natgillin/translations-raw huggingface dataset:
3) To ensure sustainable development, production and consumption (€ 42.6 million): a) support local jobs and business growth in urban and rural areas that will enable low-carbon outputs; b) support low-carbon approach to construction and physical development; c) promote efficient use of resources and minimise waste.
Asigurarea dezvoltării, a producţiei şi consumului durabile (42,6 milioane euro) (a) Sprijinirea locurilor de muncă locale şi a dezvoltării afacerilor în zonele urbane şi rurale care vor permite o producţie cu emisii scăzute de carbon; (b) Susţinerea abordării emisiilor scăzute de carbon pentru construcţii şi dezvoltarea fizică; (c) Promovarea utilizării eficiente a resurselor şi reducerea la minim a deşeurilor.
Making El Hierro sustainable – an innovative project aiming to achieve energy self-suciency in the Canary Islands
„Transformarea durabilă a El Hierro ” – un proiect inovator cu obiectivul de a asigura independenţa energetică a Insulelor Canare
Juan Ruiz Alzola, Director of the Canary Islands Institute of Technology (ITC) that it is a world first. e involvement of the Institute for Energy Diversification and Saving (IDEA) brings further added value to the project and will help turn this idea into reality in the near future.
Juan Ruiz Alzola, director al Institutului de Tehnologie din Insulele Canare (ITC) sistemul energetic hidro-eolian. Acest proiect reprezintă o provocare tehnologică majoră, prin aceea că este primul în lume.
The hydro-wind power plant (estimated cost € 54 million) will generate a total of 10 MW of electricity, thereby reducing the annual oil consumption by 6 000 tonnes and avoiding the need to transport oil to the island by ship. Furthermore,
Implicarea Institutului pentru Diversificarea şi Economisirea Energiei (IDEE) aduce valoare adăugată suplimentară proiectului şi va transforma ideea în realitate în viitorul apropiat.
El Hierro, like the other islands in the Canaries, is totally dependent on energy from external sources.
El Hierro, ca şi celelalte insule din Canare, este în întregime dependentă de energia din sursele externe.
Its electricity is supplied by power stations that consume contaminating fossil fuels.
Electricitatea sa este furnizată de staţiile electrice care consumă combustibili fosili contaminanţi.
Although the island has abundant resources in terms of wind power, harnessing this enormous potential to supply the island with energy is proving a difficult task.
Cu toate că insula are resurse abundente în ceea ce priveşte energia eoliană, exploatarea acestui enorm potenţial pentru a alimenta insula cu energie se dovedeşte o sarcină dificilă.
there will be 20 000 tonnes less COst pumped into
Mai mult, în fiecare an se va pompa cu 20 000 de tone mai puţin CO în atmosferă.
Considerable technical obstacles have to be overcome before renewable energies can be widely introduced. One alternative is to combine wind power systems with mini-hydroelectric systems, where water is pumped between two reservoirs at different heights using wind power.
Proiectul numit „El Hiero: energie regenerabilă 100 %” este cofinanţat de Fondul European de Dezvoltare Regională şi coordonat de ITC, şi va beneficia de implicare din partea Consiliului El Hierro şi a altor cinci instituţii europene.
When there is demand for electricity, water falling from the upper reservoir drives turbines in the hydroelectric plant.
Se va realiza un studiu privind strategiile pentru atingerea independenţei energetice complete a insulei, ca şi privind posibilitatea de a transfera acest proiect ambiţios în alte insule din Europa şi alte regiuni din lume.
e project entitled “El Hierro: 100 % Renewable Energy” is co-financed by the European Regional Development Fund and coordinated by the ITC and will see involvement from the El Hierro Council and five other European institutions.
Printre strategii se numără creşterea conştientizării privind problemele legate de economisirea energiei şi creşterea utilizării altor surse de energie regenerabilă (cum sunt energia termică şi energia solară fotovoltaică) sau folosirea diverselor tipuri de biomasă şi deşeuri organice produse pe insulă.
A study will be conducted on strategies for achieving total energy self-sufficiency for the island, as well as the possibility of transferring this ambitious project to other islands in Europe and other regions worldwide. e strategies include raising awareness about energy-saving issues and increasing the use of other sources of renewable energy (such as thermal and photovoltaic solar energy) or using various types of biomass and organic waste produced on the island. is renewable energy project will make the island of El Hierro a world leader in terms of implementing energy self-sufficiency systems based on clean, renewable sources, thereby contributing to the drive for economic and social development, which is compatible with environmental preservation.
Acest proiect de energie regenerabilă va face insula El Hierro un lider mondial în ceea ce priveşte implementarea sistemelor de independenţăenergetică pe baza surselor regenerabile curate, contribuind în felul acesta la dezvoltarea economică şi socială, care este compatibilă cu conservarea mediului.
For more information please visit: itc@itccanarias.org
Pentru informaţii suplimentare, vizitaţi: itc@itccanarias.org
El Hierro has a small surface area (278 km²) with stark contrasts in topography. e energy needs of its 10 500 inhabitants are met by a 12 MW, dieselfuelled power station.
Când există o cerere de electricitate, apa care cade din rezervorul de sus antrenează turbinele din uzina hidroelectrică.El Hierro are o suprafaţă mică (278 km²) cu contraste topografice puternice.
Given its size, mountainous terrain, energy consumption and major wind power potential, the island is an ideal location for a hydro-wind electricity-generating system.
Având în vedere dimensiunea sa, terenul muntos, consumul de energie şi potenţialul eolian major, insula este locul ideal pentru un sistem hidro-eolian de generare a electricităţii.
In the system put forward for El Hierro, a wind farm will generate electricity, which is then fed into the island’s grid to meet part of the population’s needs.
În sistemul propus pentru El Hierro, o fermă eoliană va genera electricitatea, care este apoi alimentată în reţeaua insulei pentru a satisface o parte din nevoile populaţiei.
If there is excess wind power that cannot be fed into the electricity grid, this surplus energy is used to pump water between the reservoirs.
Dacă viteza vântului nu este suficientă, apa stocată este eliberată, căzând pe mai multe turbine, care apoi generează energia electrică necesară.
If there is not enough wind speed, the stored water is released, falling onto several turbines which then generate the electrical power required. e hydro-wind power plant converts an intermittent power source into a controlled and constant electricity supply. is process maximises wind power use and minimises fossil fuel consumption.
Uzina electrică hidro-eoliană converteşte o sursă de energie intermitentă într-o alimentare cu electricitate constantă şi controlată. Acest proces maximizează utilizarea energiei eoliene şi reduce la minim consumul de combustibil fosil.
The El Hierro Council, UNELCO-ENDESA electricity company and Canary Islands Government recently established via the ITC, the Gorona del Viento El Hierro company, which will be responsible for setting up and running the hydro-wind power plant.
Consiliul din El Hierro Council, compania de electricitate UNELCO-ENDESA şi guvernul Insulelor Canare au înfiinţat recent prin ITC, compania „Gorona del Viento El Hierro”, care va răspunde de instalarea şi operarea uzinei hidro-eoliene.
At present, the ITC and UNELCO-ENDESA are working together on the engineering projects to build and manage the hydro-wind power system. is project represents a major technological challenge, in
În prezent, ITC şi UNELCO-ENDESA colaborează în proiecte de inginerie pentru a construi şi gestiona
A view of the whole system.
Vedere a întregului sistem.
Support to the cork sector
Sprijin pentru sectorul plutei
Conversion of a closed landfill
Conversia unei gropi de gunoi închise
Total cost: € 2 106 435 EU contribution: € 1 579 827
Costuri totale: € 2 106 435 Contribuţia UE: € 1 579 827
Total cost: € 4 500 000 EU contribution: € 3 240 000
Costuri totale: € 4 500 000 Contribuţia UE: € 3 240 000
"Cork is a key resource for the environmental and territorial balance of the Sierras of San Mamede and San Pedro, an 8 500 km² area situated in the south-eastern part of the Iberian peninsula, bordering the regions of Alentejo and Extremadura.
„Pluta este o resursă esenţială pentru echilibrul teritorial şi de mediu pentru Sierra din San Mamede şi San Pedro, o zonă de 8 500 km² situată în partea de sudest a peninsulei Iberice, la graniţa cu regiunile Alentejo şi Extremadura.
In this area, more than 120 of the small businesses might disappear if they lose their traditional market; the making of corks for wine.
În această zonă, mai mult de 120 dintre micile firme ar putea dispărea dacă ar pierde piaţa tradiţională; producţia de dopuri pentru vin.
To address this threat, the 'Corchiça' cross-border cooperation project has led to a better knowledge of the sector, the area and the market.
Pentru a rezolva această ameninţare, proiectul de cooperare transfrontalieră «Corchiça» a condus la o mai bună cunoaştere a sectorului, a zonei şi a pieţei respective.
In addition, promotional actions have been implemented, cooperation between producers has been supported and technical assistance in business management has been provided. is approach has culminated with the setting up of a strategy plan and the creation of a 'Cork Cluster' in Extremadura planned for 2008."
Pe lângă acţiunile promoţionale care au fost aplicate, cooperarea dintre producători a fost susţinută şi a fost oferită asistenţă tehnică în gestionarea afacerilor. Această abordare a culminat cu crearea unui plan strategic şi a unui «Nucleu al plutei» în Extremadura, planificat pentru 2008”.
"e IUWMM (Integrated Urban Waste Management Model) cooperation project involved the participation of 14 regional and local authorities who shared good practice in the field of waste management.
„Proiectul de cooperare «IUWMM (Integrated Urban Waste Management Model – Modelul de gestiune integrată al deşeurilor urbane) a implicat participarea a 14 autorităţi regionale şi locale care au împărtăşit bunele practici în domeniul gestiunii deşeurilor.
One of the cases studied was an old, closed down, landfill, south of the city of Leipzig (pop.: 500 000).
Unul dintre studiile de caz a fost o groapă de gunoi veche, închisă, din sudul oraşului Leipzig (pop.: 500 000).
In the past, approximately 3.8 million m³ of waste were deposited there. e landfill did not comply with European environmental regulations, particularly with regard to ground water protection and landfill gas emissions.
În trecut, aproximativ 3,8 milioane m³ de deşeuri au fost depozitate aici. Groapa nu respecta reglementările de mediu europene, în special în ceea ce priveşte apele subterane şi emisiile de gaze din groapă.
As a first step, the risks for the environment were investigated.
Ca prim pas, au fost investigate riscurile pentru mediu.
Following this, the redevelopment of the landfill was designed with a view to minimizing the amount of leachate seeping through the landfill, using the landfill as a recreation area and finally the generation of energy from landfill gas and solar power.
După aceea, a fost concepută redezvoltarea gropii de gunoi cu o preocupare pentru reducerea cantităţii de apă de infiltraţie poluată scursă din groapă, folosirea gropii ca zonă de recreaţie şi în final generarea energiei din gazul emis de groapă şi energia solară.
Consequently, the landfill was covered with a sealing system (26 ha) and cultivated afterwards."
Ca urmare, groapa a fost acoperită cu un sistem de izolaţie (26 ha) şi cultivată după aceea.”
Fatima Cano, Project officer, ASECORfcano@asecor.com
Fatima Cano, responsabil de proiect, ASECORfcano@asecor.com
Vital Signs: environmental awareness among school children
„Semne vitale”: conştientizarea problemelor de mediu în rândul elevilor
Adaptation to climate change in the Baltic Sea Region
Adaptarea la schimbările climatice în regiunea Mării Baltice
Total cost: € 532 140 EU contribution: € 399 105
Costuri totale: € 532 140 Contribuţia UE: € 399 105
Total cost: € 2 246 822 EU contribution: € 1 399 616
Costuri totale: € 2 246 822 Contribuţia UE: € 1 399 616
"Climate change adaptation plays a very important role in sustainable territorial development.
„Adaptarea la schimbările climatice joacă un rol foarte important în dezoltarea teritorială durabilă.
'Towards climate change adaptation in the Baltic Sea Region' is the latest result of the pan-Baltic climate change adaptation projects (SEAREG' and 'ASTRA), which were conducted under the lead of the Geological Survey of Finland in cooperation with several local and regional authorities and research institutes. e fruitful interdisciplinary cooperation has enabled cities like Espoo in Finland and Gdansk in Poland, to include climate change adaptation in future land use planning."
«Către adaptarea la schimbările climatice în regiunea Mării Baltice» este cel mai recent rezultat al proiectelor de adaptare la schimbările climatice pan-baltice («SEAREG» şi «ASTRA»), care au fost desfăşurate sub conducerea Supravegherii Geologice din Finlanda şi în cooperare cu numeroase autorităţi şi instituţii de cercetare locale şi regionale. Cooperarea interdisciplinară fructuoasă le-a permis unor oraşe ca Espoo din Finlanda şi Gdansk din Polonia să introducă adaptarea la schimările climatice în viitoarea planificarea utilizării viitoare a teritoriului.”
"Vital Signs was a 2005-06 cooperation project that developed software for pda technology and a GIS-linked website database of weather data, water quality, stream characteristics and habitats in rivers within the Blackwater, Foyle and Melvin River catchments, which are situated along the border of Northern Ireland and the Republic of Ireland.
„Semne vitale a fost un proiect de cooperare în perioada 2005-06 care a dezvoltat produse software pentru tehnologia pda şi baza de date pentru situl web legat de GIS, calitatea apei, caracteristicile cursului şi habitatul în râurile din zona acumulărilor râurilor Blackwater, Foyle şi Melvin, care sunt situate dea lungul graniţei dintre Irlanda de Nord şi Republica Irlanda.
Every month school children made a record close to their school and the data was subsequently uploaded onto the website database. e children had opportunities to compare their data with those of other schools within their river basin.
În fiecare lună, elevii au făcut o înregistrare în apropiere de şcoala lor şi datele au fost ulterior încărcate în baza de date a sitului web. Copiii au avut oportunităţi de a compara datele lor cu cele ale altor elevi din bazinul râului lor.
European Commission, Directorate-General for Regional Policy Unit B1 – Communication, Information, Relations with third countries Ana-Paula Laissy Avenue de Tervuren 41, B-1040 Brussels Fax: (32-2) 29-66003E-mail: regio-info@ec.europa.eu Internet: http://ec.europa.eu/regional_policy/index_en.htm
Comisia Europeană, Direcţia generală pentru Politică Regională Unitatea B1 – Comunicare, informare, relaţii cu ţările terţe Ana-Paula Laissy Avenue de Tervuren 41, B-1040 Bruxelles Fax: (32-2) 29-66003E-mail: regio-info@ec.europa.eu Internet: http://ec.europa.eu/regional_policy/index_en.htm
C inforegio
ro inforegio
EU Cohesion Policy 1988-2008: Investing in Europe’s future
Politica de coeziune a UE între 1988-2008: o investiţie în viitorul Europei
Objective 1*
Obiectivul 1*: complet eligibile
Objective 1*: Wholly eligible
Obiectivul 6: parţial eligibile
Objective 6: Partly eligible
Obiectivul 5b şi 6: parţial eligibile
Objective 2
Obiectivul 2: complet eligibile
New German Länder eligible for aid from 1990Situation of Non EU countries in 1993.
Suedia, Finlanda şi Austria eligibile pentru ajutor din 1995.Abruzzo eligibil pentru ajutor în cadrul obiectivului 1 pentru perioada 1 ianuarie 1994-31 decembrie 1996.Situaţia ţărilor non-UE în 1999.
Objective 2
Obiectivul 2: parţial eligibile
Convergence Regions*
Obiectivul 2 şi 6: parţial eligibile
* with a GDP/head below 75% of the EU average
* regiuni cu PIB/cap de locuitor mai mic de 75 % din media UE
Objective 2
Obiectivul 2 şi 5b: parţial eligibile
Objective 5b: Partly eligible
Obiectivul 5b: parţial eligibile
Objective 2, 5b & 6: Partly eligible Special programme
Obiectivul 2, 5b şi 6: parţial eligibile
Objective 6: Wholly eligible
Obiectivul 6: complet eligibile
Objective 1: 1994 - 1996
Obiectivul 1: 1994-1996
DIRK AHNER, EUROPEAN COMMISSION, DIRECTOR-GENERAL FOR REGIONAL POLICY
DIRK AHNER,COMISIAEUROPEANĂ, DIRECTOR GENERALPENTRUPOLITICĂREGIONALĂ
Dear Reader,
Cuvânt înainte
Since then, Cohesion Policy has framed the Community’s interventions by using a strategic approach at European, national and regional level.
Stimate Cititor, pean, naţional și regional.
It has adapted over time without losing sight of its core orientation, namely to work towards the balanced and sustainable development of Europe’s regions.
Sa adaptat dea lungul timpului fără a pierde din vedere obiectivul său central, și anume acela de a asigura dezvoltarea echilibrată și durabilă a regiunilor Europei.
It has made and continues to make it possible for national, regional and local governments to engage in overarching strategies and networks across policies and country borders.
A făcut și continuă să facă posibilă implicarea guvernelor naţionale, regionale și locale în strategii fundamentale și în crearea unor reţele care depă-șesc graniţele zice și politice naţionale.
This issue of Panorama Magazine is exclusively dedicated to the first 20 years of EU Cohesion Policy.
Acest număr al revistei Panorama este dedicat exclusiv primilor 20 de ani de existenţă a Politicii de Coeziune a UE.
On 24 June 1988, the Council agreed on a regulation which put existing EU funds into the context of 'econ- omic and social cohesion’, a term which the Single European Act had introduced two years earlier.
În 24 iunie 1988, Consiliul a convenit asupra unui regulament care prevedea alocarea fondurilor UE existente în contextul „coeziunii economice și sociale”, un termen introdus cu doi ani înainte de Actul Unic European.
Since then, Cohesion Policy has become one of the most important and most debated EU policies.
De atunci, politica de coeziune a devenit una dintre cele mai importante și cele mai dezbătute politici ale UE.
We therefore thought it worthwhile to check how robust its rationale, implementation and impact has proven over the years.
De aceea, ne-am gândit că este util să vedem cât de justificată sa dovedit a existenţa sa, cât de bine a fost implementată și cât de puternic a fost impactul său pe parcursul anilor.
“Cohesion Policy has adapted over time without losing sight of its core orientation, namely to work towards the balanced and sustainable development of Europe’s regions.”
„[Politica de coeziune] sa adaptat dea lungul timpului fără a pierde din vedere obiectivul său central, şi anume acela de a asigura dezvoltarea echilibrată şi durabilă a regiunilor Europei.”
There is no one-size-ts-all recipe for regional development.
Nu există o reţetă universală pentru dezvoltarea regională.
However, principles such as partnership, transparency, subsidiarity and civil society participation combine to form an essential asset of development policies.
Totuși, principii precum parteneriatul, transparenţa, subsidiaritatea și participarea societăţii civile se îmbină pentru a forma un element fundamental al politicilor de dezvoltare.
They reinforce cooperation between the public and private sectors and have the potential to link eciency with decentralisation and active involvement.
Acestea consolidează cooperarea dintre sectorul public și cel privat, având capacitatea de asocia e -cienţa cu descentralizarea și implicarea activă.
In this sense, Cohesion Policy is still as modern as it was in 1988.
Privită astfel, politica de coeziune este la fel de modernă ca în 1988.
During 1988, we saw not only the beginning of this new policy, but also the end of a debate which had begun some years earlier.
Anul 1988 a marcat nu numai începutul acestei noi politici, ci și încheierea unei dezbateri începute cu câţiva ani înainte.
Since the end of the 1970s, integration of EU funds within targeted, multi-annual programmes had been tested in ‘Integrated Development Programmes’ and later in ‘Integrated Mediterranean Programmes’.
Începând cu sfârșitul anilor 1970, alocarea fondurilor UE în cadrul unor programe multianuale specifice a fost testată în așa-numitele „Programe Integrate de Dezvoltare”, iar mai târziu în „Programele Integrate Mediteraneene”.
Both marked a radical turn in comparison to what the funds were normally earmarked for: reimbursing existing projects introduced by Member States on an annual basis, a system which was no longer seen as convincing and which was meant to be replaced by a more efficient approach.
Ambele au reprezentat o schimbare radicală în ceea ce privește destinaţia fondurilor: rambursarea anuală a cheltuielilor aferente proiectelor propuse de statele membre, un sistem care nu mai era considerat convingător și care trebuia înlocuit cu o abordare mai eficientă. cientă.
DANUTAHÜBNER, MEMBEROFTHEEUROPEANCOMMISSION RESPONSIBLEFORREGIONALPOLICY
DANUTAHÜBNER, MEMBRUALCOMISIEIEUROPENE, RESPONSABILCUPOLITICAREGIONALĂ
The objective of economic and social cohesion was expressed in the Single European Act and became reality in 1988 with the adoption of the first regulation which gave birth to Cohesion Policy.
Obiectivul coeziunii economice și sociale a fost exprimat în Actul Unic European și a devenit realitate în 1988 prin adoptarea primului regulament care a dat naștere politicii de coeziune.
The Treaties of Maastricht, Amsterdam and Nice reaffirmed the policy’s importance and its scope was even broadened by the draft Lisbon Treaty by a new, territorial dimension.
Tratatele de la Maastricht, Amsterdam și Nisa au reafirmat importanţa politicii, iar sfera de aplicare a acesteia a fost chiar extinsă prin proiectul Tratatului de la Lisabona și prin dobândirea unei noi dimensiuni teritoriale.
European Councils in 1988, 1992, 1999 and 2005 confirmed the importance of Cohesion Policy by allocating increasing shares of the European budget to it.
Consiliile Europene din 1988, 1992, 1999 și 2005 au confirmat importanţa politicii de coeziune, alocându-i acesteia cote tot mai însemnate din bugetul european.
However, when we look back today on the first 20 years of EU Cohesion Policy, 1988 remains a crucial year.
Totuși, analizând în retrospectivă primii 20 de ani de existenţă a politicii de coeziune a UE, ne dăm seama că anul 1988 rămâne un an de răscruce.
Discovering Europe’s economic geographyhassincethenmarked a radical turn for EU, national and regional policies alike.
Descoperirea geografiei economice a Europei a marcat de atunci o schimbare radicală atât pentru politicile UE, cât și pentru politicile naţionale și regionale.
Identifying the regions in most need, defining priorities, involving local institutions and imposing common management, control and evaluation standards – all these elements have not only created tangible results but also a unique system of multi-level governance.
Identificarea regiunilor cu nevoile cele mai acute, definirea priorităţilor, implicarea instituţiilor locale și impunerea unor standarde comune de gestionare, control și evaluare au dus nu doar la obţinerea unor rezultate tangibile, ci și la crearea unui sistem unic de guvernanţă la mai multe niveluri.
Cohesion Policy makes clear that every- body, wherever they are in the Union, has the opportunity to participate in and benefit from the common market.
Politica de coeziune exprimă clar faptul că oricine, în orice parte a Uniunii, are posibilitatea de a participa la piaţa comună și de a beneficia de avantajele acesteia.
Cohesion Policy is the market’s 'visible
Politica de coeziune este „mâna vizibilă” a pieţei, care urmărește să asigure o dezvoltare echilibrată și durabilă, favorizând în același timp integrarea economică în