natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The European Social Fund in Romania, 2007-2013
Fondul Social European în România, 2007-2013
Romania’s ESF Operational Programmes take a robust approach to the country’s complex economic and social challenges, aiming to bring education and training, including doctoral studies and more university research activities, into line with labour market requirements at all levels.
Programele operaţionale pe care FSE le finanţează în România iau în considerare complexitatea problematicii economice şi sociale, urmărind să apropie educaţia şi formarea profesională, inclusiv studiile de doctorat şi cercetarea universitară de cerinţele pieţei muncii.
ESF funding will also help the workforce to adapt to changing economic conditions, increase labour market participation for all, and substantially modernise public administration.
De asemenea, FSE sprijină adaptarea forţei de muncă la condiţiile economice în schimbare, creşterea participării pe piaţa muncii şi modernizarea substanţială a administraţiei publice.
The European Social Fund in brief
Fondul Social European pe scurt
The European Social Fund, created in 1957, is the European Union’s main financial instrument for investing in people.
Fondul Social European a fost creat în 1957.
It supports employment and helps people enhance their education and skills.
El este principalul instrument nanciar al Uniunii Europene care investește în oameni.
This improves their job prospects.
Sprijină ocuparea și îi ajută pe oameni să-și îmbunătăţească educaţia și competenţele, oferindu-le astfel șanse mai mari de a își găsi un loc de muncă.
Member States and regions devise their own ESF Operational Programmes, in order to respond to the real needs‘on the ground’.
Statele membre și regiunile propun propriile programe operaţionale FSE pentru a răspunde adevăratelor nevoi locale.
Over the period 2007-2013, the ESF will spend over 10 billion euro per year across all Member States.
În perioada 2007-2013, FSE va cheltui anual peste 10 miliarde EUR în toate statele membre.
This represents more than 10% of the European Union’s total budget.
Această sumă reprezintă peste 10 % din bugetul total al Uniunii Europene.
Promoting partnerships between actors such as employers, trade unions and non-governmental organisations, for reform in the elds of employment and inclusion in the labour market
La nivel comunitar, finanţarea FSE urmărește cinci priorităţi: sprijinirea lucrătorilor și a întreprinderilor în a se adapta la condiţiile economice în schimbare; îmbunătăţirea accesului la locuri de muncă și a participării pe piaţa muncii; ridicarea nivelului de educaţie și formare profesională, atât prin dezvoltarea competenţelor individuale, cît și prin modernizarea sistemelor de educaţie și formare profesională; promovarea parteneriatelor între diferiţii actori (angajatori, sindicate și organizaţii neguvernamentale), în vederea reformării politicilor din domeniul ocupării forţei de muncă și al incluziunii sociale; promovarea incluziunii sociale a persoanelor dezavantajate și combaterea discriminării de pe piaţa muncii.
Reinforcing the social inclusion of disadvantaged people and combating discrimination in the labour market
De asemenea, în unele state membre și regiuni, FSE poate sprijini acţiuni care urmăresc îmbunătăţirea capacităţii și afle cienţei administraţiilor și a serviciilor publice.
%UROPEAN฀#OMMISSION
Comisia Europeană
The socio-economic and employment situation in Romania
România: situaţia socio-economică și ocuparea
Romania’s economy showed growth of around 7% in 2006.
Economia românească a înregistrat o creștere de aproximativ 7% în 2006.
While this easily outstripped the EU average of 3.1%, the country was starting from a particularly low baseline.
Deși această creștere este cu mult peste media europeană de 3,1%, punctul de plecare a fost foarte scăzut.
In 2004, per capita GDP in the north-east of Romania stood at 24% of the EU-27 average – bottom of the ranking table.
În 2004, PIB-ul pe cap de locuitor din zona de nord-est a României s-a situat la 24% din media UE-27, în partea inferioară a clasamentului.
It still suffers from an employment structure inherited from the past, with many people making their living from subsistence farming, plus a dwindling population, high youth unemployment and a growing skills deficit on the labour market.
România încă suferă de pe urma unei structuri a ocupării moștenite din trecut, multe persoane practicând o agricultură de subzistenţă, la care se adaugă o populaţie în scădere, un șomaj ridicat în rândul tinerilor, precum și un deficit de competenţe în creștere pe piaţa muncii.
Employment fell from 65.4% in 1997 to 57.6% in 2005, but the trend was reversed in 2006, when it rose to 58.8%.
Rata ocupării forţei de muncă a scăzut de la 65,4% în 1997 la 57,6% în 2005, dar direcţia s-a inversat în 2006, când a crescut la 58,8%.
The sharp decline in the nineties was largely due to restructuring and privatisation of stateowned enterprises.
Declinul semnificativ, înregistrat în anii‘90, s-a datorat în mare parte restructurării și privatizării întreprinderilor de stat.
Romania has also undergone vigorous land reform, resulting in rapid privatisation of agriculture and a return to pre-communist ownership structures.
De asemenea, România a trecut printr-o reformă a fondului funciar care a dus la privatizarea rapidă a agriculturii și la revenirea la o structură a proprietăţii specifică perioadei precomuniste.
Meanwhile, the population has dropped from 22.8 million in 1992 to 21.7 million, due to negative growth and external migration.
Între timp, populaţia a scăzut, de la 22,8 milioane în 1992 la 21,7 milioane, datorită creșterii economice negative și a migraţiei externe.
It will fall further, to between 17 and 19 million, by 2050.
Până în 2050, populaţia României va continua să scadă până la 17-19 milioane.
Romania’s working population now stands at around 9.8 million.
În prezent, populaţia activă a României numărară aproximativ 9,8 milioane de persoane.
About 19% of the population is over 60 and the birth rate has declined.
Aproximativ 19% din populaţie are peste 60 de ani, iar rata natalităţii se află în scădere.
Romania falls short of European objectives of 70% overall employment and 60% female employment.
România mai are un drum lung de parcurs pentru a atinge obiectivele europene, și anume o rată totală a ocupării de 70% și de 60 % în rândul femeilor.
The employment rate among men is currently 64.6%, and among women just 53%.
În prezent, rata ocupării forţei de muncă în rândul bărbaţilor este de 64,6% și de 53% în rândul femeilor.
The country has sizeable ethnic groups, like the Roma (the second largest after the Hungarians), who suffer the highest risk of social exclusion.
Ţara are numeroase grupuri etnice, maghiarii ind pe primul loc, urmaţi de populaţia de etnie romă, grupul cel mai expus la marginalizarea socială.
In addition, Romania faces wide regional disparities, with subsistence agricultural employment in the north-east, south and south-west.
În plus, România se confruntă cu diferenţe regionale considerabile, forţa de muncă ce practică o agricultură de subzistenţă ind preponderentă în regiunile de nord-est, de sud și de sud-vest.
Unemployment among the under-25s has remained relatively high (21.4% in 2006), while the proportion of early school leavers, although falling, is still sizeable (19% in 2006).
Rata șomajului în rândul populaţiei de sub 25 de ani a rămas la un nivel relativ ridicat (21,4% în 2006), în timp ce proporţia tinerilor care abandonează timpuriu sistemul de învăţământ, deși în scădere, este încă importantă (19% în 2006).
While a larger part of the unemployment budget is being spent on active measures to get people into work, they represented only around 0.1% of GDP in 2006, while most Member States invest close to 1%.
Deși o parte semnificativă a măsurilor active deţin o pondere însemnată din bugetul destinat șomajului, acestea nu au reprezentat decât aproximativ 0,1% din PIB în 2006, în timp ce majoritatea statelor membre investesc aproximativ 1%.
Efforts have been made to increase employability, particularly among the long-term unemployed, but the uptake of these initiatives remains low.
S-au făcut eforturi pentru a crește gradul de inserţie profesională, în special printre șomerii de lungă durată, dar numărul de beneficiari al măsurilor active este încă redus.
In public administration, the Romanian government’s main priority is to improve the decision-making process by creating a stable and politically neutral body of professional civil servants, continuing reforms aimed at decentralisation, improving service delivery to citizens, and supporting public policy formulation.
În ceea ce privește administraţia publică, prioritatea principală a guvernului României este îmbunătăţirea procesului de luare a deciziilor, prin crearea unui corp de funcţionari publici profesioniști, stabil și neutru din punct de vedere politic, continuarea reformelor care vizează descentralizarea, ameliorarea serviciilor prestate către cetăţeni, precum și sprijinirea formulării de politici publice.
Priority 1: Education and training
Axa prioritară 1: Educaţie şi formare
Romania’s ESF Operational Programmes adopt a twohanded approach in order to tackle the challenges the country faces.
Având în vedere provocările cu care se confruntă România, programele operaţionale FSE se focalizează pe două direcţii principale.
The first OP is entitled Human Resources Development and is dedicated to making the most of the Romanian workforce.
Primul program operaţional se numeşte „Dezvol-tarea resurselor umane”şi urmăreşte dezvoltarea capitalului uman din România.
The second one, Administrative Capacity Development, is designed to improve the public policy and service infrastructure in order to realise the Human Resources Development objectives.
Al doilea program operaţional, „Dezvol-tarea capacităţii administrative”, urmăreşte îmbunătăţirea infrastructurii de servicii şi de politici publice cu scopul de a atinge obiectivele programului operaţional „Dezvoltarea resurselor umane”.
The first priority is crucial to the success of the programme as a whole – education and training to support the country’s development as a knowledge-based society.
Prima axă prioritară este crucială pentru succesul întregului program: educaţia şi formarea în sprijinul dezvoltării ţării ca o societate bazată pe cunoaştere.
This priority aims to modernise initial and continuing education and training (including higher education and research), by focusing on management, quality assurance, teaching staff training and promotion of doctoral and postdoctoral programmes.
Această axă prioritară urmăreşte să modernizeze educaţia şi formarea iniţială şi continuă (inclusiv învăţământul superior şi cercetarea), abordând aspecte precum managementul, asigurarea calităţii, formarea cadrelor didactice, precum şi promovarea programelor doctorale şi postdoctorale.
Priority 2: Lifelong learning
Axa prioritară 2: Corelarea între învăţarea pe tot parcursul vieţii şi piaţa muncii
The Sectoral Operational Programme for Human Resources plans to target 1,650,000 people (approximately 18% of the total employed population), by increasing their education level, their employability and adaptability.
De programul operaţional sectorial Dezvoltarea resurselor umane urmează să beneficieze 1 650 000 persoane (aproximativ 18% din populaţia activă), prin activităţi menite a creşte nivelul de educaţie, gradul de inserţie profesională şi adaptabilitea acestora.
Priority 7: Technical assistance
Axa prioritară 7: Asistenţă tehnică
Priority 3: Increasing adaptability of workers and enterprises
Axa prioritară 3: Creşterea adaptabilităţii lucrătorilor şi a întreprinderilor
The last priority focuses on technical assistance, which will underpin efforts made in the other six priorities and support the broad aims of the OP.
Ultima axă prioritară oferă asistenţă tehnică, în sprijinul derulării activităţilor prevăzute de celelalte şase axe prioritare în vederea atingerii obiectivelor generale ale programului operaţional.
The third priority is to promote greater adaptability amongst workers and enterprises.
Dezvoltarea capacităţii administrative
Administrative Capacity Development
A treia axă prioritară promovează o mai mare adaptabilitate în rândul lucrătorilor şi al întreprinderilor.
Priority 4: Modernising the public employment service
Axa prioritară 4: Modernizarea serviciului public de ocupare
The second OP, Administrative Capacity, sets out to streamline the workings of the state in order to facilitate the Human Resources Development strategy.
Al doilea program operaţional,„Dezvoltarea capacităţii administrative”, are în vedere direcţionarea acţiunilor statului pentru a facilita strategia de dezvoltare a resurselor umane.
It will achieve this via three priorities.
Programul are trei axe prioritare:
Priority 1: Improving public policy and management
Axa prioritară 1: Îmbunătăţiri de structură şi proces ale managementului ciclului de politici publice
Priority 5: More action to help people into work
Axa prioritară 5: Promovarea măsurilor active de ocupare
Expanding measures to encourage people to enter the workforce will pave the way for initiatives tailored to the needs of those who are currently under-represented in the labour market, with funding to increase the scope of training programmes.
Prima axă prioritară a programului operaţional „Dezvoltarea capacităţii administrative”vizează îmbunătăţiri de structură şi proces ale managementului public şi ale politicilor publice.
Priority 2: Improving public services on a decentralised basis
Axa prioritară 2: Îmbunătăţirea calităţii şi eficienţei serviciilor publice cu accentul pus pe descentralizare
Priority 6: Promoting social inclusion
Axa prioritară 6: Promovarea incluziunii sociale
Priority 3: Technical assistance
Axa prioritară 3: Asistenţă tehnică
This will underpin and support the efforts made in the first two priorities.
Populaţia României include numeroase grupuri etnice, dintre care unele sunt subreprezentate pe piaţa muncii (de ex. populaţia de etnie romă).
Romania has large minority groups, such as the Roma, within its population, which are under-represented on the labour market.
Această axă prioritară sprijină eforturile făcute în cadrul primelor două axe prioritare.
National counterpart
Contribuţia naţională
Community funding
Finanţarea totală
Financial plan for the European Social Fund in Romania, 2007-2013 (euro)
Planul nanciar pentru Fondul Social European în România, 2007-2013 (EUR)
Human Resources Development
Dezvoltarea resurselor umane
Administrative Capacity Development
Dezvoltarea capacităţii administrative
Eligible regions 2007-2013
Regiunile eligibile pentru perioada 2007-2013
Managing Authority for the Sectoral Operational Programme Human Resources Development Calea Plevnei no. 46 - 48Sector 1 Bucharest Romania Tel.: +40 21 315 02 09Fax: + 40 21 315 02 06E-mail: posdru@fseromania.ro www.fseromania.ro
Autoritatea de Management pentru Programul Operaţional Dezvoltarea Resurselor Umane Calea Plevnei nr.
The level of ESF funding differs from one region to another depending on their relative wealth.
Nivelul de nanţare de către FSE diferă de la o regiune la alta în funcţie de nivelul de dezvoltare.
Information service of DG Employment, Social Affairs & Equal Opportunities Communication Unit B-1049 Brussels Fax: +32 (0)2 296 23 93E-mail: empl-info@ec.europa.eu http://ec.europa.eu/esf With a GDP per head of less than 75% of the EU-25 average, Romania is eligible under the convergence objective.
Serviciul de informare al DG Ocuparea Forţei de Muncă, Probleme Sociale și Șanse Egale,Departamentul de Comunicare B-1049 Bruxelles,Fax: +32 (0)2 296 23 93E-mail: empl-info@ec.europa.eu http://ec.europa.eu/esf
Instrument for Pre-Accession Assistance
Instrumentul de asistenă pentru preaderare
A new focus to EU assistance for enlargement
Un nou accent pe asistena UE pentru extindere
Neither the European Commission nor any person acting on behalf of the Commission is responsible for the use which might be made of the following information.
Nici Comisia Europeană, nici orice persoană acţionând în numele Comisiei nu răspund pentru utilizarea ulterioară a următoarelor informaţii.
More information on the European Union is available on the Internet (http://europa.eu).
Numeroase alte informaţii despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa (http://europa.eu).
Information about the enlargement of the European Union can be found on the web siteof the Directorate General for Enlargement (http://europa.eu.int/comm/enlargement/).
Informaţii despre extinderea Uniunii Europene pot fi găsite pe site-ul internet al Direcţiei Generale Extindere (http://ec.europa.eu/enlargement/).
Cataloguing data can be found at the end of this publication.European Commission, Directorate General for Enlargement, 2009.
O fişă bibliografică figurează la sfârşitul prezentei publicaţii.Comisia Europeană, Direcţia Generală Extindere, 2009.
Introduction road to accession.
Introducere care au demarat procesul de aderare la UE.
In response, the EU has provided many different forms of assistance – in money and in expertise – to coun -tries taqing on the tasq.
Drept urmare, UE a furnizat numeroase tipuri de asistenă – în bani și expertiză – ărilor care și-au asumat acest obiectiv.
European Union enlargement has always been a two-way process.
Extinderea Uniunii Europene a fost întotdeauna un proces bidirecional.
New Member States benefit from belonging to this unique organisation – the world’s largest trading bloc and most advanced exercise in shared government.
Noile state membre au de câstigat de apartenena la această organizaie unică - cel mai mare bloc comercial mondial și cel mai avansat exerciiu de guvernare comună.
And the EU gains from extending itself into wider territories, welcoming new cultures, and linqing in to new marqets.
UE are, la rândul său, de câștigat de pe urma extinderii sale pe teritorii mai întinse, a integrării unor noi culturi și a conectării la noi piee.
Since 2007, all the EU assistance to the countries now with a prospect of EU membership – Turqey and the Western Bal -qans – has been brought under a single heading, the Instrument for +re-Accession Assistance (I+A). This brings a new focus
Din 2007, întreaga asistenă UE acordată ărilor care au în prezent perspectiva de a deveni membru UE – Turcia și ările din Balcanii de Vest – a fost integrată sub un singur titlu, Instrumentul de asistenă pentru preaderare (IPA), care pune un nou accent pe asistena UE pentru extindere.
Over recent years this two-way process has taqen on an additional dimension as to EU assistance for enlargement.
În ultimii ani, acest proces bidirecional a dobândit o dimensiune suplimentară, întrucât UE a început să integreze la graniele sale estice ări aflate într-o schimbare rapidă.
This booqlet offers a snapshot of what I+A is, why it was created, how it operates, and how it benefits both the EU and the countries currently seeqing to join it.
Multe ări candidate au trebuit să întreprindă reforme majore – economice, politice și sociale – pentru a putea dobândi calitatea de membru UE.
the EU has begun to integrate countries from the rapidly-changing world on its eastern borders. Many candidate states have had to introduce major reforms – economic, political and social – to qualify for EU membership.
Prezenta broșură prezintă succint IPA, motivul pentru care a fost creat, modul în care funcionează și în care aduce beneficii atât UE, cât și ărilor care doresc în prezent să adere la UE.
Reforms bring domestic benefits, but often require costly investments and pose short-term challenges for countries on the
Reformele aduc beneficii naionale, dar necesită adesea investiii costisitoare și prezintă provocări pe termen scurt pentru ările
“The crux of the matter in the EU’s enlargement process is that the political, economic and institutional reforms lead to results on the ground, in each and every country.
„Aspectul fundamental al procesului de extindere a UE este faptul că reformele politice, economice și instituionale duc la rezultate la faa locului, în absolut fiecare ară.
They have to deliver in this challenging process.
Aceste ări trebuie să dovedească obinerea de rezultate în acest proces plin de provocări.
But they are not alone.
Ele nu sunt singure însă.
Enlargement Commissioner Olli Rehn, June 2007, on finalisation of the strategic planning of assistance under IPA
UE le este alături prin sprijin politic, consultană tehnică și asistenă financiară substanială pentru a le ajuta să realizeze aceste reforme.”Olli Rehn, comisarul pentru extindere, iunie 2007, privind finalizarea planificării strategice a asistenei în cadrul IPA.
+A – Instrument for +re-Accession Assist -The projects it supports are geared to Iance – is the streamlined mechanism cre -bringing the candidates and potential can -ated by the EU to deliver aid efficiently didates into line with EU standards.to the Western Balqans and Turqey.
IPA a fost pus în aplicare la începutul anului at de UE pentru a furniza ajutor în mod eficient Balcanilor de Vest și Turciei. Există diferene considerabile între ările candidate – Turcia, Croaia și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei – și potenial candidate – Albania, Bosnia și Heregovina, Kosovo 1, Muntenegru și Serbia.
Needs differ widely among the candidate coun-I+A came into effect at the start of 20072, tries – Turqey, Croatia and the former and is to provide nearly € EE.g billion to Yugoslav Republic of Macedonia – and the these countries in 2007–20E3.
2007 2 și va furniza, în perioada 2007–2013, aproape 11,5 miliarde EUR ărilor menionate anterior. Alocaiile pentru fiecare ară, decise până în prezent pentru perioada 2007–2012, sunt următoarele:
Allocations potential candidates – Albania, Bosnia and per country, decided so far for the period
Asistena financiară UE în cadrul IPA în perioada 2007–2012, în milioane EUR
Under United Nations Security Council Resolution E244/99
1244/99 a Consiliului de Securitate al Organizaiei Naiunilor Unite
Council Regulation (EC) No E08g/200b of E7 July 200b establishing an Instrument for +re-Accession Assistance
Regulamentul (CE) nr. 1085/2006 al Consiliului din 17 iulie 2006 de instituire a unui instrument de asistenă pentru preaderare
What does IPA do?
Care este rolul IPA?
+A provides assistance in different forms to countries undertaqing political and eco-
PA oferă asistenă sub diferite forme ărilor care întreprind reforme politice
I nomic reforms on their path to EU membership: assistance. A multi-country programme also supports joint projects in regional cooperation, infrastructure, justice and home affairs, internal marqet and trade, marqet economy, supporting civil society, education, youth and research.
I și economice în eforturile de dobândire a calităii de membru UE: gram naional susine proiectele comune în materie de cooperare regională, infrastructură, justiie și afaceri interne, piaă internă și comer, economie de piaă, sprijinirea societăii civile, educaie, tineret și cercetare.
The strategic planning is updated each year.
Planificarea strategică este actualizată în fiecare an.
investment, procurement contracts or sub- sidies; Member State experts to build administrative cooperation; action to support the beneficiary countries; aid in implementing and managing programmes; in exceptional cases, budget support.
investiii, contracte de achiziii sau finanare nerambursabilă; punerea la dispoziie de experi din statele membre pentru a consolida cooperarea administrativă; aciuni de sprijinire a ărilor beneficiare; acordarea de ajutor pentru punerea în aplicare și gestionarea programelor; în cazuri excepionale, sprijin bugetar.
The assistance is linqed to improving the conditions in the beneficiary countries and bringing them and their citizens closer to the EU.
Asistena este legată de îmbunătăirea condiiilor din ările beneficiare și de apropierea acestora și a cetăenilor lor de UE.
In June 2007, the European Commission finalised the first strategic plan of assistance under I+A for 2007–2009.
În iunie 2007, Comisia Europeană a finalizat primul plan strategic de asistenă în cadrul IPA pentru perioada 2007–2009.