natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It has, however, become increasingly obvious that groundwater should not only be viewed as a water supply reservoir, but should also be protected for its environmental value.
Totuși, a devenit din ce în ce mai evident că apele subterane trebuie privite nu numai ca un rezervor de alimentare cu apă, ci trebuie protejate pentru valoarea lor de mediu.
Groundwater plays an essential role in the hydrological cycle and be critical for maintaining wetlands and river flows and acting as a buffer during dry periods.
Apele subterane joacă un rol esenţial în ciclul hidrologic și sunt vitale pentru menţinerea zonelor umede și a curgerii în râuri, acţionând ca un rezervor tampon în perioadele secetoase.
In other words, it provides the base flow (i.e. the water which feeds rivers all year round) to surface water systems, many of which are used for water supply and recreation.
Cu alte cuvinte, ele furnizează curgerea de bază (apa care realimentează râurile pe tot parcursul anului) pentru sistemele de ape de suprafaţă, dintre care multe sunt utilizate pentru alimentarea cu apă și pentru recreere.
In many rivers across Europe, more than 50% of the annual flow is derived from groundwater.
Pe multe râuri din Europa, mai mult de 50% din scurgerea anuală provine din apele subterane.
In low-flow periods this figure can rise to more than 90% and hence, deterioration of groundwater quality may directly affect related surface water and terrestrial ecosystems.
In perioadele de ape mici, această cifră poate crește la mai mult de 90% și astfel deterioararea calităţii apelor subterane poate afecta direct apele de suprafaţă și ecosistemele terestre cu care sunt în legatură.
Since groundwater moves slowly through the subsurface, the impact of anthropogenic activities may last for a long time.
Deoarece apele subterane circulă încet prin subsol, impactul activităţilor umane le poate afecta pe o durată lungă de timp.
This means that pollution that occurred some decades ago – whether from agriculture, industry or other human activities – may still be threatening groundwater quality today and, in some cases, will continue to do so for several generations to come.
Aceasta înseamnă că poluarea care a apărut cu zeci de ani în urmă - fi e ea din agricultură, industrie sau din alte activităţi umane - poate încă ameninţa calitatea apelor astăzi și, în anumite cazuri, va continua să facă asta și pentru câteva generaţii vii-
The legacy of the past is clearly visible at large-scale contaminated sites, e.g. industrial sites or harbour areas, where it may be difficult or even impossible, with state-of-the-art technology and a proportionate use of public and/or private money, to rapidly clean up the contamination at these locations.
toare. Moștenirea trecutului este vizibilă clar la siturile contaminate pe scară largă, cum ar fi zonele industriale, zonele portuare, etc., unde poate fi dificil sau chiar imposibil, la posibilităţile tehnologice actuale și cu cheltuiala proporţională a fondurilor publice sau private, să eliminăm rapid contaminarea.
In addition, experience with contamination remediation over the last 20 years has shown that the measures taken have in most cases not been able to completely remove all contaminants and that pollutant sources, even if partially removed, continue to release pollutants for a long period of time (i.e. several generations).
In plus, experienţa din ultimii 20 de ani privind remedierea contaminării a arătat că măsurile luate nu au fost capabile să înlăture complet toţi contaminanţii și că sursele de poluare, chiar parţial înlăturate, continuă să elibereze poluanţi pentru o lungă perioadă de timp (de exemplu câteva generaţii).
Therefore, an important focus must be on preventing pollution in the first place.
De aceea, un accent important trebuie pus în primul rând pe prevenirea poluării.
Secondly, since surface water systems receive inflowing groundwater, groundwater quality will ultimately be reflected in the quality of surface waters.
In al doilea rând, din moment ce sistemele de ape de suprafaţă primesc apele subterane care le alimentează, calitatea apelor subterane se va reflecta în final în calitatea apelor de suprafaţă.
In other words, the effect of human activity on groundwater quality will eventually impact on the quality of associated aquatic ecosystems and directly dependent terrestrial ecosystems if so-called natural attenuation reactions such as biodegradation in the subsurface are not sufficient to remove the contaminants.
Cu alte cuvinte, efectul activităţilor umane asupra calităţii apelor subterane va avea de fapt impact asupra calităţii ecosistemelor acvatice și a ecosistemelor terestre direct dependente, dacă așa-numitele reacţii de atenuare naturală cum ar fi biodegradarea în sol și subsol nu sunt suficiente pentru a îndepărta contaminanţii.
Finally, groundwater is a “hidden resource” which is quantitatively much more significant than surface water and for which pollution prevention, monitoring and restoration are more difficult than for surface waters due to its inaccessibility.
In concluzie, apele subterane sunt “resurse ascunse” care sunt cantitativ mult mai importante decât apele de suprafaţă și pentru care prevenirea poluării, monitoring-ul și reabilitarea sunt mult mai dificile decât pentru apele de suprafaţă, datorita inaccesibilităţii lor.
This “hidden” character makes it difficult to adequately locate, characterise and understand pollution impacts. This often results in a lack of awareness and/or evidence regarding the extent of risks and pressures.
Acest caracter ascuns face dificilă atât localizarea și caracterizarea adecvată a poluării cât și înţelegerea impacturilor poluării, având adesea ca rezultat o lipsă de conștientizare și/sau evidenţă a extinderii riscurilor și presiunilor.
Recent reports, however, show that pollution from domestic, agricultural and industrial sources is, despite the progress in some areas, still a major concern, either directly through discharges (effluents), indirectly from the spreading of nitrogen fertilisers and pesticides or through leaching from old contaminated industrial or waste disposal sites (e.g. landfills, mines, heavy manufacturing industry etc).
Totuși, rapoarte recente arată ca poluarea din surse domestice, agricole sau industriale, este încă, în ciuda progreselor în diferite domenii, un motiv major de îngrijorare, datorită descarcărilor directe(efluenţi), datorită descărcărilor indirecte prin împrăștierea îngrășămintelor pe bază de azot și a pesticidelor, precum și datorită scurgerilor de la vechi site-uri industriale contaminate sau de la depozitele de deșeuri (ex. gropi de deșeuri menajere sau industriale, mine, etc.).
While point sources have caused most of the pollution identified to date, there is evidence that diffuse sources are having an increasing impact on groundwater.
Cu toate că sursele punctiforme de poluare au cauzat cea mai mare parte a poluării identificate până în prezent, există date care demonstrează că sursele difuze au un impact în creștere asupra apelor subterane.
For example, nitrate concentrations currently exceed the nitrate guideline values in around one third of groundwater bodies in Europe.
De exemplu, concentraţiile în nitraţi depășesc în mod curent valorile limită în aproximativ o treime din corpurile de ape subterane din Europa.
A brief history of groundwater EU legislative development
Un scurt istoric a dezvoltării legislaţiei UE referitoare la apele subterane
The first directive (1980)
Prima directivă (1980)
The EU regulatory framework for groundwater started life at the end of the 1970s with the adoption of the directive on the protection of groundwater against pollution caused by certain dangerous substances1.
Cadrul european de reglementare pentru apele subterane a luat naștere la sfârșitul anilor ’70, cu adoptarea directivei privind protecţia apelor subterane împotriva poluării cauzate de anumite substanţe periculoase1.
This Directive provides a groundwater protection framework that requires prevention of the (direct or indirect) introduction of high priority pollutants into groundwater and limiting the introduction into groundwater of other pollutants so as to avoid pollution of this water by these substances.
Această directivă furnizează un cadru de protecţie a apelor subterane care cere prevenirea introducerii (directe sau indirecte) a poluanţilor prioritari în apele subterane și limitarea introducerii în apele subterane a altor poluanţi, astfel încât să se evite poluarea acestor ape de către substanţele respective.
It will be repealed by 2013 under the Water Framework Directive.
Ea va fi abrogată în anul 2013, în conformitate cu Directiva-cadru a Apelor.
It will remain one the effective EU legislative instruments for preventing or limiting pollution until this date, and then be relayed by the new Groundwater Directive (see paragraph 3).
Până la data abrogării, această directivă va rămâne un instrument eficient al legislaţiei europene în vederea prevenirii sau limitării poluării, iar apoi va fiînlocuită de noua Directivă a Apelor Subterane (vezi paragraful 3).
Directive 80/68/EC, OJ L20 of 26.01.1980.
Directiva 80/68/EC, OJ L20 din 26.01.1980
In 1982, the Directorate-General for the Environment, Consumer Protection and Nuclear Safety of the European Community carried out a major assessment of groundwater resources within Member States (nine at that time).
In 1982, Direcţia Generală pentru Mediu, Protecţia Consumatorului și Siguranţa Nucleară a Comunităţii Europene a realizat o evaluare majoră a resurselor de ape subterane în statele membre (în număr de 9 la acea dată).
It consisted of a general survey (Groundwater Resources of the European Community: synthetical report) and individual reports from each Member State.
Aceasta a constat într-o analiză generală (Raport de sinteză asupra resurselor de ape subterane din Comunitatea Europeană) și rapoarte de analiză individuale ale statelor membre.
This assessment was concerned mainly with groundwater quantity.
Această evaluare sa axat pe aspectele cantitative ale apelor subterane.
Since it was published attention in Europe (and the United States) has focussed more on quality and not only have groundwater quality monitoring programmes greatly improved but many groundwater protection schemes have been put in place.
De la publicarea acesteia, atât la nivel european cât și în Statele Unite, atenţia sa îndreptat mai mult către calitate, și nu numai că sau îmbunătăţit foarte mult programele de monitoring calitativ, dar sau pus în practică multe scheme de protecţie a apelor subterane.
A groundwater action programme (1996)
Un program de acţiune pentru apele subterane (1996)
The declaration of the Ministerial Seminar on groundwater held at The Hague in 1991 recognised the need for further action to avoid long term deterioration of quality and quantity of freshwater resources.
Declaraţia Seminarului ministerial privind apele subterane desfășurat la Haga în 1991 a recunoscut nevoia unor acţiuni menite să evite deteriorarea pe termen lung a calităţii și cantităţii resurselor de apă dulce.
It called for a programme of actions to be implemented by the year 2000 to promote the sustainable management and protection of freshwater resources.
Ea a cerut implementarea unui program de acţiune până în anul 2000, în vederea promovării unui management durabil și a protejării resurselor de apă dulce.
Council resolutions in 1992 and 1995 recommended that an action programme be implemented and that the Groundwater directive be revised.
Rezoluţiile din 1992 și 1995 ale Consiliului au recomandat ca un program de acţiune să fi e implementat și ca Directiva Apelor Subterane să fi e revizuită.
This was followed by a proposal for an action programme on the Integrated Protection and Management of Groundwater, which was adopted by the European Commission on 25 November 19962.
Acestea au fost urmate de o propunere a Comisiei pentru un Program de acţiune privind protecţia și managementul integrat al apelor subterane, care a fost adoptat de Comisia Europeană pe 25 noiembrie 19962.
The proposal identified the need to establish procedures to regulate the extraction of freshwater and monitor freshwater quality and quantity.
Propunerea a identificat nevoia stabilirii unor proceduri de reglementare a prelevărilor de apă dulce și de monitorizare a cantităţii și calităţii apei dulci.
The European Parliament and the Council subsequently asked the Commission to establish a framework for a European water policy.
Ulterior, Parlamentul European și Consiliul au cerut Comisiei să stabilească cadrul pentru o strategie europeană în domeniul apelor.
This request led to the Water Framework Directive (WFD) adopted in October 20003
Această solicitare a condus la Directiva-cadru în domeniul Apelor (WFD) adoptată în octombrie 20003
In addition to protecting groundwater as a resource with multiple uses the WFD establishes for the first time that groundwater should be protected for its environmental
In plus faţă de protecţia apelor subterane ca resurse cu multiple utilizări, WFD stipulează pentru prima dată că apele subterane trebuie protejate pentru valoarea lor de mediu.
COM 1996/0355.Directive 2000/60/EC, OJ L327 of 23.10.2000.
COM 1996/0355 Directiva 2000/60/EC, OJ L327 din 23.10.2000
value. In this context, the WFD put forward a challenging legislative framework by establishing environmental objectives for all waters – surface, coastal, transitional, and ground waters – to be achieved by the end of 2015.
obiective de mediu pentru toate apele – de suprafaţă, costiere, de tranziţie și subterane – care să fi e atinse până la sfârșitul anului 2015.
This modern piece of EU legislation establishes clear objectives but allows Member States flexibility in how they are achieved.
Această modernă piesă a legislaţiei UE fixează obiective clare, însă permite statelor membre fl exi-bilitate în alegerea căii de atingere a acestora.
It is based on milestones such as risk evaluation of anthropogenic pressures and impacts, monitoring programmes, development of river basin management plans (the first one to be published in 2009) and design and operation of programmes of measures.
Calea care trebuie urmată este marcată de repere cum ar fi : evaluarea riscului presiunilor și impacturilor antropice, programele de monitoring, realizarea planurilor de management pe bazine hidrografice (primele urmând a fi publicate în anul 2009), precum și crearea și implementarea unor programe de măsuri.
Groundwater is one of the key components of the WFD with the focus for groundwater on both quantitative and chemical status objectives.
Prevederile referitoare la apele subterane reprezintă o componentă cheie a WFD, cu accent atât pe obiectivele de stare cantitativă cât și pe cele de stare chimică.
The objectives for surface waters concern ecological and chemical status.
Obiectivele pentru apele de suprafaţă se referă la starea ecologică și la starea chimică.
The quantitative status objectives are clear in the WFD.
Obiectivele de stare cantitativă sunt clare în WFD.
The aim is to ensure a balance between extraction and recharge of groundwater, but the chemical status criteria are more complex and were not fully resolved at the time the WFD was adopted.
Scopul este de a asigura echilibrul între exploatarea și realimentarea naturală a apelor subterane. In schimb, criteriile pentru starea chimică sunt mai complexe și nu au fost rezolvate în întregime la data adoptării WFD.
The European Parliament and the Council therefore requested that the Commission develop a proposal for a “daughter” directive clarifying the criteria for good chemical status criteria and specifications related to the identification and reversal of pollution trends.
De aceea, Parlamentul European și Consiliul au cerut Comisiei să elaboreze o propunere pentru o directivă “fiică” care să clarifice criteriile pentru starea chimică bună, precum și prevederile referitoare la identificarea și inversarea tendinţelor de poluare.
This new Groundwater Directive was adopted in December 20064.
Această nouă directivă a fost adoptată în decembrie 20064.
Groundwater in the Water Framework Directive
Apele subterane în Directiva-cadru a Apelor
The components of the Water Framework Directive dealing with groundwater cover a number of different steps for achieving good (quantitative and chemical) status by 2015.
Părţile referitoare la apele subterane ale Directivei-cadru a Apelor acoperă un anumit număr de etape pentru atingerea stării (cantitative și chimice) bune până în 2015.
They require Member States to:
Ele cer statelor membre:
Define and characterise groundwater bodies (management units) within River Basin Districts that must be reported to the European Commission.
Să definească și să caracterizeze corpurile de ape subterane (unităţi de management) în cadrul districtelor de bazin hidrografic și să le raporteze Comisiei Europene.
The characterisation relies on system understanding, in particular on the knowledge of drivers (D), pressures (P), status (S), impacts (I) and responses (R) which constitutes the backbone of river basin management planning (Figure 1).
Caracterizarea se bazează pe înţelegerea sistemului, în special pe cunoașterea factorilor directori (D), a presiunilor (P), a stării (S), a impacturilor (I) și răspunsurilor (R), care constituie coloana vertebrală a planificării managementului pe bazine hidrografice (Figura 1).
It involves analysing the
Aceasta implică anali-
Directive 2006/118/EC, OJ L372 of 12.12.2006
Directiva 2006/118/EC, OJ L372 din 12.12.2006
pressures and impacts of human activity on the quality of groundwater with a view to identifying groundwater bodies at risk of not achieving WFD environmental objectives.
zarea presiunilor și impacturilor activităţilor umane asupra calităţii apelor subterane, în vederea identificării corpurilor de ape subterane aflate la risc de a nu îndeplini obiectivele de mediu ale WFD.
This assessment has to evaluate risks linked to water uses and interactions with associated aquatic or terrestrial ecosystems in relation to the types of pressures and aquifer vulnerability (Figure 2).
Această analiză trebuie să evalueze riscurile legate de utilizările apei și de interacţiunile cu ecosistemele terestre sau acvatice asociate, în funcţie de tipurile de presiuni și de vulnerabilitatea acviferului (Figura 2).
Member States had to carry out this classification between 2004 and 2005 and report the results to the European Commission.
Statelor membre li sa cerut să realizeze această clasificare în perioada 2004-2005 și să raporteze rezultatele Comisiei Europene.
A report giving a synthesis of Member States’ reports was prepared by the European Commission and published in March 20075.
Un raport care sintetizează rapoartele înaintate de statele membre a fost pregătit de Comisia Europeană și a fost publicat în martie 20075.
Diving forces
Forţe Directoare
Pressure
Presiuni
State
Starea
Nature and environment
Condiţiile de mediu
Land use
Natură șimediu
Resource use
Sănătate
Agriculture Industry Energy Transport Services Households/ Consumption
Agricultură Industrie Energie Transport Servicii Gospodării /Consum
Commission Water Framework Directive report, March 2007
Raportul Comisiei privind Directiva-cadru a Apelor, Martie 2007
The status (S) and impacts (I) concerns both the groundwater resource and the associated and dependent aquatic and terrestrial ecosystems.
Starea (S) și impacturile (I) privesc atât resursele de ape subterane cât și ecosistemele acvatice și terestre asociate dependente.
The responses (R) are the action programmes of relevant EU legislations (primarily the programme of measures of the Water Framework Directive)
Răspunsurile (R) sunt programele de acţiune ale legislaţiei UE relevante (în primul rând programul de măsuri al Directivei Cadru a Apelor)
Responses
Răspunsuri
Risks of pollution from diffuse/point sources (urban, agriculture, industrial): “bodies at risk”
Riscuri de poluare din surse difuze/punctuale (urbane, agricole, industriale): “corpuri la risc”
Quality objectives (linked to background Levels and aquifer vulnerability)
Obiective de calitate(legate de nivelul fondului natural şi vulnerabilitatea acviferului)
Interaction with aquatic and terrestral ecosystems as receptors.
Interactiuni cu ecosistemele acvatice şi terestre ca receptori.
Links with SW status and EQS
Legaturi cu starea apelor de suprafaţă şi standardele de calitatea mediului
Establish registers of protected areas within each river basin districts, which have been designated as requiring specific protection of their surface and ground waters or for the conservation of habitats and species directly dependent on water.
Să înfiinţeze registre cu ariile protejate în cadrul fiecărui district de bazin hidrografic, arii care au fost desemnate ca necesitând protecţie specială a suprafeţei și a apelor lor subterane sau pentru conservarea habitatelor sau speciilor direct dependente de apă.
The registers must include all bodies of water used for the extraction of drinking water and all protected areas covered under the following directives: the Bathing Water Directive6, the vulnerable zones under the Nitrates Directive7, the sensitive areas under the Urban Wastewater Directive8, and the areas designated for the protection of habitats and
Registrele trebuie să includă toate corpurille de ape utilizate pentru alimentarea cu apa potabilă și toate zonele protejate conform următoarelor directive: zonele naturale de îmbăiere - Directiva apelor de îmbăiere6, zonele
10 species including relevant Natura 2000 sites designated under the habitats and wild birds directives.
10 habitate și păsări sălbatice
Establish groundwater monitoring networks based on the results of characterisation and risk assessment to provide a comprehensive overview of groundwater chemical and quantitative status.
Să stabilească reţele de monitoring al apelor subterane pe baza rezultatelor caracterizării și evaluării riscului, pentru a furniza o imagine de ansamblu a stării chimice și cantitative a apelor subterane.
Member States had to design a monitoring programme to be operational by the end of 2006.
Statele membre trebuie să realizeze un program de monitoring care să fi e operaţional până la sfârșitul lui 2006.
In this context, data monitoring data constitutes an essential element of the overall management cycle (Figure 3).
In acest context, datele de monitoring constituie un element esenţial al întregului ciclu de management (Figura 3).
The water management cycle
Gospodărirea apelor
Water management
Necesarul de informaţii
Information needs
Utilizarea informaţiilor
Assessment strategy
Evaluarea și raportarea
Assessment and reporting
Programul de monitoring
Sample collection
Colectarea probelor
Data handling
Prelucrarea datelor
Directive 76/160/EEC, OJ L31 of 5.02.1976Directive 91/676/EEC, OJ L375 of 31.12.1991Directive 91/271/EEC, OJ L135 of 30.05.1991Directive 92/43/EEC, OJ L206 of 22.07.1992Directive 79/409/EEC, OJ L103 of 25.04.1979
Directiva 76/160/EEC, OJ L31 din 5.02.1976Directiva 91/676/EEC, OJ L375 din 31.12.1991Directiva 91/271/EEC, OJ L135 din 30.05.1991Directiva 92/43/EEC, OJ L206 din 22.07.1992Directiva 79/409/EEC, OJ L103 din 25.04.1979
Produce a river basin management plan (RBMP) for each river basin district which must include a summary of pressures and impacts of human activity on groundwater status, a presentation in map form of monitoring results, a summary of the economic analysis of water use, a summary of protection programmes, and control and remediation measures.
Să realizeze un plan de management al bazinului hidrografic (RBMP) pentru fiecare district de bazin hidrografic, care să includă un rezumat al presiunilor și impacturilor activităţilor umane asupra stării apelor subterane, o prezentare sub formă de hartă a rezultatelor monitoring-ului, un rezumat al analizei economice a utilizării apei, un rezumat al programelor de protecţie și al măsurilor de control și remediere.
The f i first RBPM is scheduled to be published by the end of 2009.
Este programat ca primele planuri de management bazinale să fi e publicate până la sfârșitul anului 2009.
A review is then planned by the end of 2015 and every six years thereafter.
Revizuirea lor este apoi planificată la sfârșitul anului 2015 și apoi la fiecare 6 ani.