natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Employment rate by age group and gender, EU-27 (2006)
Rata ocupării f o r ţ ei de muncă pe grupă de vârstă ş i sex, UE-27 (2006)
Sources: Eurostat, labour force survey, annual average.
Sursă: Eurostat, sondaj privind f o r ţ a de muncă, medie anuală.
Economic activity and trade
Activitate economică și schimburi comerciale
One of the EU’s main aims is economic progress.
Unul dintre obiectivele principale ale UE este progresul economic.
Over the past 50 years, and especially since the 1980s, much has been done to break down the barriers between the EU’s national economies and to create a single market where goods, people, money and services can move around freely.
În ultimii 50 de ani, și în special începând cu anii ´80, sau făcut eforturi considerabile pentru înlăturarea barierelor dintre economiile nfla ţion ale ale UE și pentru crearea unei p ie ţfie unice în care bunurile, persoanele, capitalul și serviciile să poată circula liber.
Trade between EU countries has greatly increased and, at the same time, the EU has become a major world trading power.
Schimburile comerciale între ţ ă r i le UE au crescut considerabil și, în același timp, UE a devenit o putere comercială la nivel mondial.
How much does the EU produce?
Cantitatea producţie i în UE
The EU’s gross domestic product (GDP) — i.e. the economy’s output of goods and services — is steadily growing.
Produsul intern brut al UE (PIB) – tot ceea ce produce economia în materie de bunuri și servicii – este în creștere constantă.
Following the entry of new member states in 2004, the EU’s GDP is now greater than that of the United States.
Ca urmare a alăturării noilor state membre la UE în 2004, PIB-ul UE la depășit pe cel al Statelor Unite.
GDP in billions of euro (2005) billion
PIB în miliarde de euro (2005)
0 Sources: IMF, Eurostat.
0 Surse: FMI, Eurostat.
In all EU countries, over 60% of GDP is generated by the service sector (this includes things such as banking, tourism, transport and insurance).
În toate ţ ă r i le UE, peste 60 % din PIB este generat de sectorul serviciilor (care cuprinde băncile, turismul, transportul și asigurările).
Industry and agriculture, although still important, have declined in economic importance in recent years.
Industria și agricultura, domenii încă importante, au înregistrat un regres în ultimii ani din punctul de vedere a li m p o r t an ţ ei economice.
Although the Union’s GDP continues to rise, it has grown more slowly than that of the United States in recent years, but faster than that of Japan.
Cu toate că PIB-ul Uniunii este în continuă creștere, în ultimii ani, acesta a înregistrat o creștere mai lentă decât cel al Statelor Unite, dar mai rapidă decât în cazul Japoniei.
GDP growth (percentage change over previous year)
Cre ş te rea PIB ( varia ţ ia procentajului în cursul anului anterior)
Delivering value for money
Garantarea unui raport avantajos costuri/beneficii
The single market is one of the EU’s greatest achievements.
P ia ţ a unică reprezintă una dintre cele mai importante realizări ale Uniunii Europene.
It has broken down economic frontiers in Europe and has increased competition, which has resulted in better quality and lower prices for goods and services.
Aceasta a înlăturat barierele economice în Europa și a crescut con- cu r e n ţ a , ceea cea avut ca rezultat o calitate mai bună și pre ţuri mai mici pentru produse și servicii.
Some of the most dramatic price reductions have been in areas like air travel and communications.
Unele dintre cele mai drastice reduceri de pre ţ sau făcut în sectorul comun i ca ţ i i lor și al transportului aerian.
Take the case of a 10-minute telephone call to the United States.
Lua ţ i ca exemplu un apel telefonic de 10 minute către Statele Unite.
Prices in the Netherlands fell by 90% between 1997 and 2005.
Pre ţuri le în Ţ ă r i le de Jos au scăzut cu 90 % între 1997 și 2005.
Callers from Latvia have been less fortunate.
Persoanele care au telefonat din Letonia nu sau bucurat de acest avantaj.
The cost in euro of a 10-minute phone call to the US: standard weekday tariffs, including tax
Costul în euro pentru un apel de 10 minute către Statele Unite: tarife săptămânale standard, cu taxe incluse (1997, 2005)
For countries joining the EU since 2004, the figures in the left-hand column are for 2000 or 2001.Sources: Eurostat, Teligen.
Pentru ţ ă r i le care sau alăturat Uniunii din 2004, cifrele din coloana stângă corespund anilor 2000 sau 2001. Surse: Eurostat, Teligen.
A major trading power
O putere comercială majoră
Although the EU makes up only 7% of the world’s population, its trade with the rest of the world accounts for approximately a fifth of global exports and imports.
Cu toate că p o pu la ţ ia UE reprezintă doar 7 % din p o pu la ţ ia mondială, schimburile sale comerciale cu celelalte p ă r ţ ia le lumii reprezintă aproximativ o cincime din importurile și exporturile la nivel mondial.
Exports to other EU members as a percentage of each country’s total exports (2005)
Exporturile către celelalte state membre ale UE ca procentaj din totalul exporturilor fiecărei ţ ă r i (2005)
Trade between EU countries themselves represents two thirds of all EU trade, although levels vary between the member states.
Schimburile comerciale între ţ ă r i le UE reprezintă două treimi din totalul schimburilor comunitare, cu toate că nivelurile variază de la o ţ ar ă la alta.
The single market has made trade between them much easier as goods, services, capital and people can now move freely across national borders.
P ia ţ a unică a facilitat schimburile între statele membre, astfel încât produsele, serviciile, capitalul și persoanele au libertate de circula ţie dincolo de g r ani ţ ele nfla ţion ale .
The graph below shows how much EU countries exported to each other in 2005 as a share of their total exports.
Tabelul de mai jos arată volumul schimburilor între ţ ă r i le UE în 2005 ca procentaj din exporturile lor totale.
Luxembourg comes first, followed by Slovakia and the Czech Republic.
Luxemburg se situează pe primul loc, urmat de Slovacia și Republica Cehă.
EU-25 SI LT IE DE FR IT SE UK FI EL MT
UE-25 SI
The EU is the main exporter in the world and the second biggest importer.
UE este exportatorul principal la nivel mondial și al doilea cel mai mare importator.
The United States is the EU’s most important trading partner, followed by China.
Statele Unite reprezintă cel mai important partener comercial al UE, urmate de China.
In 2005, the EU accounted for 18.1% of world exports and 18.9% of global imports.
În 2005, participarea Uniunii la nivel mondial a fost de 18,1 % la exporturi și de 18,9 % la importuri.
The European Union is also an important trading partner for less developed countries, most of whose exports enter the EU duty-free or at reduced rates of duty.
De asemenea, Uniunea Europeană este un partener comercial important al ţ ă r i lor în curs de dezvoltare, ale căror exporturi în UE sunt scutite de taxe sau beneficiază de taxe reduse.
This preferential access to the EU market is aimed at boosting the economic growth of poorer countries around the world.
Acest acces pre ffie r e n ţ i al pe p ia ţ a UE are ca scop favorizarea creșterii economice a ţ ă r i lor mai sărace.
International trade in goods, in billions of euro (2005)
Schimburile intern a ţion ale de produse, în miliarde de euro (2005)
Sources: Eurostat, IMF.
Surse: FMI, Eurostat.
The EU: fighting world poverty
UE ş i lupta împotriva sărăciei în lume
Poverty is still a global problem, in spite of progress over recent decades.
Sărăcia reprezintă încă o problemă globală, în ciuda progresului pe parcursul ultimelor decenii.
More than 1 billion people around the world, one third of them in sub-Saharan Africa, live on less than a dollar a day.
Mai mult de un miliard de persoane din întreaga lume, dintre care o treime în Africa subsahariană, trăiesc cu mai puţin de un dolar pe zi.
As a major economic power, the EU plays its part through trade and aid to fight world poverty and promote global development.
Ca putere economică majoră, UE participă, prin schimburile comerciale și ajutorul oferit, la lupta împotriva sărăciei și la promovarea dezvoltării globale.
It seeks to use its influence within the World Trade Organisation to ensure fair rules for world trade and to make globalisation benefit all nations, including the poorest.
Uniunea caută să își folosească in f l ue n ţ a în cadrul O r g ani z aţie i Mondiale a C o m e r ţ u lu i pentru a asigura faptul că schimburile mondiale sunt supuse unor practici echitabile și că globalizarea prezintă avantaje pentru toate nfla ţ i un i le , inclusiv pentru cele mai sărace.
It is the world’s biggest donor of official development assistance.
Uniunea este cel mai mare furnizor de ajutor pentru dezvoltare din lume.
Official development aid as a proportion of total aid given by the main OECD countries (2005)
Ajutorul oficial pentru dezvoltare, cap ro p o r ţie din ajutorul total acordat de principalele ţ ă r i OCDE
The figure for the EU-15 includes aid managed by the EU institutions.Source: OECD.
Cifra pentru UE-15 cuprinde ajutorul administrat de in s t it u ţ i i le UE. Sursă: OCDE.
Transport and energy are vital to the EU economy.
Transportul și energia sunt factori vitali pentru economia UE.
Europeans and the products they consume in ever increasing quantity and variety are carried across the continent by all modes of transport — but most of all by road.
Europenii și produsele pe care le consumă în cantitate și varietate din ce în ce mai mare sunt transportate dintr-o parte în alta a continentului prin toate mod al it ă ţ i le de transport, dar în special prin transport rutier.
As the economy grows, so does the demand for transport and energy.
Pe măsură ce economia se dezvoltă, crește și cererea în domeniul transportului și al energiei.
But this growth means increasing congestion and fuel consumption, which in turn create more pollution.
Dar această creștere duce la probleme legate de congestionarea traficului rutier și la un consum de ca r b u r an ţ i mai mare, fenomene care, la rândul lor, duc la creșterea poluării.
These are Europe-wide problems that require Europe-wide solutions which are decided at EU level.
Acestea sunt probleme care afectează întreaga Europă și care solicită s o lu ţ i i la nivel european adoptate în cadrul UE.
Sustainable development is a top priority for the EU, which takes environmental concerns into account in all its policymaking.
Dezvoltarea durabilă reprezintă o prioritate majoră pentru UE, care ia în considerare preocupările legate de mediu în elaborarea tuturor politicilor sale.
Railways and inland waterways (i.e. rivers and canals), once so important for moving goods and passengers around Europe, now carry only a small percentage of the total.
Căile ferate și căile navigabile interioare (fluvii și canale), odinioară atât de importante pentru transportul mărfurilor și al pasagerilor în Europa, sunt folosite astăzi doar pentru o mică parte din transporturi.
Three quarters of the European Union’s freight now goes by road — as do more than three quarters of travellers in the EU.
Trei sferturi din transportul de mărfuri în Uniune se efectuează în prezent pe căile rutiere, și în același mod se deplasează mai mult de trei sferturi din călători.
Forecasts predict that road transport will remain by far the most important mode of travel for passengers and that air travel will continue to boom.
Previziunile arată că transportul rutier va rămâne, fără doar și poate, cel mai important mijloc de deplasare pentru călători și că transportul pe cale aeriană va continua să se extindă.
To ease congestion on the roads and improve the environment, the EU is encouraging people to travel by public transport and urging transport firms to move freight to trains, barges and ships.
Pentru a fluidiza traficul rutier și a î m bună tă ţ i calitatea mediului înconjurător, UE își încurajează ce tă ţfie n i i să se deplaseze cu mijloace de transport în comun și îndeamnă firmele de transport să recurgă la trenuri, a m b ar ca ţ i un i și nave pentru transportul mărfurilor.
To tackle congestion at Europe’s airports, the EU is creating a unified Europe-wide system of air traffic management (the ‘single European sky’).
Pentru a rezolva problema congestionării în aeroporturile europene, UE elaborează un sistem de gestionare a traficului aerian („cerul unic european”).
Use of four means of passenger transport in the EU-25 as a percentage of total passenger transport, measured in passenger-kilometres (2000, 2010 and 2030)
Utilizarea a patru mijloace de transport de pasageri în UE-25, ca procentaj din transportul total de pasageri, calculat în pasageri/km (2000, 2010 ş i 2030)
Secure energy supplies
Asigurarea aprovizionării cu energie
EU countries depend on imports for more than half the energy they consume.
Ţ ă r i le UE depind de importuri pentru mai mult de jumătate din energia pe care o consumă.
However, the level of import-dependence differs greatly, with Cyprus, Luxembourg and Malta almost totally reliant on imports, while Denmark is actually a net exporter of energy and Poland and the UK have relatively low levels of import dependence.
Cu toate acestea, gradul de pen de n ţ ei de importuri diferă în mare măsură: Cipru, Luxemburg și Malta se bazează pe importuri aproape în totalitate, în timp ce Danemarca este, de fapt, un exportator net de energie, iar Polonia și Regatul Unit depind de importuri într-o măsură relativ mică.
Net dependence on energy imports as a percentage of total consumption, EU-27 (2005)
Gradul de de pen de n ţ ă netă de importurile de energie, ca procent din consumul total, UE-27 (2005)
* The negative rate indicates that Denmark was a net energy exporter.** Cyprus imported more energy than it used during the year.
* Valoarea negativă indică faptul că Danemarca a fost un exportator net de energie. ** Cipru a importat o cantitate mai mare de energie decât cantitatea consumată în timpul anului.
The surplus was stocked.Source: Eurostat.
Surplusul a fost depozitat.
The overall level of the EU’s reliance on imported energy was 52.3% in 2005 and is forecast to rise as domestic resources dwindle.
Nivelul general de de pen de n ţ ă a UE de energia importată a fost de 52,3 % în 2005 și se prevede o creștere pe măsură ce resursele proprii se diminuează.
At present, the EU gets about 50% of the gas it consumes from just three sources — Russia, Norway and Algeria.
În prezent, UE își procură aproximativ 50 % din gazele consumate doar din trei surse – Rusia, Norvegia și Algeria.
To handle its growing import dependence, the EU is working hard to increase energy efficiency, develop renewable resources and diversify its range of outside suppliers.
Pentru a aborda problema creșterii de pen de n ţ ei de importuri, UE face eforturi mari să o b ţin ă o creșterea e fi c ie n ţ ei energetice, să dezvolte resursele regenerabile și să își diversifice gama de furnizori externi.
Using energy more efficiently and switching to low-polluting renewable resources also make sense as part of the EU’s strategy to combat global warming resulting from burning fossil fuels, especially coal and oil.
Utilizarea energiei într-un mod mai eficient și recurgerea la resurse regenerabile cu grad scăzut de poluare fac, de asemenea, parte din strategia de combaterea încălzirii globale cauzate de arderea combustibililor fosili, în special a cărbunelui și petrolului.
Using fossil fuels to produce energy releases carbon dioxide into the atmosphere, contributing to global warming.
Utilizarea combustibililor fosili pentru producerea energiei determină emisii de dioxid de carbon în atmosferă, care contribuie astfel la încălzirea globală.
The EU has set a target of generating 21% of its electricity from renewable sources such as wind, solar, hydro, geothermal and biomass by 2010.
UE și-a fixat ca obiectiv ca, până în 2010, 21 % din electricitate să fie produsă din surse regenerabile, precum energia eoliană, solară, hidroeletrică, geotermală și biomasa.
Percentage of electricity produced from renewable energy sources, EU-27 (2005)
Procentajul de electricitate produsă din surse de energie regenerabile, UE-27 (2005)
Protecting the environment
P ro te c ţ ia mediului înconjurător
As Europeans grow more prosperous, they have a responsibility to produce less waste and to manage it more efficiently.
Pe măsură ce situa ţ ia financiară a europenilor se î m bună tă ţfie ș te , apare responsabilitatea acestora pentru generarea unei ca n t it ă ţ i cât mai mici de deșeuri și administrarea lor cât mai eficientă.
At present, each citizen in the EU-27 produces on average just over half a tonne of municipal waste a year.
În prezent, fiecare ce tă ţfie an din UE-27 generează, în medie, puţin peste jumătate de tonă de deșeuri municipale pean .
This waste has to be recycled or disposed of in landfills or by incineration.
Aceste deșeuri trebuie reciclate sau eliminate în depozitele de deșeuri sau prin incinerare.
* Means estimated or provisional figures.Source: Eurostat.
* Cifre estimate sau provizorii. Sursă: Eurostat.
In most EU countries the amount of municipal waste from households, offices and public institutions has stabilised in recent years or is falling.
În majoritatea ţ ă r i lor din UE, cantitatea de deșeuri municipale provenind din gospodării, birouri și in s t it u ţ i i publice sa stabilizat sau sa diminuat în ultimii ani, dar continuă să crească înalte ţ ă r i .
But it is still rising in others. Ireland has the highest level of waste per capita and Poland the lowest.
Cea mai mare cantitate de deșeuri pe cap de locuitor este înregistrată în Irlanda, iar cea mai scăzută, în Polonia.
A main cause of global warming are the so-called greenhouse gases emitted by power plants, factories, farms, the transport sector and households.
Una dintre cauzele principale ale încălzirii globale o constituie așa-numitele emisii de gaze cu efect de seră ale centralelor electrice, uzinelor, fermelor agricole, sectorului transporturilor și ale gospodăriilor.
These include carbon dioxide, principally from the use of fossil fuels (coal, oil and gas), and methane.
Acestea c o n ţin dioxid de carbon, în special ca urmare a utilizării combustibililor fosili (cărbune, petrol și gaze), și metan.
Under the international Kyoto Protocol, the EU-15 must cut its global greenhouse gas emissions by 8% (compared with levels in 1990, which serves as the base year) by 2008–12.
În temeiul Protocolului intern a ţion al de la Kyoto, UE-15 trebuie să își reducă, până în 2008-2012, emisiile de gaze cu efect de seră cu 8 % (în raport cu nivelul din 1990, care este considerat an de r e ffie r in ţ ă ) .
To reach this target, EU-15 countries have agreed a burden-sharing arrangement whereby the economically less advanced can still increase emissions while the rest reduce theirs.
Pentru a realiza acest obiectiv, ţ ă r i le din UE-15 au ajuns la un acord de repartizare a sarcinilor prin care ţ ă r i le mai puţin dezvoltate din punct de vedere economic își pot încă mări emisiile, în timp ce celelalte ţ ă r i trebuie să le reducă.
The individual national targets are set out in the table.
Obiectivele nfla ţion ale individuale sunt prezentate în tabel.
Greenhouse gas emissions in 2004 as a percentage of the base year
Emisiile de gaze cu efect de seră, în 2004, ca procentaj al anului de r e ffie r in ţ ă
Some EU countries have chosen a reference year other than 1990; their reductions are calculated accordingly.Sources: European Environment Agency, European Topic Centre on Air and Climate Change.
Anumite ţ ă r i UE au ales alt an de r e ffie r in ţ ă decât 1990; reducerile acestora sunt calculate în c o n se c in ţ ă . Surse: A g e n ţ ia Europeană de Mediu, Centrul tematic european pentru atmosferă și schimbările climatice.
Ten countries that have joined the EU since 2004 have individual emission reduction targets.
Zece ţ ă r i care sau alăturat UE începând cu 2004 au propriile lor obiective de reducere a emisiilor.
Cyprus and Malta do not.
Cipru și Malta nu se numără printre acestea.
Under Kyoto, Japan is committed to a 6% reduction.
Conform Protocolului de la Kyoto, Japonia sa angajat la o reducere de 6 %.
The United States has not ratified the Kyoto Protocol.
Statele Unite nu au ratificat Protocolul de la Kyoto.
Europeans living together
Europenii trăind împreună
Increasingly, EU citizens are getting to know one another and developing their sense of belonging together as Europeans — though not all are equally enthusiastic about the EU.
Ce tă ţfie n i i UE încep, tot mai mult, să se cunoască între ei și să își dezvolte sentimentul de a parte ne n ţ ă la o comunitate de europeni, chiar dacă nu toată lumea este la fel de entuziasmată în ceea ce privește UE.
Many spend their holidays in another European country, and increasing numbers of people go to study or work abroad, thanks to freedom of movement within the EU.
Multă lume își petrece concediile în altă ţ ar ă europeană și un număr tot mai mare de persoane pleacă să studieze sau să lucreze în străinătate, g r aţie liber- tă ţ i i de mișcare pe teritoriul comunitar.
A high percentage of European school pupils learn at least one European language besides their own.
Un procentaj ridicat de elevi europeni în va ţ ă cel puţin o limbă europeană în plus f a ţ ă de cea maternă.
Happy Europeans with shared concerns
Europeni ffie r i ci ţ i î m p ă r tă ş in d a cele a ş i preocupări
In a Eurobarometer survey carried out in spring 2006, eight out of 10 EU citizens said they were fairly or very satisfied with their life, and most were optimistic about the future.
Într-un sondaj Eurobarometru realizat în primăvara anului 2006, opt din zece ce tă ţfie n i europeni au răspuns că sunt destul de mulţumiţi sau foarte mulţumiţi de v ia ţ a pe care o duc și majoritatea erau optimiști cu privire la viitor.
The ‘very satisfied’ percentage was 21% compared with 23% in the previous survey in autumn 2005.
Europenii care se consideră „foarte mulţumiţi ” reprezintă 21 %, în raport cu 23 % conform sondajului anterior, realizat în toamna anului 2005.
The number of people who say they are not at all satisfied has, for the past decade, remained relatively small at around 4%.
Numărul persoanelor care au declarat că sunt complet ne mul ţ u m i te în ultimul deceniu a rămas relativ mic, la aproximativ 4 %.
Percentage of EU-25 citizens who are very satisfied, fairly satisfied, not very satisfied or not at all satisfied with their lives (2006)
Procentajul ce tă ţfie n i lor UE-25 care sunt foarte mulţumiţi , destul de mulţumiţi , nu prea mulţumiţi sau complet nemulţumiţi de v ia ţ a pe care o duc (2006)
0 Very satisfied
0 Foarte mulţumiţi
Fairly satisfied
Destul de mulţumiţi
Not very satisfied
Nu prea mulţumiţi
Although generally happy with their life, Europeans do have concerns and worries.
Chiar dacă, în general, sunt mulţumiţi de v ia ţ a pe care o duc, Europenii se confruntă totuși cu griji și probleme.
Unemployment remains the main concern for many people in the EU.
Șomajul rămâne una dintre grijile principale pentru mul ţ i dintre ei.
In a 2006 survey, only 10% of participants felt that terrorism was one of the top two issues facing their country.
Într-un sondaj din 2006, doar 10 % dintre persoanele chestionate au declarat că terorismul reprezintă una dintre cele două probleme majore cu care se confruntă ţ ar a lor.
Although results vary, reflecting the diversity of cultures and opinions in the EU, the survey shows that EU citizens share many common concerns.
Cu toate că rezultatele variază, reflectând diversitatea culturilor și a opiniilor în UE, sondajul arată că ce tă ţfie n i i UE împărtășesc multe preocupări.
Percentage of EU-25 citizens who see each issue as one of the two most important facing their country in spring 2006
Procentajul ce tă ţfie n i lor UE-25 care consideră aspectele de mai jos drept una din două a m e n in ţ ă r i principale cu care se confruntă ţ ar a lor în primăvara anului 2006
Taxation
Pensii
Edu cati o
Sistemul
Pensions
Terorism
Healthcare price y m e g r a tion sys t s / i nfla l sys t nomic situ n t e m e m a tion nfla tion
Cre ş te rea ţie economic ed uca de îngrijire pre ţuri lor/i nfla ţion al m edic al ă ă ţie
Chatting with the neighbours
Comunicarea cu vecinii