natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In most EU Member States, life expectancy - currently 75 years for men and 82 for women on average – is set to increase by an additional 15 to 20 years in the course of this century.
Sperana de viaă în majoritatea statelor membre ale UE, în prezent în medie 75 de ani pentru bărbai și 82 de ani pentru femei, va crește cu încă 15-20 de ani în cursul acestui secol.
With women giving birth to 1.5 children on average, and more and more women foregoing children altogether, Europe's population is ageing and its nativeborn labour force declining. Bearing in mind Europe’s current average retirement age (62 years for men and just over 60 for women), in the absence of compensatory policies, in the next 40 years Europe’s support ratio
Având în vedere faptul că femeile nasc în medie 1,5 copii, iar procentul femeilor fără copii este în creștere, populaia Europei îmbătrânește, iar fora de muncă nativă se diminuează. inând seama de vârsta medie de pensionare în Europa, în prezent (62 de ani pentru bărbai și puin peste 60 de ani pentru femei), în absena unor politici compensatorii, în următorii 40 de ani, proporia populaiei active în Europa se va deteriora în mod semnificativ, moment în care patru contribu-
The combination of ageing populations and a contracting domestic labour force is set to have drastic consequences for Europe.
Se prevede că îmbătrânirea populaiei, combinată cu o foră de muncă nativă tot mai redusă vor avea consecine drastice pentru Europa.
Left unchecked, it will translate into unsustainable pressure on pension, health and welfare systems, and into negative outcomes for economic growth and taxation.
Dacă nu este abordată, această situaie va duce la o presiune imposibil de suportat asupra sistemelor de pensii, de sănătate și de asistenă socială, precum și la rezultate negative în ceea ce privește creșterea economică și fiscalitatea.
If Europe is serious about moving towards a knowledge society, efforts to enhance economic efficiency and upgrade the skills of the existing population must be complemented with active measures to address this demographic challenge.
Dacă Europa dorește cu adevărat să evolueze către o societate a cunoașterii, eforturile de creștere a eficienei economice și de actualizare a competenelor populaiei existente trebuie să fie însoite de măsuri active în vederea abordării acestei provocări de ordin demografic.
Not least, it must include a concerted effort to make the EU an attractive destination for immigrants.
Nu în ultimul rând, aceasta trebuie să includă un efort concertat pentru a transforma UE într-o destinaie atrăgătoare pentru imigrani.
Without migration, the EU will not be able to meet future labour and skills shortages.
Fără migraie, UE nu va putea răspunde viitoarelor insuficiene de foră de muncă și de competene.
It will also see a reduction in cultural diversity and experimentation, prerequisites for creativity and innovation.
De asemenea, aceasta va asista la o reducere a diversităii culturale și a experimentării, condiii preliminare pentru creativitate și inovare.
Urgent action is needed to counterbalance these negative trends.
Sunt necesare aciuni urgente pentru a contracara aceste tendine negative.
graphic challenge will only be addressed through two sets of complementary actions: boosting labour market participation rates; and implementing a balanced, fair and pro-active immigration policy.
de aciuni complementare: creșterea drastică a ratei de participare pe piaa forei de muncă și punerea în aplicare a unei politici privind imigraia echilibrată, echitabilă și proactivă.
Expanding labour market participation: a sine qua non
Sporirea participării pe piaa forei de muncă, o condiie sine qua non
To begin with, family-friendly policies aimed at stabilising or increasing fertility levels should be put in place.
Pentru început, ar trebui elaborate politici în favoarea familiei care să urmărească stabilizarea sau chiar sporirea nivelurilor actuale ale fertilităii.
Additionally, the impact of reduced domestic labour forces, including the related issues of financing healthcare and pension schemes could be partly offset by increased productivity.
În plus, impactul forei de muncă native reduse, inclusiv chestiunile conexe privind finanarea sistemelor de îngrijiri medicale și de pensii, ar putea fi contrabalansate în mare parte prin creșterea productivităii.
Steady growth in productivity would allow for a revised allocation of resources that could help fill the increasing gap between pension receivers and contributors.
O creștere constantă a productivităii ar permite reexaminarea modului de alocare a resurselor, ceea ce ar putea contribui la acoperirea decalajul în creștere dintre beneficiarii și contribuabilii sistemelor de pensii.
But with European demographic patterns becoming entrenched, the impact of these measures will not be sufficient.
Dar, odată cu accentuarea tendinele demografice europene, impactul acestor măsuri nu va fi suficient.
In the end, the European Union’s demo-
În acest sens, provocarea de ordin demografic cu care se confruntă Uniunea Europeană poate fi abordată numai prin intermediul a două seturi
Devising and implementing effective work-life balance strategies (leave arrangements, tele-working, etc.) is the first step to increase labour force participation.
Elaborarea și punerea în aplicare a unor strategii eficiente de conciliere a vieii profesionale cu viaa privată (modalităi de concediu, munca la distană etc.) reprezintă un prim pas către sporirea participării pe piaa forei de muncă.
The objective must be to provide the conditions in which people, in particular women with young children, and older workers, can remain in the workforce.
Obiectivul îl reprezintă asigurarea condiiilor pentru rămânerea indivizilor în rândurile forei de muncă, în special a femeilor cu copii de vârste fragede și a lucrătorilor mai în vârstă.
Despite a higher life expectancy, women are retiring early and their overall employment rates are lower than
În ciuda unei sperane de viaă mai ridicate, femeile se pensionează devreme și rata generală a ocupării forei de muncă este mai redusă decât în rândurile bărbailor - 58,3% comparativ cu
Municipal services fulfilling the needs of migrants.
Servicii municipale care se ocupă de nevoile migranţilor.
Immigration policies: towards a pro-active approach those of men – 58.3 per cent as against 72.5 per cent.
Politica de imigrare: către o abordare proactivă
Responding to this will require an increased focus on equal opportunities and non-discrimination, as well as child care programmes and school systems supporting working parents.
72,5% pentru bărbai. Abordarea acestei tendine va implica un accent sporit pe oportunităi egale și pe nediscriminare, precum și pe programe de îngrijire a copiilor și sisteme școlare care să sprijine părinii activi.
The second step will involve removing the legal, administrative and cultural barriers to promote greater intraEU labour mobility.
Un al doilea pas va implica eliminarea barierelor juridice, administrative și culturale din calea promovării unei mobilităi mai mari a forei de muncă în UE.
Key instruments in this regard include the full portability of welfare and pension rights, improved language training, full recognition of academic degrees as well as professional skills throughout the EU and the development at all political levels of a truly nondiscriminatory environment.
În acest sens, printre instrumen-tele-cheie se numără transferabilitatea deplină a drepturilor de asistenă socială și de pensie, îmbunătăirea pregătirii lingvistice, recunoașterea deplină a diplomelor universitare, precum și a competenelor profesionale în Europa și dezvoltarea la toate nivelurile politice a unui mediu cu adevărat nediscriminatoriu.
Even if internal measures aimed at boosting labour market participation could be fully realised, they will not be sufficient to compensate fully for the consequences of demographic change on future labour supply.
Chiar dacă măsurile interne destinate să sporească participarea pe piaa forei de muncă ar putea fi realizate pe deplin, acestea nu vor fi suficiente pentru a compensa în totalitate consecinele schimbării demografice asupra ofertei de foră de muncă.
The reality is that by 2050, in the unlikely absence of immigration, and at constant labour force participation, the EU labour force would decline by around 68 million workers.
Realitatea este că până în 2050, în absena puin probabilă a imigraiei și la niveluri constante de participare a forei de muncă, fora de muncă din UE se va diminua cu aproximativ 68 de milioane de lucrători.
Since not all immigrants become economically active, a net gain of some 100 million people would eventually be needed to fill the gap.
Deoarece nu toi imigranii devin activi din punct de vedere economic, în cele din urmă ar fi necesar un câștig net de 100 de milioane de persoane pentru acoperirea deficitului.
Realistically such a large net intake over the next 40 years is neither likely nor necessarily desirable.
În mod realist, un asemenea aport considerabil în următorii 40 de ani nu este nici probabil nici neapărat dezirabil.
Nevertheless, migrant labour will be part of the solution to Europe’s future labour and skills shortages and the EU will need to develop a pro-active approach to immigration.
Cu toate acestea, fora de muncă din migraie va face parte din soluia la viitoarele insuficiene de foră de muncă și de competene din Europa, iar UE va trebui să dezvolte o abordare proactivă a imigraiei.
In general there is a need in Europe for a shift in attitudes.
În cele din urmă, dar nu mai puin important, este necesară o schimbare majoră în modul de abordare a pensionării.
Too often, immigration is perceived as a burden to be shouldered rather than an opportunity to be seized.
Viaa profesională ar trebui prelungită prin mărirea vârstei de pensionare reale și a celei legale.
Europe has much to learn in this regard from Australia, Canada and the United States, with which it is in direct competition for talented and skilled immi-
Programele de educare și de formare a adulilor, schemele salariale, condiiile de muncă și sistemele de pensii ar trebui adaptate pentru a crea o piaă a forei de muncă pentru persoanele cu vârste cuprinse între 50 și 70 de ani, prin sporirea atractivităii recrutării și angajării lucrătorilor mai în vârstă.
Last but not least a major shift is required in our approach to retirement.
În general, în Europa este necesară o schimbare de atitudine.
Current early retirement practices should be discouraged. Retirement should become an option for individuals rather than an obligation.
De prea multe ori, imigraia este percepută drept o povară care trebuie purtată, și nu o oportunitate care trebuie exploatată.
Working life should be prolonged through an increase in the actual as well as the statutory pension age.
Europa are multe de învăat în această privină de la Australia, Canada și Statele Unite cu care se află în competiie directă pentru imigranii talentai și calificai.
Adult education and training programmes, salary schemes, working conditions and pension systems should be adapted to create a labour market for 50–70 year-olds by making recruitment and employment of older workers more attractive.
Pornind de la experiena acestor ări, UE trebuie să își dezvolte o politică
Wide-ranging integration initiatives are needed at EU and Member State levels, but particularly at the local level, which is often best-placed to identify and meet the needs of immigrant and non-immigrant populations.
comună în domeniul imigraiei care să vizeze atragerea celor mai calificai, talentai și motivai imigrani, luând în același timp măsuri pentru a preveni pierderea de capital uman din ările de origine.
Clear information promoting the advantages of setting up in Europe should be readily accessible.
ficiază de posibilitatea de a își deschide propriile afaceri.
There is also a need for an agreed approach around common criteria for the acceptance of immigrants (a points-based or assessment system), while taking account of particular needs in Member States.
Sunt necesare iniiative de integrare cuprinzătoare la nivelul UE și la nivelul statelor membre, dar în special la nivel local, care este de multe ori nivelul cel mai potrivit pentru a identifica și a răspunde necesităilor populaiilor formate din imigrani și neimigrani.
Yet Europe will only become an attractive destination for skilled immigrants if the latter feel accepted, have
Este necesar să se convină asupra unei abordări privind criteriile comune de acceptare a imigranilor (un sistem de evaluare sau bazat pe puncte), inându-se seama totodată de necesităile specifice din statele membre.
Once established legally in the EU, immigrants should enjoy the same social rights as EU nationals.
Odată stabilii legal în UE, imigranii ar trebui să beneficieze de aceleași drepturi sociale ca cetăenii UE.
The potential within existing immigrant populations to boost labour force participation should be tapped through investment in language, vocational training and general education, combined with determined anti-discrimination strategies.
Potenialul populaiei imigrante existente de a spori participarea la fora de muncă ar trebui valorificat prin investiii în învăarea limbii, formare profesională și învăământ general, însoite de strategii puternice de combatere a discriminării.
All forms of discrimination against immigrant workers and their families should be removed.
Ar trebui eliminate toate formele de discriminare împotriva lucrătorilor imigrani și a familiilor lor.
Language training together with the mothers.
Cursuri de limbă împreună cu mamele.
that political refugees enjoy the right to seek asylum and have their claims processed fairly within the EU27.
Oameni în mișcare: exercitarea controlului și a responsabilităii
People on the move: exercising control and responsibility
În acest scop, este necesar un dialog permanent între ările de origine și UE, practicat în mod consecvent, care să completeze politica de dezvoltare a UE.
As it applies to a space largely without internal frontiers, the proper functioning of a common European immigration policy needs a credible system of managing the EU’s external borders, including a coordinated system of issuing visas to third-country nationals – also addressed further below in the context of the EU’s external and internal security.
După cum este cazul într-un spaiu în mare parte fără frontiere interne, funcionarea corespunzătoare a unei politici europene comune în domeniul imigraiei are nevoie de un sistem credibil de gestionare a frontierelor externe ale UE, inclusiv de un sistem coordonat de eliberare a vizelor pentru resortisanii ărilor tere - discutat de asemenea, în continuare, în contextul securităii interne și externe a UE.
This calls for a permanent dialogue between countries of origin and the EU which is consistent in its application and which complements the EU's development policy.
În plus, UE trebuie să recunoască legăturile dintre migraie, dezvoltare și să formuleze politici de răspuns care exploatează pe deplin sinergiile care există între acestea.
As tens of millions of third-country nationals lawfully cross the EU’s external borders every year, it is also essential to enhance control and verification mechanisms inside the EU.
O politică de succes în domeniul recrutării va conduce în mod inevitabil la un exod de inteligenă care ar putea pune în pericol procesul de dezvoltare în ările de origine.
This would ensure that the burden of migration control is not unilaterally shifted towards the EU´s external borders and the countries securing them.
UE ar trebui să depună toate eforturile pentru a evita acest lucru, contribuind la consolidarea capitalului uman necesar pentru dezvoltarea ărilor respective.
Furthermore, the EU needs to acknowledge the linkages between migration and development and formulate policy responses that take full advantage of the synergies which exist between them.
Întrucât zeci de milioane de resortisani ai ărilor tere trec în mod legal frontierele externe ale UE în fiecare an, este, de asemenea, esenial să se consolideze mecanismele de control și verificare în interiorul UE.
A successful recruitment policy will inevitably lead to a brain drain which could undermine the development process in sending countries. The EU should do its utmost to avoid this, helping them to build up the human capital needed for their development.
Acestea ar garanta faptul că povara controlului migraiei nu este transferată unilateral către frontierele externe ale UE și către ările care le asigură securitatea.
There is also a need for a common approach to irregular immigrants.
De asemenea, este necesară o abordare comună cu privire la imigranii ilegali.
The EU needs to iron out inconsistencies between Member State policies and behaviour towards persons without legal access to the labour market.
UE trebuie să pună capăt inconsecvenelor dintre politicile statelor membre și tratamentul persoanelor fără acces legal la piaa muncii.
This should include harmonising the rights of irregular immigrants across the EU to avoid specific “call effects” in one Member State that may affect another.
Aceasta ar trebui să includă armonizarea la nivelul UE a drepturilor de care beneficiază imigranii ilegali, pentru a se evita situaiile în care „efectele de chemare” specifice dintr-un stat membru pot afecta și alt stat.
Bilateral development agreements should include efforts to promote orderly immigration through mobility partnerships as well as recruitment and readmission agreements.
Acordurile de dezvoltare bilaterale ar trebui să includă eforturi de promovare a migraiei ordonate prin parteneriate pentru mobilitate, precum și prin acorduri de recrutare și de readmisie.
The elaboration of such policies should take account of the potential benefits for development of return migration and two-way mobility between sending and receiving countries.
Elaborarea unor astfel de politici ar trebui să ia în considerare potenialele beneficii pentru dezvoltare ale migraiei de întoarcere și ale mobilităii cu două sensuri între ările de origine și ările de destinaie.
Permanent residence status in the EU, for instance by way of a “blue card”, could encourage the circular migration of those who want to return to their countries of origin for an extended period of time.
Statutul de ședere permanentă în UE, de exemplu, prin intermediul unei cări albastre, ar putea încuraja „migraia circulară” a celor care doresc să se întoarcă în ările lor de origine pentru o perioadă lungă de timp.
Addressing irregular migration should also include combating the culture of employing irregular immigrants, in particular in the building and agriculture sectors as well as in private households, still evident in several Member States.
În final, UE ar trebui să investească în sistemele de învăământ superior ale ărilor de origine pentru a forma competene care pot fi ulterior partajate.
This will require, among other measures, enhancing internal controls on work and residency permits in those countries with high numbers of irregular immigrants.
Pe scurt, scopul ar trebui să îl reprezinte formarea, nu exodul.
Finally, the EU should invest in the higher education systems of sending countries in order to build up skills which can later be shared.
Abordarea migraiei ilegale ar trebui să includă, de asemenea, combaterea culturii angajării imigranilor ilegali, în special în sectorul construciilor și al agriculturii, precum și în gospodăriile private, o practică încă frecventă în mai multe state membre.
In a nutshell, the aim should be training, not draining.
Aceasta va impune, printre alte măsuri, consolidarea controalelor interne privind permisele de lucru și de ședere în ări cu un număr ridicat de imigrani ilegali.
Maintaining credible external and internal controls should not, however, undermine the EU’s determination to remain a place of safety for refugees, in line with its core values.
Meninerea controalelor externe și interne credibile nu ar trebui, însă, să submineze decizia UE de a rămâne un loc sigur pentru refugiai, în acord cu valorile sale fundamentale.
ENERGY SECURITY AND CLIMATE CHANGE: A NEW INDUSTRIAL REVOLUTION to take adequate measures could result in a significant rise in the planet’s temperature by the end of the century, leading to the disappearance of whole regions, huge flows of climate refugees and to billions being left without water.
ENERGIA ȘI SCHIMBĂRILE CLIMATICE: O NOUĂ REVOLUIE INDUSTRIALĂ tei până la sfârșitul secolului, ceea ce ar duce la dispariia unor întregi regiuni, la fluxuri uriașe de migrani climatici, iar miliarde de persoane ar rămâne fără apă.
At best, we would face changing patterns of desertification, rising sea levels, severe drought and higher temperatures – with all their respective consequences.
În cel mai fericit caz, ne-am confrunta cu tipologii inconsecvente de deșertificare, creșterea nivelului mării, secete severe și temperaturi mai ridicate - cu toate consecinele care derivă din acestea.
If left unaddressed, by 2030 the energy situation in Europe will be one of increasing need and declining supply.
Dacă nu se iau măsuri, până în 2030, situaiei energiei în Europa va prezenta o cerere în creștere și o ofertă în scădere.
Dependency on high priced imports of oil, gas and coal from third countries will increase from its current 50 per cent to about 60 per cent while fossil fuels could represent up to 80 per cent of Europe’s energy mix.
Dependena de importurile la preuri ridicate de petrol, gaze naturale și cărbune din ările tere va crește de la 50% în prezent, la 60%, iar combustibilii fosili ar putea reprezenta până la 80% din mixul energetic al Europei.
On top of this, supplies will be drawn from some of the world’s most politically volatile areas.
În plus, aprovizionarea de va face din unele dintre regiunile cele mai volatile din punct de vedere politic ale lumii.
Given the sheer energy intensity of our economies, the scope for vulnerability and turbulence is immense.
Numai luând în considerare intensitatea energetică a economiilor noastre, probabilitatea apariiei unor vulnerabilităii și turbulene este enormă.Ca și cum acest lucru nu ar fi suficient, impactul actualei crize economice și financiare ar putea ajunge să pară nesemnificativ prin comparaie cu impactul schimbărilor climatice asupra economiei globale.
As if this were not enough, the impact of climate change on the global economy could dwarf the impact of the current financial and economic crisis. Failure
Incapacitatea de a adopta măsurile adecvate ar putea duce la o creștere semnificativă a temperaturii plane-
The challenges we face are enormous and call for an urgent response along with a huge mobilisation of resources.
Provocările cu care ne confruntăm sunt enorme și invită la un răspuns urgent alături de o enormă mobilizare a resurselor.
For instance, carbon productivity (how much GDP we get for every tonne of carbon we emit) will need to increase ten-fold to meet existing carbon
De exemplu, productivitatea carbonului, (cât de mare este PIB pe care îl obinem pentru fiecare tonă de carbon pe care o emitem) va trebui să crească de zece ori pentru a îndeplini actualele obiective privind emisiile de carbon, iar aceasta va trebui să se realizeze în următorii „numai” 40 de ani.
Long term energy-demand growth will rebound after the downturn passes
Creşterea cererii de energie pe termen lung va fi reluată după trecerea/depăşirea perioadei de încetinire a creşterii economice
Energy demand by country, 2006-20 QBTU
Rata de creştereanuală compusă, 2006-20
Compound annual growth rate, 2006-20 %
Cererea de energie pe ţări, 2006-20QBTU
this area must be removed, linking “energy islands” once and for all to the European network.
Aceasta trebuie să vină în sprijinul statelor sale membre prin dezvoltarea unei politici energetice cu adevărat comune și integrate, care să vizeze eficiena energetică, diversificarea, dependena și combaterea schimbărilor climatice.
emission targets; and we need to achieve this in “only” 40 years.
așadar, reale.
Yet to tackle these Herculean tasks, we cannot simply rely on the market.
Însă pentru abordarea acestor eforturi herculeene, nu ne putem baza numai pe piaă.