lets the sunlight through.
Deși aria sa de răspândire nu se limitează la regiunea alpină, acesta se întâlnește cel mai adesea în pădurile montane de fag al căror coronament este relativ deschis și permite pătrunderea luminii solare.
Its presence is a tell-tale sign of a forest in good conservation condition as it can only survive in areas with mature,dead and dying trees.
Prezenţa sa denotă starea bună de conservare a pădurii, deoarece acesta supravieţuiește doar în zone cu arbori ajunși la maturitate, uscaţi și care urmează să se usuce.
Unfortunately,changing forestry practices, large scale deforestation and the lack of dead wood or large mature trees have taken their toll on the species.It is now listed in the Habitats Directive in view of its poor conservation status.
Din nefericire, practicile forestiere schimbătoare, defrișarea la scară largă și lipsa lemnului uscat sau a copacilor maturi au avut un impact negativ asupra acestei specii. Din cauza stării precare de conservare, croitorul alpin este menţionat acum în Directiva Habitate.
Boreal Continental
Suprafaţa terestră acoperită (km²)
Black Sea
Boreală
Photo © PCNC/Spencer Coca
Valea râului Eyne
The Apennines form the backbone of Italy.
Parcul naţional Mercantour
Natura 2000 in the Alpine Region
Natura 2000 în regiunea alpină o
Photos © Keijo Taskinen
Parcul naţional Majella
A
vi ei ca n din a
The Carpathians
Munţii Carpaţi
On the higher reaches they merge into mixed stands of beech-r or beech-r-spruce, eventually giving way to pockets of larch and Arolla pine.
În zonele mai înalte, fagii, brazii și molizii cresc în pâlcuri mixte, cedând, în cele din urmă, locul pâlcurilor de zadă și zâmbru.
The Carpathians are the youngest and most easterly of the mountains in the Alpine Region.
Aceste păduri montane naturale se numără printre cele mai întinse de pe teritoriul UE.
They extend in a huge arc over 1,450 km from Slovakia to Romania. The range is twice as narrow as the Alps and the peaks are half as high.
Acestea adăpostesc cele mai extinse ecosisteme de păduri montane naturale de fag și de fag/conifere care au rămas pe continent și cea mai întinsă suprafaţă de pădure virgină din afara Rusiei.
These natural montane forests are amongst the most extensive in the EU.
Carpaţii sunt cei mai tineri și cei mai estici dintre munţii din regiunea alpină.
They contain the continent’s largest remaining natural mountain beech and beech/coniferous forest ecosystems and the largest expanse of pristine forest outside of Russia.
Aceștia sunt dispuși sub forma unui arc imens pe 1 450 km, din Slovacia până în România.
Having survived to this day without human interference, these virgin forests exhibit a very diverse structure where trees of all ages jockey for space amongst the heaps of dead and decaying wood that lie on the forest floor.
Acest lanţ muntos este de două ori mai îngust decât Alpii, iar înălţimea maximă atinsă de vârfurile sale reprezintă doar jumătate din înălţimea Munţilor Alpi. Cele mai înalte vârfuri se află în munţii Tatra din Carpaţii de Vest.
On the outer slopes, the dominant bedrock is made up of sandstone and shale (ysch) whilst the interior contains a chain of volcanic mountains.
Pe versanţii exteriori, roca de bază predominantă este alcătuită din gresie și șisturi (fliș), pe când în interior se află un lanţ de munţi vulcanici.
The whole range is heavily inuenced by the surrounding continental climate which is responsible for the large temperature variations between winter and summer (from -21°C to +35°C).
Întregul lanţ este puternic influenţat de climatul continental înconjurător, care este răspunzător pentru variaţiile mari de temperatură dintre iarnă și vară (de la −21 °C la +35 °C).
The Carpathians are also rich in wetland habitats.
În Carpaţi se găsesc și numeroase habitate de zonă umedă.
Important rivers like the Dniester, the Wisla and the Tisza all have their source in these mountains.
Râuri importante precum Nistrul,Wisla și Tisa își au izvorul în Carpaţi.
Like most Alpine rivers they swell during early spring and summer when the snows melt causing sometimes serious floods in the surrounding lowlands.
La fel ca majoritatea râurilor alpine, debitul acestora crește la începutul primăverii și vara, odată cu topirea zăpezilor, provocând, uneori, inundaţii de proporţii în zonele de câmpie învecinate.
There are also some 450 small mountain lakes, mainly of glacial origin located between 1,350 and 1,970 m.
Există, de asemenea, aproximativ 450 de pâraie de munte, în special de origine glaciară, situate între 1 350 și 1 970 m.
Because the Carpathians have a relatively low altitude, the upper alpine and nival zones are generally missing.
Carpaţii sunt munţi de altitudine relativ joasă, astfel încât zonele alpine mai înalte și zonele înzăpezite lipsesc de regulă.
In fact, only 5% of the land is above the tree line.
De fapt, doar 5 % din suprafaţă este situată deasupra zonei împădurite.
Instead, montane forests cover more than half of the range in places.
În schimb, pădurile montane acoperă peste jumătate din suprafaţa lanţului muntos.
The foothills are dominated by oaks such as the sessile oak Quercus petraea, whilst beech forests prevail at mid altitude.
Dealurile sunt acoperite cu specii de stejar, precum gorunul (Quercus petraea), în timp ce la altitudini medii predomină pădurile de fag.
Named after a nymph who changed herself into a beautiful bush to escape the Greek god Apollo, the Slovak laurel Daphne arbuscula is a very unusual plant indeed.
Denumit după nimfa care sa transformat într-un tufiș minunat pentru a scăpa de zeul grec Apollo, dafinul slovac (Daphne arbuscula) este într-adevăr o plantă extrem de neobișnuită.
It is one of the few ancient species to have evolved before the Carpathian Mountains even existed.
Aceasta este una dintre puţinele specii străvechi care au evoluat înainte ca Munţii Carpaţi să fiexistat.
Today, this attractive evergreen shrub, with its coral red shoots and bright flowers, is found only in a small area of the Carpathians in Slovakia.
În prezent, această plantă încântătoare veșnic verde, cu mugurii săi corai și florile viu colorate, se găsește doar pe o porţiune restrânsă din Carpaţii slovaci.
Because of its ancient origins the species is, morphologically and genetically, very isolated from other plants in the region, and extremely sensitive to environmental destruction and climate change.
Din cauza originii sale străvechi, specia este, din punct de vedere morfologic și genetic, extrem de izolată de alte plante din regiune și extrem de sensibilă la distrugerea mediului și la schimbările climatice.
Though strictly protected under the Habitats Directive it remains highly threatened from trampling, tourists, collectors, attack by fungi and environmental change.
Deși este strict protejată conform Directivei Habitate, aceasta este serios ameninţată cu dispariţia, iar principalele motive sunt călcatul în picioare, turiștii, colecţionarii, atacurile ciupercilor și schimbările climatice.
Photo © Jan Šeer for centuries. Although these grasslands cover a smaller area than the forests they are equally important for wildlife, especially for plants and invertebrates.
Foto © Ján Šeffer er acestea, schimbările recente în direcţia unei economii de piaţă reprezintă o ameninţare majoră pentru permanenţa fermelor și a satelor de munte.
in Europe is present here along with 40% of the European population of the lesser spotted eagle Aquila pomarina.
De regulă, Munţii Carpaţi adăpostesc o gamă extrem de bogată de specii.
Typical mountain species include the Alpine accentor Prunella collaris and wallcreeper Tichodroma muraria.
Acest nivel ridicat al biodiversităţii se explică parţial prin faptul că munţii formează un coridor vital de răspândire și migraţie între nord și sud și între est și vest.
This high level of biodiversity is partly accounted for by the fact that the mountains form a vital corridor for dispersal and migration between the North and South and between the East and West.
Peste 3 500 de specii de plante au fost descoperite în acest lanţ muntos, inclusiv 481 de specii endemice, precum dafinul slovac (Daphne arbuscula).
Like the Alps, the Carpathians are populated by a variety of cultures and nationalities.
Aceasta se numără printre cele 48 de specii de plante din Carpaţi enumerate în Directiva Habitate datorită stării precare.
Around 16–18 million people live here and most are still actively involved in extensive pastoral activities. However, the recent change towards a market economy poses a major threat to the continued viability of mountain farms and villages.
Carpaţii sunt, de asemenea, un bastion pentru carnivorele de talie mare, precum și pentru o gamă variată de mamifere mai mici, precum specia endemică de șoarece de Tatra (Microtus tatricus) și marmota de Carpaţi (Marmota marmota latirostris).
Over 3,500 species of plants have been found here including 481 species that are endemic to these mountains like the Slovak laurel Daphne arbuscula. It is amongst the 48 plant species in the Carpathians that are listed on the Habitats Directive in view of their precarious condition.
Peste 300 de specii de păsări depun ouă, iernează sau migrează în Carpaţi, inclusiv huhurezul mare (Strix uralensis), ciocănitoarea cu spate alb (Dendrocopus leucotus) și barza neagră (Ciconia nigra).
The Carpathians are also a bastion for large carnivores as well as for a whole range of smaller mammals like the endemic Tatra pine vole Microtus tatricus and Carpathian marmot Marmota marmota latirostris.
30 % din întreaga populaţie europeană de ciocănitori cu spate alb se află în acest lanţ muntos, împreună cu 40 % din populaţia europeană de acvilă ţipătoare mică (Aquila pomarina).
Over 300 bird species breed, winter or migrate through the Carpathians, including the Ural owl Strix uralensis, white-backed woodpecker Dendrocopus leucotus and black stork Ciconia nigra.
Ca și în cazul Munţilor Alpi, în Carpaţi locuiesc culturi și naţionalităţi diverse. Aproximativ 16-18 milioane de oameni trăiesc în acest lanţ muntos și majoritatea încă se mai ocupă cu creșterea animalelor.
Thirty percent of the entire European population of the white-backed woodpecker la se k
Cu toate la se k
Large carnivores
Carnivorele de talie mare
The Carpathians’ role as a refuge for large carnivores is perhaps one of the most important aspects of its biodiversity.
Refugiul pe care îl oferă Munţii Carpaţi carnivorelor de talie mare reprezintă, probabil, unul din cele mai importante aspecte ale biodiversităţii sale.
The mountains are one of the last areas in Europe to support viable populations of large carnivores.
Carpaţii sunt una dintre ultimele zone ale Europei în care trăiesc populaţii viabile de carnivore de talie mare.
Around 8,000 brown bears Ursus arctos, 4,000 wolves Canis lupus and 3,000 lynx Lynx lynx still roam the forests, representing more than 40% of the total EU population.
Aproximativ 8 000 de urși bruni (Ursus arctos), 4 000 de lupi (Canis lupus) și 3 000 de râși (Lynx lynx) hoinăresc încă prin păduri, ceea ce reprezintă peste 40 % din populaţia totală la nivelul UE.
Their relative abundance is no doubt due to the vast areas of continuous natural forests present.
Relativa lor abundenţă se datorează, fără îndoială, suprafeţelor întinse de păduri naturale continue.
The forests also provide a vital link between populations in the north and those of the west and south-west.
Pădurile asigură și legătura esenţială între populaţiile din nord și cele din vest și sud-vest.
They are in fact the main source for large carnivores in the rest of Europe and a major ecological corridor.
Acestea reprezintă, de fapt, principala sursă de carnivore de talie mare din restul Europei și un coridor ecologic important.
ho do pe mountains an and R the Ba lk
MunţiiBalcanișiMunţiiRodopi
Photos MAIN © Evgeni Dinev/www.evgenidinev.com, INSET Wallcreeper © Mladen Vasilev/www.neophron.com
ILUSTRAŢIA PRINCIPALĂ © Evgeni Dinev/www.evgenidinev.com, INSERŢIE Fluturaș de stâncă © Mladen Vasilev/www.neophron.com de 100 km depărtare), Balcanii continuă să fi e un lanţ muntos neexplorat, fără dezvoltări semnificative. cative.
The Balkan and Rhodope Mountains
Munţii Balcani și Munţii Rodopi
With the accession of Bulgaria to the European Union in 2007, two new mountain ranges were added to the Alpine Biogeographical Region: the Balkan Mountain and the Rhodope Mountain.
Odată cu aderarea Bulgariei la Uniunea Europeană în 2007, regiunii biogeografice alpine i sau adăugat două noi lanţuri muntoase: Munţii Balcani și Munţii Rodopi.
Further south, the Rhodope Massif consists of three distinct mountains in close proximity to one another: the Rila Mountain, the Pirin Mountain and the Rhodope Mountains.
În sud, Munţii Rodopi sunt alcătuiţi din trei formaţiuni muntoase distincte situate foarte aproape unele de celelalte: Munţii Rila, Munţii Pirin și Munţii Rodopi.
The latter stretches across the border into Greece, but only the Bulgarian part of the range is included in the Alpine Region.
Aceștia din urmă traversează graniţa în Grecia, însă doar partea bulgară a lanţului este inclusă în regiunea alpină.
The Pirin Mountain is the most typically alpine in character.
Munţii Pirin prezintă un caracter tipic alpin.
It has over 80 snow-capped peaks rising above 2,500 m, 176 emerald green lakes and numerous beautiful glacial valleys and cirques at high altitude.
Aceștia au peste 80 de vârfuri acoperite cu zăpadă, a căror înălţime depășește 2 500 m, 176 de lacuri de smarald și numeroase văi și circuri glaciare încântătoare, la altitudini mari.
The Rhodopes on the other hand, whilst being equally high, show a strong Mediterranean inuence in terms of species composition.They are also particularly remote and wild with only limited human inhabitation.
Pe de altă parte, Munţii Rodopi, deși la fel de înalţi, prezintă o puternică influenţă mediteraneeană în ceea ce privește alcătuirea speciilor. Aceștia sunt foarte îndepărtaţi și neexploraţi, densitatea populaţiei fiind extrem de scăzută.
The Balkan Mountain range lies in the centre of Bulgaria.
Lanţul muntos al Balcanilor este situat în centrul Bulgariei.
Although not physically connected, it forms a continuation of the Carpathian system that begins on the western extremity of the Transylvanian Alps, near the dramatic Iron Gates gorge on the border between Serbia and Romania.
Deși, din punct de vedere fizic, nu este legat de Munţii Carpaţi, acesta formează o continuare a sistemului carpatic care începe din extremitatea vestică a AlpilorTransilvani, în apropierea impresionantului defileu Porţile de Fier de la graniţa dintre Serbia și România.
The range then runs through the middle of Bulgaria, dividing the country in two as it extends 560 km towards the Black Sea.
Lanţul continuă apoi prin centrul Bulgariei, separând ţara în două și întinzându-se pe 560 km înspre Marea Neagră.
Over 60 habitat types listed in the Habitats Directive are present in these two mountain ranges.
Peste 60 de tipuri de habitat enumerate în Directiva Habitate se găsesc în aceste două lanţuri muntoase.
Forests are especially well represented, forming large uninterrupted swathes of natural ancient woodland across most of the range.
Pădurile sunt foarte bine reprezentate, formând vaste centuri neîntrerupte de păduri seculare naturale pe aproape întreg teritoriul.
Many of the trees within these forests are endemic to the Balkans such as the Macedonian pine Pinuspeuce, King Boris r Abies borisiiregis and Bosnian pine Pinusheldreichii. heldreichii.
Multe specii de copaci din aceste păduri sunt endemice pentru Balcani, spre exemplu, pinul de Balcani (Pinus peuce), bradul bulgar (Abies borisiiregis) și pinul negru (Pinus heldreichii).
Over 1,900 species have been identied so far in the Rhodopes alone.
Munţii se disting și prin diversitatea speciilor de plante.
A signicant number are endemic such as the Rhodope lily Liliumrhodopaeum or the Haberlia rock plant Haberlea rhodopensis.
Peste 1 900 de specii au fost identificate până în prezent doar în Munţii Rodopi, un procent considerabil fiind specii endemice, precum crinul de Rodopi (Lilium rhodopaeum) sau Haberlea rhodopensis.
Because of their naturalness all of the mountains still hold signicant populations of large carnivores as well as numerous rare birds of prey.
Datorită stării lor naturale, toţi munţii adăpostesc populaţii numeroase de carnivore de talie mare, precum și numeroase specii rare de păsări de pradă.
The Eastern Rhodopes are said to have the highest aggregation of diurnal raptors in Europe, they include important populations of imperial eagle Aquila heliaca, peregrine falcon Falcoperegrinus, Grion vulture Gyps fulvus and Egyptian vulture Neophronpercnopterus. percnopterus.
Se consideră că în Rodopii de Est există cea mai mare aglomerare de răpitoare diurne din Europa, aceștia adăpostind populaţii importante de acvile de câmp (Aquila heliaca), șoimi călători (Falco peregrinus), vulturi pleșuvi suri (Gyps fulvus) și vulturi egipteni (Neophron percnopterus).
Photo © www.lechtal.at
Foto © www.lechtal.at alpine, provocând efecte secundare nedorite în ceea ce privește reducerea nivelului apelor subterane, eroziunea ţărmurilor și sedimentarea.
Management issues in the Alpine Region
Probleme de gestionare din regiunea alpină
Many of these problems are further exacerbated by the general lack of coordinated land use development across the mountain range as a whole.
Multe dintre aceste probleme sunt accentuate și de lipsa generală a unei dezvoltări coordonate a exploatării terenului pe ansamblul lanţului muntos.
Most mountains are located on the border between dierent countries and are often considered peripheral or marginal.
Majoritatea munţilor sunt situaţi la graniţa dintre diferite ţări și sunt consideraţi adesea periferici sau marginali.
Recognising this, several initiatives have recently been launched to promote a more coherent management approach at the level of individual mountain ranges, such as the Alpine and Carpathian Conventions.
Recunoscându-se acest fapt, de curând au fost lansate mai multe iniţiative de promovare a unei metode mai coerente de gestionare la nivelul fiecărui lanţ muntos, cum ar fi Convenţia Alpină și Convenţia Carpatică.
Europe’s mountain areas have been inhabited since Neolithic times despite their dicult topography and inhospitable climate.
Zonele muntoase din Europa sunt locuite încă din era neolitică, în pofida topografiei lor dificile și a climatului neospitalier.
Extensive farming practices, transhumance and small-scale forestry have all contributed to a complex mosaic of dierent cultures and landscapes which has considerably enhanced the already rich biodiversity of the region.
Practicile agricole extensive, transhumanţa și activităţile forestiere la scară redusă au contribuit la crearea unui mozaic complex de culturi și peisaje diferite care a îmbunătăţit considerabil diversitatea deja complexă a regiunii.
Until recently such activities formed the mainstay of mountain economies across Europe.
Până nu demult, aceste activităţi au reprezentat pilonul economiilor montane din Europa.
Mountains: water towers of Europe
Munţii: turnurile de apă ale Europei
These traditions are however now rapidly disappearing.
Aceste tradiţii dispar, totuși, rapid.
Unable to expand or intensify, most farmsteads at high altitude are gradually being abandoned.
Incapabile să se extindă sau să își intensifice activitatea, majoritatea fermelor de la altitudini mari sunt treptat abandonate.
Tourism on the other hand has become a major industry but can also put tremendous strain on the mountain environments.
Pe de altă parte, turismul a devenit o industrie importantă, însă poate exercita o presiune uriașă asupra mediilor montane.
Most activities to date focus on winter skiing requiring massive infrastructure development.
Până în prezent, majoritatea activităţilor sau axat pe sporturile de iarnă care necesită dezvoltarea masivă a infrastructurii.
Mountains supply the European continent with much of its freshwater resources.
Munţii furnizează continentului european o mare parte din resursele sale de apă dulce.
They intercept water from air masses and store it as snow or in the lakes, glaciers and reservoirs before disbursing it into the lowlands via some of Europe’s major rivers (Rhine, Po, Tisza …).
Aceștia adună apa din masele de aer și o depozitează sub formă de zăpadă sau în lacuri, gheţari sau zăcăminte, înainte de a o transmite în zonele de câmpie prin intermediul unora dintre cele mai importante fluvii sau râuri ale Europei (Rinul, Padul, Tisa…).
In spring and summer especially, the mountains play a vital function in supplying water for agricultural irrigation and human consumption across much of Europe.
Primăvara și vara, în special, munţii joacă un rol esenţial, furnizând apa necesară irigării terenurilor agricole și consumului uman în mare parte din Europa.
At least 10% of the Alps have been transformed into winter ski resorts so far but their impact, in terms of pollution, soil compaction, changes in local vegetation etc… is felt well beyond their boundaries.
Cel puţin 10 % din suprafaţa Alpilor a fost transformată, până în prezent, în staţiuni montane de schi, însă impactul lor, din punctul de vedere al poluării, al compactării solului, al schimbării vegetaţiei locale etc. se resimte puternic și dincolo de graniţe.
Similar developments are starting up in the Pyrenees, the Carpathians and Pirin or Rila Mountains in Bulgaria.
Staţiuni similare încep să se dezvolte în Munţii Pirinei, Carpaţi și Munţii Pirin sau Rila din Bulgaria.
Increased trac is another major problem.
Intensificarea traficului reprezintă o altă problemă majoră.
Both old and new roads present a major barrier to species migration.
Atât șoselele vechi, cât și cele noi, reprezintă o barieră importantă în calea migraţiei speciilor.
It is estimated that 150 million people travel across the Alps every year, 83% by road.
Statisticile arată că 150 de milioane de oameni călătoresc anual prin Alpi, dintre care 83 % pe șosele.