natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Their most important project is prevention of HIV and Hepatitis C through health education.
Proiectul său cel mai important este însă prevenirea infecţiei cu HIV şi virusul hepatitei C prin educaţie sanitară.
They encourage the use of sterile needles, and they urge addicts to return used ones.
Organizaţia încurajează utilizarea acelor sterile şi îi îndeamnă pe consumatorii de droguri să returneze seringile utilizate.
The 19-year-old organisation has a successful outreach programme; its Peugeot van fitted with seats, a table and a storage room visits nine cities once a week.
După aproximativ o oră de condus, Borut parchează în faţa gării, aproape de centrul în care se distribuie metadonă.
The van was bought in 2007 with help from the European Commission, who paid 60% of the costs.
Sunt aşteptaţi deja de trei bărbaţi, iar în următoarele două ore vor mai apărea vreo opt sau nouă.
Ljubljana tries to control its dealers and users through punishment and rehabilitation schemes like its treatment centres that give out the less-addictive synthetic drug methadone.
Ljubljana încearcă să controleze comerţul şi consumul prin sancţiuni şi instituţii de reabilitare cum ar fi centrele de tratament care oferă consumatorilor drogul sintetic care dă cel mai mic grad de dependenţă, metadona.
It is proud to be the European country with the lowest number of HIV-positive drug users, and much of this achievement is due to Stigma, a state-funded NGO with two drop-in centres in Ljubljana visited daily by 80 men and women.
Slovenia se mândreşte cu faptul că este ţara europeană cu cel mai mic număr de consumatori de droguri seropozitivi HIV, şi în mare măsură aceasta este realizarea unui ONG finanţat de stat numit Stigma, care are două centre în Ljubljana deschise pentru oricine fără programare şi vizitate zilnic de aproximativ 80 de femei şi bărbaţi.
After the one-hour drive from the capital, Borut parks outside the small railway station close to the centre where methadone is handed out.
În cei 19 ani de activitate organizaţia a pus în practică un program de asistenţă socială pe teren care se bucură de succes.
Three men are already waiting, and over the next two hours, another eight or nine will drop by.
Vehiculul a fost cumpărat în 2007 cu ajutorul Comisiei Europene care a plătit 60% din preţul total.
A focus on health
Accentul pe sănătate
Stigma’s mission is to reach people early on in their addiction, and to work with all drug users
Misiunea Stigma este de a ajuta consumatorii în stadiile incipiente ale dependenţei şi de a lucra cu
‘Before then,’ says Stigma director and field worker Borut Bah, ‘we used to go by car and we’d meet addicts in bars and cafés, or on the street. Now they know where and when to find us, and no one can listen in on our conversations.’ sa rt
„Înainte”, spune directorul Stigma, Borut Bah, care face şi muncă de teren, „obişnuiam să mergem cu un autoturism şi întâlneam persoane dependente de droguri în baruri, cafenele sau pe stradă.
They’ve come for basic health care, and to pick up needles and little bags of ascorbic acid for melting heroin. Some have tattoos, others piercings.
Au venit să primească îngrijiri medicale de bază, ace de seringă şi săculeţi cu acid ascorbic pe care-l folosesc la topirea heroinei.
Most chain-smoke. Many are jittery.
Unii au tatuaje, alţii piercing-uri.
There’s natty Serbian Marco, who describes himself as a DJ.
Majoritatea fumează ţigară de la ţigară.
He would like to start a family but can’t afford to.
Mulţi sunt agitaţi.
There’s also Jože, who has a farm not far away with chickens, rabbits and two pigs, and says that now he only takes methadone mixed with orange juice.
Aproape toţi vorbesc fără inhibiţii despre dependenţa lor, drogurile pe care le iau şi drogurile pe care le iau pentru a se lăsa de droguri.
Addicts can pick up clean needles and get basic healthcare.
„Majoritatea vin în fiecare zi, şi mulţi dintre ei reuşesc să reînceapă să muncească sau să meargă la şcoală”, spune medicul de aici.
is the only one he can still find.
© M F pentru că vena femurală este singura pe care o mai poate găsi.
He has tried to stop many times.
A încercat de multe ori să renunţe.
Borut and Blažena listen patiently as he tells his story.
Borut şi Blažena îi ascultă povestea cu răbdare.
That’s their job.
Este slujba lor.
Their ultimate aim is to help these people kick the habit, but in the meantime they’re there to assist with everything from clean needles to filling in official forms for finding work or for health coverage.
Scopul lor este săi ajute să scape de dependenţă, dar până atunci trebuie săi ajute în orice fel, de la aprovizionarea cu ace sterile la completarea formularelor pentru a-şi găsi un loc de muncă şi pentru asigurarea medicală.
The Ljubljana hospital has a methadone department where a local doctor says she sees some 400 addicts a year.
„Asta e bine”, spune Katja, care a fost dependentă de droguri, dar acum face parte din personalul Stigma.
‘Most come every day, and a lot of them are able to start work or go back to school,’ she says.
„Dependenţii au nevoie de disciplină şi de un orar strict.”
The clinic’s policy is not to let anyone through the doors unless they get here on time, and the rule is rigidly applied.
Un comunicat* recent al UE a evidenţiat inegalităţi majore în materie de sănătate, nudoar în Uniune Europeană ci şi îninteriorul fiecărei ţări.
‘That’s OK,’ says former addict and Stigma staff member Katja.
El primeşte Suboxonă şi spune că în curând nu va mai lua nimic.
‘Addicts need discipline and timetables.’
A făcut o şcoală de asistenţi medicali, dar nu-şi poate găsi de lucru şi spune că vremurile sunt grele.
A recent EU communication* highlighted vast inequalities in healthcare, not onlyacross the EU but also within each country.
Ar vrea să-şi întemeieze o familie dar nu-şi permite.
Reducing these inequalities requires concerted action of all parties at European and regional levels, including awareness raising, policydevelopment andnew forms of cooperation in the sectors ofeducation, health and public administration.
Apoi l-am cunoscut pe Jože, care are o fermă în care creşte găini, iepuri şi doi porci nu departe de aici. El spune că în prezent nu mai ia decât metadonă cu suc de portocale.
*‘Solidarity in Health: reducing health inequalities in the EU’.
*„Solidaritate pentru Sănătate: reducerea inegalităţilor în materie de sănătate în UE”.
‘When I finished training as a social worker,’ says Borut, ‘I wanted to work with drug abusers.
„Când am absolvit cursul de asistenţi sociali”, îşi aminteşte Borut, „voiam să lucrez cu dependenţii de droguri.
I’d had friends who’d been on drugs and I’d been to some weird places when I was young.’
Avusesem prieteni care consumau droguri şi văzusem nişte locuri ciudate în tinereţe.”
He looks the part with his soft Mohawk hair, but his pleasant, humane manner hides a dogged commitment to helping willing drug abusers move away from the abyss.
Pare a fi persoana potrivită cu frizura sa Mohawk, dar înfăţişarea sa plăcută şi umană ascunde o hotărâre fermă de ai ajuta pe consumatorii care doresc să scape de dependenţă.
UNDYING SPIRIT OF LA CHANCA, ANDALUCIA a de Andalucia
SPIRITUL NEMURITOR DIN LA CHANCA, ANDALUCIA a de Andalucia
DECENT HOUSING ver the last 20 years, La Chanca’s Regional Rehabilitation programme has undertaken a sweeping restoration
O CU IN ŢE DE CE NT EL n ultimii 20 de ani, prin Programul Regional de Reabilitare sau demarat lucrări de restaurare completă a celui mai vechi cartier din
A IN SP of the oldest quarter of Almeria in southern Spain.
Almeria, în sudul Spaniei, numit La Chanca.
The goal has been to improve the health, housing, education, employment and social rights of its 12000 citizens.
Scopul este de a ameliora sănătatea, situaţia locativă, educaţia, nivelul de ocupare al forţei de muncă şi drepturile sociale ale celor 12000 de locuitori.
Working together are the municipality of Almeria, the Andalucian government and – last but far from least – La Chanca’s famously combative residents’ associations.
Pentru atingerea acestui scop şi-au unit eforturile municipalitatea din Almeria, guvernul din Andalucia şi, nu în ultimul rând, asociaţiile locative din La Chanca, renumite pentru spiritul lor activist.
La Chanca’s new quarter is in the spirit of the former fishing village.
ând respectatul scriitorul spaniol Juan Goytisolo
Inset – On a school visit to the worksite.
47,7 milioane EUR sunt alocate pe viitor în acelaşi scop.
© Ju nt travelled in the early 1960s to La Chanca in Andulacia, he was shocked by ‘the squalor of the crowded houses, the dirty and pestilent streets.’
© Ju nt şi fugeau”, îşi aminteşte Vidal.
Specialist Ana Vinuesa – ‘La Chanca is a fascinating project, both social and architectural in scope’.
„Locuitorii au curăţat La Chanca.”
ruins of the ancient Al-Hawd suburb and still make up a dynamic 23% of its population.
Apoi, localnicii şi-au unit eforturile pentru a treia oară când au decis să construiască case noi şi să le renoveze pe cele vechi care erau foarte primitive.
The city’s ground plan hasn’t changed much since Arab days, including the cave houses carved into the cliffs where the poorer residents used to live.
Sufletul sa păstrat a vizitat La Chanca, la începutul anilor 1960, a fost şocat de „mizeria care domnea în cartierul cu case înghesuite şi străduţe insalubre”.
The doors of the fishermen’s white box-like one-storey houses were traditionally painted in the same bright colour as each fisherman’s boat.
Cartea sa intitulată La Chanca a fost considerată prea critică de către guvernul generalului Franco şi nu i sa permis publicarea în Spania timp de 20 de ani.
Some things have changed, others are unchangeable. The colours in this southern city are warm, the music is flamenco, the smells are of baking bread and grilling fish and the temperatures are torrid under the unforgiving sun.
„La Chanca este un proiect fascinant”, spune Ana Vinuesa, care lucrează la departamentul Lucrări Publice al guvernului din Andalucia şi care coordonează activitatea biroului de reabilitare din La Chanca.
People’s faces in Almeria’s Moorish historic centre are white and every colour of brown all the way to black and, although poor, they live in harmonious co-existence.
„Este în acelaşi timp un proiect arhitectural şi social.
La Chanca is a story of hope and victory against the odds, and a successful demonstration of urban renewal that has since been used as a role model in Granada, Seville, Cordoba and Malaga.
Este administrat la nivel local şi implică locuitorii zonei.” incluziunea imigranţilor prin iniţiative de comunicare între culturi diferite la care participă copii şi tineri.
a deep commitment from the Andalucian government.
Dar există şi probleme precum rata ridicată a şomajului, lipsa forţei de muncă calificate şi familii destrămate.
It was adopted in 1990 with goals that were more wide-reaching than just the physical improvement of conditions. The aim was to intervene in the broader problems of the community with programmes involving computers and the Internet, women’s issues, and ‘Cuido mi casa, cuido mi barrio’ (taking care of my house and my neighbourhood) that sought to teach people to look after their homes and environment.
Nici acum nu sunt suficiente locuinţe şi multe dintre case sunt suprapopulate, existând familii care trăiesc în condiţii improprii, în lipsa băilor, toaletelor sau a altor condiţii elementare de confort.
The Special Plan for the Rehabilitation of La Chanca (Peri) was set up in response to the untiring actions of the neighbourhood’s residents and with
Specialista Ana Vinuesa – „La Chanca este un proiect fascinant, atât din punct de vedere social, cât şi arhitectural.”
La Chanca is the city’s historic centre, having once been the fishermen’s quarter of one of the most important ports of the Caliphate of Cordoba. In the early 20th century, gypsies settled in the abandoned
Comunitatea înfloritoare din La Chanca, formată adesea din tineri şomeri este una multiculturală care include musulmani, africani din nordul Africii şi din regiunea sub-sahariană şi catolici, printre care se găsesc şi romi de religie catolică.
Now, some 1000 houses have been restored and some 250 built to rent, mostly for the residents of cave dwellings that have had to be abandoned.
„Este un proiect unic”, adaugă sociologul Fernando Vidal de la Universitatea Comillas din Madrid.
The houses may be sprucer than before but they are very much in the old style, so the doors are still painted
„Grupurile de acţiune locale au fost întotdeauna foarte puternice aici, într-o vreme când în restul Spaniei îşi pierdeau influenţa la mijlocul anilor 1980.
‘For a significant part of Europe’s population, housing costs account for over 40% of disposable income.
Este un loc în care diferite naţionalităţi, religii şi credinţe coexistă în mod armonios.”
in the same vivid colours.
Această provincie sudică scăldată de soare a Andaluciei are una dintre cele mai uscate clime din Spania.
The Andalucian government has so far invested EUR 45 million in renovation work, with another EUR 47.7 million earmarked for future work.
Dar povestea sa nu este numai despre greutăţi şi sărăcie; este şi povestea unui proiect de reabilitare socială, economică şi a condiţiilor de trai care a păstrat viu sufletul unui cartier.
from house to house and expelling the traffickers.
La Chanca continuă să trăiască.
‘These men were literally jumping out of windows and running away,’ says Vidal.
„Este o populaţie stabilă, cu un acut sentiment al apartenenţei”, spune Ana Vinuesa.
‘The people cleaned up La Chanca.’ The third time the population got together to improve their lot was when they decided to build or restore what were often very primitive homes.
„Când oamenii încep să câştige mai bine, tind să se mute mai aproape de mare, unde condiţiile rezidenţiale sunt mai bune, dar nu doresc să părăsească La Chanca.”
Preserving soul co-existence didn’t happen by chance; the citizens of La Chanca themselves promoted the inclusion of immigrants through culturesharing initiatives with children and young people.
Configuraţia terenului pe care este situat oraşul nu sa schimbat mult de pe timpul ocupaţiei arabe, nici locuinţele săpate în stâncă în care obişnuiau să locuiască familiile sărace.
There still aren’t enough houses, and many are overcrowded and in bad condition with a lack of bathrooms, toilets and other basic amenities.
Uşile caselor albe, pătrăţoase, cu un etaj ale pescarilor erau vopsite în mod tradiţional cu aceeaşi culoare deschisă ca şi barca pescarului.
‘La Chanca is a fascinating project,’ says Ana Vinuesa, who works for the Andalucian government’s department of Public Works and runs the rehabilitation office in La Chanca itself.
depăşind simpla ameliorare a condiţiilor de trai.
‘It is both social and architectural in scope. It is managed at a local level, and it actively involves the people who live there.’
Scopul a fost de a interveni în problemele mai complexe ale comunităţii cu programe care vizau accesul la internet, problemele femeilor şi iniţiativa „Cuido mi casa, cuido mi barrio” (Îmi îngrijesc casa, îmi îngrijesc cartierul), care îi învăţau pe locuitori cum să aibă grijă de casa lor şi de mediul înconjurător.
La Chanca’s thriving community of frequently unemployed and predominantly youthful people lives in an inter-cultural mix of Muslim north and sub-Saharan Africans, and Catholics, including the Catholic Roma.
Oraşul din sudul Spaniei este scăldat în culori calde, pe străzi se aud acorduri de flamenco, în aer se simte mirosul pâinii coapte şi al peştilor prăjiţi iar soarele arzător creează temperaturi toride.
This sun-baked southern province of Andalucia has some of the driest weather in Spain.
Culoarea feţelor locuitorilor centrului istoric al Almeriei poate fi albă sau orice nuanţă de maro, până la negru complet, şi deşi săraci, aceştia convieţuiesc în armonie.
But its story isn’t all harshness and barrenness; it is also a unique project of social, economic and physical rehabilitation that has kept alive the heart and the soul of a neighbourhood.
La Chanca este o poveste despre speranţă şi victorie împotriva tuturor sorţilor, o dovadă vie a unei reînnoiri urbane care serveşte drept model pentru Granada, Sevilla, Cordoba şi Malaga.
La Chanca lives on.
Tradiţia protestelor
‘It is quite unique,’ adds sociologist Fernando Vidal of Madrid’s Comillas University.
La mijlocul anilor 1980, grupurile de acţiune ale cetăţenilor din La Chanca au mobilizat cu succes autorităţile municipale pentru a îmbunătăţi educaţia, sănătatea şi siguranţa locuitorilor.
‘The neighbourhood action groups have always been incredibly powerful here when in the mid-1980s they were collapsing in the rest of Spain.
După aceea, sau ocupat de vânzătorii de droguri ai cartierului, mergând din casă în casă şi expulzându-i pe traficanţi.
You have this very inclusive situation where different nationalities, religions and beliefs comfortably co-exist.’
„Oamenii aceia săreau pur şi simplu pe fereastră
‘It’s a stable population with a strong sense of belonging,’ says Ana Vinuesa.
Majoritatea imigranţilor vin din Maghreb, dar sunt şi sudamericani şi est-europeni, iar căsătoriile dintre diferitele etnii nu sunt o raritate.
‘When people make a little more money, they tend to move closer to the sea where the residential conditions are better, but they want to stay in La Chanca.’
Această coabitare armonioasă nu este întâmplătoare; cetăţenii din La Chanca sunt cei care promovează
FOR MORE INFORMATIONwww.laciudadviva.org See La Ciudad Viva for similar restoration projects in Andalucia.http://ec.europa.eu/regional_policy/urban2/The European Commission’s URBAN programme has contributed EUR10 million to therehabilitation of La Chanca.
INFORMAŢII SUPLIMENTAREwww.laciudadviva.org Vezi La Ciudad Viva pentru a afla mai multe despre proiecte de reabilitare similare din Andalucia.http://ec.europa.eu/regional_policy/urban2/Programul URBAN al Comisiei Europene a contribuit la reabilitarea cartierului La Chanca cu suma de 10 milioane EUR.
Back in the mid-1980s, La Chanca’s citizen action groups successfully took on the municipal authorities on issues of education, health and security.
Planul Special de Reabilitare pentru La Chanca (Peri) a fost elaborat ca reacţie la acţiunile neobosite ale locuitorilor cartierului şi cu angajamentul ferm al guvernului din Andalucia.
After that, they tackled the quarter’s drug dealers, going
A fost adoptat în 1990, obiectivele sale
Most immigrants are from the Maghreb, and there are also South Americans and East Europeans, with inter-marriage not a rarity.
Guvernul din Andalucia a investit până acum 45 de milioane EUR în lucrări de renovare şi alte
This harmonious se r op e an Union, Report
se r o pe a nă , R ep o rt
According to recent European and international reports, an important key to fighting poverty and social exclusion is to improve the living standards of disadvantaged people in the very places where they live, including access to adequate housing.
Conform unor rapoarte europene şi internaţionale recente, un aspect cheie al luptei împotriva sărăciei şi excluziunii sociale este îmbunătăţirea nivelului de trai al categoriilor sociale defavorizate acolo unde locuiesc oamenii respectivi, inclusiv accesul la locuinţe decente.
Integrated urban regeneration programmes have the great advantage of simultaneously improving social and territorial cohesion.
Programele de regenerare urbană integrată au marele avantaj că pot ameliora simultan coeziunea socială şi cea teritorială.
An essential part ofplanning and social policy in Denmark, Germany, Finland, France, the UK and Luxembourg involves approaches that avoid developing high concentrations of disadvantaged people.
O parte esenţială a politicilor sociale şi de planificare din Danemarca, Germania, Finlanda, Franţa, Marea Britanie şi Luxembourg se bazează pe evitarea concentraţiilor mari de persoane defavorizate.
LOANS FOR THE EXCLUDED diligent visitor can still find and buy for a song anArt Deco vase or a bucolic
U ZI UN E FINANCIARĂ u puţină perseverenţă, vizitatorii pieţei de vechituri din Bruxelles mai pot încă găsi şi cumpăra o vază Art Deco sau o pictură
Three years ago, perky Sika Mawuke-Dzossou, 34, opened a beauty salon nearby.
Acum trei ani, Sika Mawuke-Dzossou, în vârstă de 34 de ani a deschis un salon de înfrumuseţare în apropiere.
Her customers are neighbourhood folk as well as staff from the two major hospitals up the road who come in for a quick pedicure.
Clienţii sunt locuitorii cartierului, dar şi angajaţi ai două mari spitale din apropiere care se reped pentru câte o scurtă şedinţă de pedichiură.
If it wasn’t for Microcredit, she says, she wouldn’t have been able to do it.
Sika spune că, dacă n-ar fi primit microcreditul, nu ar fi reuşit.
The Brussels flea market is both junkyard and treasure trove.
ika este originară din Togo şi are doi băieţi, cel mai mic
Inset – Microcredit borrower Sika Mawuke-Dzossou runs a beauty salon nearby.
în vârstă de numai câteva luni.
ika, originally from Togo, is the mother of two boys, the
Valoarea totală a împrumuturilor a crescut cu 3%, deşi numărulmicro-creditelor a scăzut cu 7%. %.
S youngest only a few months old.
dobândă, în timp ce creditorii din Marea Britanie pot cere dobânzi de până la 30%.
She put herself through a beauty and pedicure course and, at the welfare office, spotted by chance the visiting card of a man who advises people on small loans.
„Bineînţeles, sistemul funcţionează doar dacă beneficiarii pot returna împrumuturile”, spune Guichandut.
In 2009, 27% of microloan clients in Europe were women, 13% were immigrants or belonged to ethnic minorities, and 11% were young people.
„Organizaţiile de credit fac eforturi pentru a ajuta oamenii să reuşească. Majoritatea oferă consultanţă şi training gratuit.”
‘I already had most of the equipment, but the EUR 15000 loan is what got me started.’
„Aveam deja mare parte din echipament, dar împrumutul de 15000 EUR mi-a permis să pornesc la drum.”
Her business is doing well, she says, and she has already reimbursed a second loan of EUR 13000 for a tanning bed at the same 4% interest rate.
Sika spune că afacerea merge bine şi că a returnat deja un al doilea împrumut de 13000 EUR pentru un pat de bronzare cu aceeaşi dobândă de 4%. %.
‘The lending organisations put a lot of effort into helping people succeed.
împrumuţi bani persoanelor care altminteri nu ar fi avut acces la un credit.”
Most of them provide free advice and training.’ is to lend money to people who wouldn’t otherwise have access to it.’This can also mean personal loans that contribute to finding a job, like buying a motorcycle or a second-hand car or paying for a move or a training course.
Banii pot reprezenta şi împrumuturi personale în vederea găsirii unui loc de muncă, precum achiziţionarea unei motociclete sau a unei maşini second-hand, sau finanţarea schimbării domiciliului sau a unui curs de pregătire profesională.
Occasionally, too, people will borrow money to improve the energy efficiency of their homes.
Uneori oamenii împrumută bani şi pentru a îmbunătăţi eficienţa energetică a locuinţei lor.
Europe-wide loan networking
Reţea de credite înîntreaga Europă a
The microcredit business model across Europe is not dissimilar to the original Grameen banks that earned their founder, Muhammed Yunus, the Nobel Peace Prize.
Modelul de afaceri bazat pe microcredite din Europa nu este diferit de modelul băncilor Grameen care iau adus fondatorului lor, Muhammed Yunus, Premiul Nobel pentru Pace.
Grameen has transformed the lives of millions of people in Bangladesh by providing small loans with no collateral or security.
Grameen a schimbat vieţile a milioane de oameni din Bangladesh acordându-le mici împrumuturi fără garanţii colaterale sau de alt fel.
‘Even if the overall framework is completely different,’ says Guichandut, ‘the jobs are often pretty similar – carpenters, hairdressers, restaurateurs.
„Chiar dacă într-un cadru complet diferit”, spune Guichandut, „beneficiarii au adesea aceleaşi meserii – tâmplari, frizeri, proprietari de restaurante.
The idea
Ideea este să