natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The EU took a leading role in promoting international responses to the crisis.
UE și-a asumat un rol principal în promovarea unor reacţii internaţionale în faţa crizei.
Itwas prominent in discussions within the G20, the premier forum for international economic cooperation, where the EU is represented by Commission President José Manuel Barroso and European Council President Herman Van Rompuy.
Prezenţa sa a fost determinantă în discuţiile din cadrul G20, primul forum de cooperare economică internaţională, unde UE este reprezentată de președintele Comisiei, José Manuel Barroso, și de președintele Consiliului European, Herman Van Rompuy.
At successive meetings the EU argued for global efforts to fill in the gaps in financial regulation and supervision at international level.
La reuniunile succesive ale G20, UE a pledat în favoarea depunerii unor eforturi la nivel mondial pentru a umple lacunele din legislaţia financiară și supravegherea sectorului financiar la nivel internaţional.
Ittook a leading role in promoting new rules on bank capital.
UE și-a asumat un rol de lider în promovarea de noi reguli în privinţa capitalului propriu al băncilor.
It kept up pressure for effective action to plug deficits and reduce debt while stimulating growth prospects.
Ea a insistat asupra luării unor măsuri adecvate de reducere a deficitelor și a datoriilor publice, stimulând în același timp creșterea.
And it pushed strongly for a global agreement on bank levies and taxes.
De asemenea, UE a făcut presiuni în vederea ajungerii la un acord internaţional cu privire la taxele și impozitele bancare.
Moreover, in order to ensure that trade could continue to play its role in economic recovery, the European Union played a pivotal role in monitoring major economies’ compliance with their commitment, made at the G20, not to introduce new barriers to free trade.
În plus, pentru a garanta în continuare rolul comerţului în redresarea economică, UE și-a asumat un rol esenţial în monitorizarea respectării angajamentelor luate în cadrul G20 de către marile economii în sensul evitării introducerii de noi obstacole în calea liberului schimb.
The leaders of Germany, France, Italy,and the United Kingdom, together with European Council President Herman Van Rompuy and European Commission President José Manuel Barroso, take part in the G8 summit in Canada in June, along with the leaders of the United States, Canada, Japan and Russia.
Liderii politici ai Germaniei, Franţei, Italiei și Regatului Unit, alături de președintele Consiliului European, Herman Van Rompuy, și de președintele Comisiei, José Manuel Barroso, participă la summitul G8 care a avut loc în Canada în luna iunie, împreună cu liderii politici ai Canadei, Japoniei, Rusiei și Statelor Unite.
The most important event of 2010 in this respect was the G20 summit in Seoul in November, where the EU made progress in promoting joint action to boost global growth and jobs.
În acest sens, cel mai important eveniment din 2010 a fost summitul G20 de la Seul, din luna noiembrie, în cadrul căruia UE a făcut progrese în promovarea acţiunilor comune de stimulare a creșterii și a ocupării forţei de muncă.
A ‘Seoul action plan’ (21) commits the G20 further to global action for balanced growth, and is a clear recognition of joint responsibility under which all major economies have agreed to do their part to achieve rebalancing to tackle imbalances.The EU method of using indicators to trigger an assessment of macroeconomic imbalances and their root causes was backed by the G20 leaders.
Prin Planul de acţiune de la Seul (21), G20 se angajează să continue acţiunile la nivel internaţional pentru o creștere echilibrată; planul de acţiune reprezintă o recunoaștere explicită a responsabilităţii comune în numele căreia toate marile economii au consimţit să facă eforturi pentru a reveni la echilibru, soluţionând astfel dezechilibrele existente.
The EU also helped to build a consensus on cooperative solutions to tensions on currency issues and trade.
UE a contribuit, de asemenea, la stabilirea unui consens cu privire la soluţiile bazate pe cooperare la tensiunile legate de problemele monetare și comerciale.
Leaders agreed to move to more marketbased exchange rates and enhance exchange rate flexibility to reflect underlying economic fundamentals and refrain from competitive devaluations — as EU leaders had called for in advance of the summit.
În spiritul cerinţelor formulate de reprezentanţii UE înaintea summitului, liderii au fost de acord să evolueze către cursuri de schimb care ţin cont de piaţă într-o mai mare măsură, să mărească flexibilitatea cursurilor de schimb pentru a reflecta bazele economice și să se abţină de la devalorizări competitive.
By endorsing the Basel III reform, the G20 also kept up the momentum for global financial regulatory reform, a key priority for the EU.
Prin aprobarea reformei Basel III (a se vedea pagina 22), în cadrul G20
The EU secured a valuable commitment at the G20 summit in Seoul to fight protectionism in all its forms.
La summitul G20 de la Seul, UE a obţinut angajamentul de a combate protecţionismul sub toate formele sale.
The Commission also produced a series of protectionist reports naming and shaming o enders, as part of a concerted effort to keep economies open and prevent intensification of the effects of the crisis.
Comisia a realizat o serie de rapoarte referitoare la protecţionism, menţionând numele celor care se fac vinovaţi de nerespectarea regulilor, în cadrul unui efort concertat de menţinere a deschiderii economiilor și de prevenire a intensi- ficării efectelor crizei.
The‘Trade, growth and world affairs’ communication (22) in November set out an assertive trade policy agenda for the next ve years, as the external plank of the EU’s bid to revitalise Europe’s economy, complementing major initiatives during the year on the internal market and on industry and innovation.
Comunicarea „Comerţ, creștere și afaceri internaţionale” (22) din luna noiembrie a stabilit o agendă ambiţioasă de politici comerciale pentru următorii cinci ani, constituind componenta externă a demersului UE de revitalizare a economiei Europei, venind în completarea principalelor iniţiative lansate în cursul anului referitoare la piaţa internă, la industrie și la inovare.
It proposes a strategy to reduce trade barriers, to open global markets and to get a fair deal for European businesses.
Ea propune o strategie care vizează reducerea barierelor comerciale, deschiderea pieţelor internaţionale și crearea unor condiţii echitabile pentru întreprinderile europene.
The overall aim is to ensure the benefits of trade reach European citizens — in the form of stronger economic growth, more jobs and increased consumer choice at lower prices.
Obiectivul general este să garanteze că cetăţenii europeni profită de avantajele comerţului, sub forma unei creșteri economice mai puternice, a unui număr mai mare de locuri de muncă și a diversificării opţiunilor oferite consumatorilor la preţuri mai mici.
Basel III is a comprehensive set of reform measures developed by the Basel Committee on Banking Supervision to strengthen the regulation, supervision and risk management of the banking sector.
Basel III este un amplu set de măsuri de reformă elaborate de Comitetul de la Basel pentru supraveghere bancară în vederea îmbunătăţirii legislaţiei, supravegherii și gestionării riscului în sectorul bancar.
It aims to improve the banking sector’s ability to absorb shocks, re ne risk management and governance, and strengthen banks’transparency.
Aceste măsuri vizează ameliorarea capacităţii sectorului bancar de a absorbi șocurile, perfecţionarea gestionării riscurilor și a guvernanţei bancare și creșterea transparenţei în acest sector.
Ittargets regulation both at the level of individual banks and system-wide across the sector.
Se urmărește reglementarea atât la nivelul băncilor luate individual, cât și la nivelul întregului sector.
The Basel III reforms are part of the global initiatives to strengthen the financial regulatory system that have been endorsed by G20 leaders, and implementation is envisaged in 2012.
Reformele Basel III fac parte din iniţiativele mondiale de consolidare a legislaţiei financiare care au fost aprobate de liderii G20, implementarea lor fiind prevăzută pentru anul 2012.
THE EUROPE 2020 STRATEGYSMART, SUSTAINABLE ANDINCLUSIVE GROWTH
STRATEGIA EUROPA 2020 O CREȘTEREINTELIGENTĂ, DURABILĂ ȘI FAVORABILĂINCLUZIUNII
Sound public finances, tighter financial supervision and open world markets are means to an end: growth for jobs in the EU.
Finanţe publice sănătoase, o supraveghere financiară mai accentuată și pieţe mondiale deschise sunt modalităţi de obţinere a unui rezultat concret: creștere pentru noi locuri de muncă în UE.
The structural measures under the Europe 2020 strategy tackle the underlying causes of the crisis.
Măsurile structurale propuse în cadrul Strategiei Europa 2020 vizează remedierea cauzelor care au dus la declanșarea crizei.
They are part of the EU’s comprehensive strategy to create a more sustainable and dynamic growth path delivering high levels of employment, productivity and social cohesion.
Ele fac parte din strategia amplă a UE de creare a unei traiectorii de creștere mai durabilă și mai dinamică, care să genereze niveluri ridicate de ocupare a forţei de muncă, de productivitate și de coeziune socială.
Thegoal is smart growth, sustainable growth, inclusive growth.
Obiectivul urmărit este creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii.
To counter the risks from strained public finances, dented business confidence and the threat of unemployment, the EU proposed a series of actions over the course of 2010 to invigorate the economy, tounlock the EU’s growth potential, stimulate investment and upgrade skills.
Pentru a contracara riscurile generate de problemele finanţelor publice, de încrederea știrbită a societăţilor și de ameninţarea șomajului, UE a propus în cursul anului 2010 o serie de acţiuni pentru a revigora economia, a descătușa potenţialul de creștere al UE, a stimula investiţiile și a dezvolta competenţele.
The EU put emphasis on low energy use, low carbon emissions, up-skilling its population, seizing the potential of a digital single market, research and development and advanced technology.
UE a pus accentul pe eficienţa energetică, emisiile reduse de carbon, perfecţionarea er st ep or
European Commission President José Manuel Barroso launched the Europe 2020 strategy for smart, sustainable and inclusive growth, in March.
Președintele Comisiei Europene, José Manuel Barroso, a lansat, în luna martie, Strategia Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii.
STABILISING UNEMPLOYMENT LEVELS ACROSS THE EU
STABILIZAREA NIVELURILOR ȘOMAJULUIÎN CADRUL UE
Unemployment (%) in the 27 EU countries2010–12 are forecasts
Șomajul (%) în cele 27 de ţări ale UE.2010-2012 sunt previziuni.
The Europe 2020 strategy provides a coherent framework for the Union to mobilise all its instruments and policies to secure the structural reforms that Europe needs.
Strategia Europa 2020 oferă Uniunii un cadru coerent pentru a-și mobiliza toate instrumentele și politicile necesare garantării reformelor structurale de care are nevoie Europa.
It sets ve specific targets to be achieved by 2020. It encourages closer engagement of Member States in delivering, since ownership is crucial to the success of the strategy.
Ea definește cinci obiective principale pentru anul 2020 și încurajează angajamentul mai puternic al statelor membre pentru realizarea acestora, deoarece implicarea individuală este crucială pentru succesul strategiei.
The specific targets are amplified by a series of flagship initiatives, and by integrated guidelines for economic and employment policies (23).
Obiectivele principale sunt amplificate de o serie de iniţiative emblematice și de orientări integrate pentru politicile economice și de ocupare a forţei de muncă (23).
The strategy is complemented by the EU’s continued development of the single market and the pursuit of smarter regulation and a stimulating environment for competition.
Strategia este completată de dezvoltarea permanentă a pieţei unice a UE, precum și de eforturile în direcţia unei reglementări mai inteligente și a unui mediu stimulant pentru concurenţă.
But equally important is the goal of creating an ever-more inclusive society, which is why social cohesion and social inclusion are at the heart of the Europe 2020 strategy.
Cele cinci obiective principale ale Strategiei Europa 2020: obiective concrete
The ve specific targets of the Europe 2020 strategy: concrete objectives n ul l
CELE ȘAPTE INIŢIATIVE EMBLEMATICE ALE STRATEGIEI EUROPA 2020:
UNLEASHING EUROPE’S POTENTIAL
Agenda digitală pentru Europa
THE SEVEN FLAGSHIPS
CELE ȘAPTE INIŢIATIVE
The first flagship to be unveiled, in May, was the digital agenda for Europe (24) — Europe’s strategy for a flourishing digital economy by 2020.
O agendă pentru noi competenţe și noi locuri de muncă pentru Europa (24), strategia Europei pentru o economie digitală înfloritoare până în 2020.
This is a sector that can deliver smart growth.
Este vorba despre un sector care poate avea o creștere inteligentă.
Half of European productivity growth over the last 15years was driven by information and communication technologies.
Jumătate din creșterea productivităţii europene din ultimii 15 ani a fost impulsionată de tehnologiile informaţiei și comunicaţiilor.
This trend is set to intensify.
Este probabil că această tendinţă se va intensifica.
The digital agenda will deliver a single digital market worth 4 %of EU GDP by 2020.
Agenda digitală europeană va asigura o piaţă unică digitală care să reprezinte 4 % din PIB-ul UE până în 2020.
The 100 actions of the digital agenda aim to spread the benefits of the digital revolution.
Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale
Training in digital literacy skills is central tothe Europe 2020 strategy.
Formarea în vederea dezvoltării competenţelor digitale este un element central al Strategiei Europa 2020.
The Commission has launched a public consultation on how best to unlock the full potential of Europe’s cultural and creative industries.
Comisia Europeană a lansat o consultare publică menită să valorifice întregul potenţial al industriilor culturale și creative din Europa.
It is already focusing on improving access to finance, especially for small businesses, to enable the sector to flourish and to contribute to sustainable and inclusive growth.
Comisia se concentrează în prezent pe îmbunătăţirea accesului la finanţare, mai ales pentru micile întreprinderi, pentru a ajuta acest sector să prospere și să contribuie la o creștere sustenabilă și favorabilă incluziunii.
Improvements in mutual recognition of how to deal with material whose potential right-holders are unknown — orphan works — will ease crossborder online accessibility and make Europe’s cultural and intellectual heritage more widely available.
Progresele realizate în domeniul recunoașterii reciproce a modalităţii de tratare a materialelor ai căror deţinători de drepturi nu sunt cunoscuţi, denumite opere orfane, vor facilita accesibilitatea online transfrontalieră și vor pune moștenirea culturală și intelectuală a Europei la dispoziţia publicului larg.
Clearer rules on collective rights management will provide a stable framework to increase crossborder services and encourage offers for an online audiovisual market.
Vor exista reguli mai clare cu privire la gestionarea colectivă a drepturilor, care vor oferi un cadru stabil pentru dezvoltarea serviciilor transfrontaliere și încurajarea ofertelor ce vizează piaţa audiovizualului online.
Online distribution of audiovisual works and other creative content is to be stimulated.
Va fi, de asemenea, stimulată distribuţia online a operelor audiovizuale și a conţinutului creativ în general.
Investment in next-generation fibre broadband network is being promoted, particularly through bringing new clarity to the industry on competition rules.
Se promovează investiţiile în reţele de fibră optică de bandă largă din noua generaţie, în special prin noi clarificări aduse cu privire la regulile de concurenţă în acest sector.
Complementary measures (25) reflect the commitments in the digital agenda to provide every European with access to basic broadband by 2013 and fast and ultra-fast broadband by 2020.
Au fost adoptate măsuri complementare (25) care reflectă angajamentele din Agenda digitală de a oferi tuturor europenilor acces la serviciile de bază de bandă largă până în 2013, iar până în 2020 servicii de bandă largă rapide și ultrarapide.
Other components of the digital agenda include enhancing digital literacy skills and promoting broader inclusion — overcoming the ‘digital divide’ so that background or lack of skills do not limit participation.
Printre alte elemente ale Agendei digitale se numără dezvoltarea competenţelor de utilizare a tehnologiilor digitale și promovarea unui grad mai mare de incluziune: depășirea„decalajului digital”, astfel încât participarea utilizatorilor să nu fie limitată de studiile pe care le au sau de lipsa competenţelor.
In December the Commission launched its eGovernment action plan for better online services to citizens and businesses.
În decembrie, Comisia a lansat Planul de acţiune pentru guvernarea electronică, care vizează servicii online îmbunătăţite pentru cetăţeni și întreprinderi.
It will help the EU achieve the commitment in the digital agenda to deliver innovative online public services and increase the take-up of these services.
Planul de acţiune va ajuta UE să concretizeze angajamentul din Agenda digitală de a oferi servicii publice online inovatoare și de a favoriza adoptarea acestora.
Other flagship initiatives emerged later in the year, all linked to the idea of boosting wealth and jobs while protecting the environment and making the EU more inclusive.
În a doua parte a anului au fost prezentate și alte iniţiative emblematice, legate de ideea creșterii prosperităţii și a numărului de locuri de muncă, în paralel cu protecţia mediului și cu sporirea nivelului de incluziune în UE.
SUCCESSES IN EUROPEAN RESEARCH SUPPORT
SUCCESE ALE SPRIJINIRII CERCETĂRII LA NIVEL EUROPEAN
In December the Marie Curie Actions programme funded its 50 000th researcher since its 1996 launch.
În luna decembrie, prin programul Acţiunile Marie Curie a fost finanţat cercetătorul cu numărul 50 000 de la lansarea programului, în 1996.
Toachieve an innovative union, Europeneeds world-class researchers who are able to tackle both current and future challenges, and the EU is committed to inspiring, motivating, training and retaining them.
Pentru a construi o Uniune a inovării, Europa are nevoie de cercetători de talie mondială, care sunt capabili să răspundă provocărilor actuale și viitoare; UE se angajează să îi inspire, să îi motiveze, să îi instruiască și să îi păstreze.
By supporting the mobility of researchers across a wide range of disciplines, both in industry and academia, the Marie Curie Actions contribute to the European Union’s objective of creating a strong labour market for highly skilled, creative and entrepreneurial researchers.
Sprijinind mobilitatea cercetătorilor într-un mare număr de discipline, atât în domeniul industrial, cât și în mediul academic, Acţiunile Marie Curie contribuie la realizarea obiectivului Uniunii Europene de a crea o piaţă a muncii puternică pentru cercetători creativi, cu înalte competenţe și cu spirit de iniţiativă.
Europe’s innovation performance needs to be improved along the whole supply chain, from research to retail, notably through innovation partnerships.
Performanţele Europei în domeniul inovării trebuie ameliorate de-a lungul întregului lanţ de aprovizionare, de la cercetare la vânzarea cu amănuntul, prin parteneriate pentru inovare.
This is why the Commission proposed — and the European Council endorsed — an innovation union (26).
Acesta este motivul pentru care Comisia a propus, iar Consiliul European a aprobat, o Uniune a inovării (26).
This is the first comprehensive strategy for innovation.
Aceasta este prima strategie de amploare pentru inovare.
Itaims to improve conditions and access to funding for research and innovation in Europe, to ensure that innovative ideas can be turned into products and services that create growth and jobs.
Ea are drept scop îmbunătăţirea condiţiilor și a accesului la finanţările pentru cercetare și inovare, astfel încât ideile inovatoare să poată fi transformate în produse și servicii care creează creștere și locuri de muncă.
It focuses on areas of major concern for citizens, such as climate change, energy efficiency and healthy living.
Strategia se concentrează pe domenii de interes major pentru cetăţeni, cum ar fi schimbările climatice, eficienţa energetică și viaţa sănătoasă.
It looks at innovation not only in terms of technology, but also in relation to the business models, design, branding and services that add value for users.
Ea privește inovarea nu doar din punct de vedere tehnologic, ci și în raport cu modelele de afaceri, cu designul, brandingul și serviciile care oferă un plus de valoare utilizatorilor.
Furthermore, the flagship includes public sector and social innovation as well as commercial innovation, aiming to involve all actors and all regions in the innovation cycle.
De asemenea, această iniţiativă strategică include inovarea din sectorul public și social, precum și inovarea comercială, vizând implicarea tuturor actorilor din toate regiunile în ciclul inovării.
The objective is that Europe should be a world-class science performer, with close public and private sector cooperation.
Obiectivul său este ca Europa să devină o autoritate mondială în domeniul știinţific, sectorul public și cel privat desfășurând o cooperare strânsă.
Attention is also focused on helping ideas to get quickly to market, by removing bottlenecks like expensive patenting, market fragmentation, slow standard-setting and skill shortages.
Atenţia este, de asemenea, îndreptată spre facilitarea pătrunderii rapide a ideilor pe piaţă, îndepărtându-se obstacolele de tipul costurilor mari de brevetare, al fragmentării pieţei, al ritmului lent cu care se stabilesc standardele în domeniu sau al penuriei de competenţe.
Achieving the target of investing 3 % of EU GDP in R & D by 2020 could create 3.7 million jobs and increase annual GDP by €795 billion by 2025. This would mean Europe would require at least 1 million more researchers in the next decade. RESEARCH FUNDING
Atingerea ţintei de a investi 3 % din PIB-ul UE în cercetare și dezvoltare până în 2020 ar putea crea 3,7 milioane de locuri de muncă și ar putea duce la o creștere cu 795 miliarde EUR a PIB-ului anual până în 2025. Aceasta ar însemna că Europa va avea nevoie de cel puţin un milion de cercetători în plus în următorul deceniu.
Within the innovation strategy, European innovation partnerships will bring together European, national and regional, public and private actors behind well-defined goals in areas which combine tackling societal challenges with potential for Europe to become a world leader.
În cadrul strategiei pentru inovare, parteneriatele europene în domeniul inovării vor mobiliza părţile interesate la nivel european, naţional și regional, din sectorul public și din cel privat, în jurul unor obiective bine definite în domenii care se confruntă cu provocări societale și care în același timp permit Europei să devină lider la nivel mondial.
The Commission will provide seed funding to attract further finance.
Comisia va furniza finanţare iniţială pentru a atrage ulterior noi fonduri.
Further down the line, as from 2011, pilot partnerships will be launched on active and healthy ageing, energy, ‘smart’ cities and mobility, water efficiency, non-energy raw materials and sustainable and productiveagriculture.
Începând cu 2011, vor fi lansate parteneriate-pilot cu privire la îmbătrânirea activă și în condiţii bune de sănătate, energie, orașele„inteligente” și mobilitatea, eficienţa în sectorul apei, materiile prime neenergetice și agricultura durabilă și productivă.
In 2010, the EU launched the first joint programming initiative, onneurodegenerative diseases — such as Alzheimer’s disease.
În 2010, UE a lansat prima iniţiativă de programare în comun cu privire la bolile neurodegenerative, cum ar fi Alzheimer.