natgillin/translations-raw huggingface dataset:
BELGIUM v COMMISSION which went further than the express obligations laid down in Article 6(2) of Regulation No 3887/92.
BELGIA/COMISIA indicații pertinente, care depășește obligațiile exprese prevăzute la articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul nr. 3887/92.
The Court of First Instance then accepted, at paragraph 52 of the judgment under appeal, that the legislation in force at the relevant time did not expressly require Member States to use the inspection procedures prescribed by the Commission in its summary report.
Tribunalul a admis apoi, la punctul 52 din hotărârea atacată, că reglementarea în vigoare la momentul faptelor nu impunea în mod expres statelor membre să recurgă la modalitățile de control prescrise de Comisie în raportul său de sinteză.
However, according to the Court’s reasoning, based on Case C-8/88 Germany v Commission [1990] ECR I-2321, paragraph 16, and Case C-468/02 Spain v Commission, paragraph 35, those obligations to take action in response to anomalies detected by a GIS stemmed, in some cases implicitly, from the rules in force, whereby it is for the Member States to organise an effective system of checks and supervision.
Totuși, potrivit raționamentului Tribunalului, sprijinindu-se în acest sens pe jurisprudența care rezultă din Hotărârea Curții din 12 iunie 1990, Germania/Comisia (C-8/88, Rec., p. I-2321, punctul 16), și din Hotărârea Curții din 14 aprilie 2005, Spania/Comisia (C-468/02, punctul 35), aceste obligații de a reacționa la anomaliile evidențiate de SIG decurgeau, uneori implicit, din reglementarea în vigoare, în temeiul căreia statelor membre le revine sarcina de a organiza un sistem eficient de control și de supraveghere.
The Court of First Instance stated in paragraphs 53 and 54 of the judgment under appeal that it followed from those rules that Member States are required to organise a series of administrative and on-the-spot checks to ensure that the substantive and formal conditions for granting aid are correctly observed.
Tribunalul a precizat, la punctele 53 și 54 din hotărârea atacată, că din această reglementare rezultă că statele membre sunt obligate să organizeze un ansamblu de controale administrative și de controale la fața locului care să permită să se asigure că sunt corect îndeplinite condițiile de fond și de formă privind acordarea ajutoarelor.
Moreover the Court pointed out that it was also clear from caselaw that the administrative checks preceding on-the-spot checks must be carried out in such a way as to enable the national authorities to draw all possible conclusions, be they matters of certainty or of doubt, regarding compliance with the conditions for granting aid (see in particular Case C-41/94 Germany v Commission [1996] ECR I-4733, paragraph 17, and Case C-468/02 Spain v Commission, paragraph 40).
Pe de altă parte, Tribunalul a indicat că din jurisprudență reiese de asemenea necesitatea efectuării controlului administrativ, care precedă controalele la fața locului, astfel încât să permită autorităților naționale să tragă toate concluziile posibile, fie că acestea determină certitudini sau îndoieli, cu privire la respectarea condițiilor de acordare a ajutoarelor (a se vedea în special Hotărârea din 3 octombrie 1996, Germania/Comisia, C-41/94, Rec., p. I-4733, punctul 17, și Hotărârea Spania/Comisia, citată anterior, punctul 40).
The Court then found in paragraph 55 of the judgment under appeal that, faced with the risk of loss for the EAGGF clearly identified during the administrative check, inaction on the part of the Belgian authorities would clearly amount to a failure to adopt the controls implicitly required in order to comply with one of the explicit rules in force at the relevant time.
Tribunalul a considerat apoi, la punctul 55 din hotărârea atacată, că inacțiunea autorităților belgiene față de un risc de pierdere pentru FEOGA, identificat în mod clar cu ocazia controlului administrativ, ar echivala cu lipsa adoptării măsurilor de control care sunt implicit necesare pentru respectarea uneia dintre normele explicite în vigoare la momentul faptelor.
The Court concluded in paragraph 57 of the judgment under appeal that the Belgian authorities were therefore required to take action in response to the anomalies detected by the GIS.
Tribunalul a concluzionat, la punctul 57 din hotărârea atacată, că autoritățile belgiene erau, așadar, obligate să reacționeze la anomaliile evidențiate de SIG.
With regard to the measures adopted by the Kingdom of Belgium, the Court found in paragraph 62 of the judgment under appeal that, in those circumstances and in view of the facts established during the checks carried out in May 2001, the Commission was entitled to entertain serious doubts as to whether the areas declared were correct and whether the checks carried out were effective.
Or, în ceea ce privește măsurile adoptate de Regatul Belgiei, Tribunalul a considerat, la punctul 62 din hotărârea atacată, că, în aceste condiții și având în vedere faptele constatate cu ocazia verificărilor efectuate în cursul lunii mai a anului 2001, Comisia a putut manifesta îndoieli serioase cu privire la exactitatea suprafețelor declarate și la eficiența controalelor realizate.
In paragraphs 65 to 70 of the judgment under appeal, the Court accepted the Commission’s argument that owing to the late input of the data into the GIS some files had escaped on-the-spot checking.
Apoi, la punctele 65-70 din hotărârea atacată, Tribunalul a admis argumentul Comisiei potrivit căruia, din cauza unei codări tardive a datelor în SIG, unele dosare ar fi putut fi sustrase unui control la fața locului.
The Court held in particular:
Tribunalul a considerat în special că:
‘69 As the Belgian Government has failed to adduce relevant evidence to overturn the Commission’s findings regarding the absence of on-the-spot checks because of late input of data, the conclusion must be drawn that a number of files escaped such checking (see to that effect Case C-307/03 Italy v Commission, not published in the ECR, paragraphs 33 to 35).
„69 Întrucât guvernul belgian nu a prezentat elemente pertinente care să permită contrazicerea constatărilor Comisiei cu privire la absența controlului la fața locului din cauza unei codări tardive, se impune concluzia că un anumit număr de dosare a fost sustras unui astfel de control (a se vedea în acest sens Hotărârea Curții din 10 noiembrie 2005, Italia/Comisia, C-307/03, nepublicată în Recueil, punctele 33-35).
70 That finding is not called into question by the fact that no provision relating to the EAGGF required graphic data to be entered before 31 August of each year.
70 Această concluzie nu este pusă în discuție de faptul că niciun text privind FEOGA nu prevedea o codare grafică înainte de data de 31 august a fiecărui an.
The absence of express obligations is not capable of dispelling doubts arising from the absence of on-the-spot checks.
Întradevăr, lipsa unor obligații prevăzute explicit nu poate să înlăture îndoielile provocate de lipsa controlului la fața locului.
In any event, since that delay leads to an absence of checks, it infringes the general obligation to be in a position to carry out such checks.
În orice caz, din moment ce această întârziere determină o lipsă a controlului, aceasta contravine obligației generale de a putea efectua astfel de controale.
Also, the fact that on-the-spot checks were conducted after 31
De asemenea, faptul că au fost efectuate controale la fața locului după 31 august și că acestea au determinat corecții nu
August and gave rise to corrections does not mean that all the necessary checks were carried out and does not show that such on-the-spot checks were the result of an effective risk analysis carried out after 31 August.’
BELGIA/COMISIA înseamnă că toate controalele necesare au fost efectuate și nu demonstrează că aceste controale la fața locului erau rezultatul unei analize eficiente a riscurilor efectuate după 31 august.”
Hence, the Court concluded, in paragraphs 71 and 72 of that judgment, that the applicant Member State had not adduced sufficient evidence to allay the Commission’s serious and reasonable doubts regarding the reliability of the checks, those doubts arising from the failure to take sufficient account of the anomalies detected by the GIS and the absence of checks.
Prin urmare, Tribunalul a concluzionat, la punctele 71 și 72 din această hotărâre, că statul membru reclamant nu a prezentat elemente suficiente care să permită contrazicerea îndoielilor serioase și rezonabile ale Comisiei în raport cu fiabilitatea controalelor, îndoieli provocate de neluarea în considerare suficientă a anomaliilor evidențiate de SIG și de lipsa controalelor.
It therefore considered that the Commission was entitled to apply a financial correction.
Prin urmare, potrivit Tribunalului, Comisia era îndreptățită să aplice o corecție financiară.
In those circumstances, the first plea and the first part of the second plea were rejected.
În aceste condiții, primul motiv, precum și primul aspect al celui de al doilea motiv au fost respinse.
As regards the second part of the second plea, alleging an absence of real risk of loss for the EAGGF, and the third plea, alleging that the flatrate correction is disproportionate to the loss actually suffered by the EAGGF, which the Court of First Instance decided to deal with jointly, the latter did not accept the method of calculation put forward by the Kingdom of Belgium to demonstrate the allegedly disproportionate nature of the financial corrections applied.
În ceea ce privește al doilea aspect al celui de al doilea motiv, întemeiat pe lipsa unui risc real de pierdere pentru FEOGA, și al treilea motiv, întemeiat pe caracterul disproporționat al corecției forfetare în raport cu prejudiciul pe care l-ar fi suferit efectiv FEOGA, pe care Tribunalul a hotărât să le trateze împreună, acesta nu a reținut metoda de calcul prezentată de Regatul Belgiei pentru a demonstra caracterul pretins disproporționat al corecțiilor financiare aplicate.
It stated in particular, in paragraphs 88 and 90 of the judgment under appeal, that the extrapolations submitted by the Belgian Government, designed to show the maximum loss sustained by the EAGGF, failed to take into account the recovery of undue payments, and that it was impossible to know whether or not they included the files that were entered into the system late.
Tribunalul a subliniat la punctele 88 și 90 din hotărârea atacată în special că extrapolările prezentate de guvernul belgian, menite să demonstreze prejudiciul maxim suportat de FEOGA, nu țin seama de recuperarea plăților necuvenite și că nu se poate ști dacă acestea includ sau nu includ dosarele care au făcut obiectul unei codări tardive.
Since that Member State was unable to show the maximum loss sustained by the EAGGF, the Court concluded in paragraphs 92 and 93 of the judgment under appeal that the Commission was entitled to impose a flatrate correction and that, as that correction had been set at 2%, the lowest rate provided for in the Guidelines, and the Guidelines had not been challenged by the Kingdom of Belgium, that correction could not by definition have infringed the principle of proportionality.
Întrucât acest stat membru nu a putut demonstra prejudiciul maxim suferit de FEOGA, Tribunalul a concluzionat, la punctele 92 și 93 din hotărârea atacată, că o corecție forfetară putea fi impusă în mod justificat de Comisie și că, întrucât corecția a fost stabilită la cel mai scăzut nivel prevăzut de orientări, și anume 2 %, și întrucât aceste orientări nu au fost contestate de Regatul Belgiei, această corecție nu putea, prin ipoteză, să fi încălcat principiul proporționalității.
The Court therefore rejected the second part of the second plea and the third plea.
Prin urmare, Tribunalul a respins al doilea aspect al celui de al doilea motiv, precum și al treilea motiv.
In those circumstances, the application was dismissed and the Kingdom of Belgium was order to pay the costs.
În aceste condiții, acțiunea a fost respinsă și Regatul Belgiei a fost obligat la plata cheltuielilor de judecată.
IV — Forms of order sought
IV — Concluziile părților
In this appeal, the Kingdom of Belgium is asking the Court of Justice:
În cadrul prezentului recurs, Regatul Belgiei solicită Curții:
— to set aside the judgment under appeal and annul the contested decision;
— anularea hotărârii atacate și a deciziei în litigiu;
— in the alternative, to set aside the judgment under appeal and, under its unlimited jurisdiction, to reduce the financial correction to EUR 1 491 085;
— în subsidiar, anularea hotărârii atacate și, în temeiul competenței sale de fond, reducerea corecției financiare la un cuantum de 1 491 085 de euro;
— in the further alternative, to set aside the judgment under appeal and refer the case back to the Court of First Instance;
— în continuare în subsidiar, anularea hotărârii atacate și trimiterea cauzei Tribunalului;
— to order the Commission to pay the costs incurred before the Court of First Instance and the Court of Justice.
— obligarea Comisiei la plata cheltuielilor de judecată efectuate în procedura în fața Tribunalului și a Curții.
The Commission contends that the Court should dismiss the appeal and order the Kingdom of Belgium to pay the costs.
În memoriul său în apărare, Comisia solicită respingerea recursului și obligarea Regatului Belgiei la plata cheltuielilor de judecată.
V — The grounds of the appeal
V — Motivele recursului
In support of its appeal, the Kingdom of Belgium puts forward in essence five grounds on which the judgment under appeal should be set aside, alleging respectively:
În susținerea recursului formulat, Regatul Belgiei invocă, în esență, cinci motive de anulare a hotărârii atacate, întemeiate pe:
— distortion of the facts;
— o denaturare a faptelor;
— infringement of the obligation to provide adequate reasons;
— încălcări ale obligației de motivare;
— infringement of the principle of proportionality; and
— o încălcare a principiului proporționalității și, respectiv,
— an error of law concerning the absence of unlimited jurisdiction on the part of the Community Courts concerning the amounts of financial corrections imposed by the Commission in respect of the EAGGF.
— o eroare de drept în ceea ce privește lipsa competenței de fond a instanțelor comunitare privind cuantumul corecțiilor financiare stabilite de Comisie în domeniul FEOGA.
A — First ground of appeal: distortion of the facts
A — Cu privire la primul motiv, întemeiat pe o denaturare a faptelor
The Kingdom of Belgium submits that the Court of First Instance distorted the facts in finding in particular, in paragraph 47 of the judgment under appeal, that ’where the GIS shows, during the administrative checks, that the area declared in an aid application is greater than the GIS area, that discrepancy constitutes an anomaly indicating a potential irregularity in that application’, since, ’if the GIS area corresponds more closely to the actual area than the area declared in the aid application, the payment of area aid on the basis of the area claimed leads to undue payment to the applicant and hence a loss for the EAGGF.’
Regatul Belgiei susține că Tribunalul a denaturat faptele în special atunci când a constatat, la punctul 47 din hotărârea atacată, că, „în cazul în care SIG evidențiază, cu ocazia controlului administrativ, că suprafața declarată într-o cerere de ajutor este superioară suprafeței SIG, o astfel de diferență constituie o anomalie care indică o posibilă neregulă a acestei cereri”, întrucât, „dacă suprafața SIG corespunde mai mult suprafeței reale decât cea declarată în cererea de ajutor, atunci plata ajutorului pentru suprafață în funcție de suprafața solicitată determină o plată nedatorată în favoarea solicitantului și, așadar, o pierdere pentru FEOGA”.
Such an assertion demonstrates a misunderstanding as to how the GIS set up by the Kingdom of Belgium functions.
O astfel de afirmație ar demonstra o înțelegere greșită a funcționării SIG instituit de Regatul Belgiei.
According to the appellant, it constitutes a distortion of the facts in so far as the Court of First Instance considers the GIS to be a measuring instrument providing data that is closer to the actual area data than the data declared by the farmers and that that system consequently made it possible to detect anomalies and identify clearly risks of losses for the EAGGF.
În opinia sa, aceasta ar constitui o denaturare a faptelor în măsura în care Tribunalul consideră SIG drept un instrument de măsură care se apropie mai mult de datele de suprafață reale decât de cele declarate de agricultori și, prin urmare, consideră că acest sistem permitea constatarea anomaliilor și identificarea clară a riscurilor de pierderi pentru FEOGA.
According to that Member State, the GIS served only to identify agricultural parcels and to detect overlapping parcels and duplicate declarations and did not enable the actual areas of the parcels to be determined, in particular because some of the photographic images used were old.
Or, în opinia acestui stat membru, sistemul SIG nu servea decât la identificarea parcelelor agricole și la detectarea suprapunerilor de parcele, precum și a declarațiilor duble, fără a permite stabilirea suprafețelor reale ale parcelelor, în special din cauza vechimii anumitor fotografii utilizate.
The Commission for its part contends that the meaning the Court intended to convey in paragraph 47 of the judgment under appeal was not that the GIS was a measuring instrument but that the difference between the areas declared and the GIS areas raised serious doubts as to the accuracy of the areas declared by the farmers.
Comisia susține, în ceea ce o privește, că Tribunalul nu ar fi apreciat, la punctul 47 din hotărârea atacată, că SIG este un instrument de măsură, ci că neconcordanța dintre suprafața declarată și suprafața SIG putea să determine îndoieli serioase cu privire la corectitudinea suprafeței declarate de agricultor.
Furthermore, the objective assigned to the GIS by the Kingdom of Belgium is inadequate
În plus, obiectivul atribuit SIG de către Regatul Belgiei ar fi insuficient în raport cu cerințele impuse de articolul
BELGIUM v COMMISSION as regards the requirements laid down by Article 6(2)(a) of Regulation No 3887/92, which provides that the administrative checks on aid applications must include in particular cross-checks.
6 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul nr. 3887/92, potrivit căruia controlul administrativ al cererilor de ajutor cuprinde în special verificări încrucișate.
Use of the phrase ’in particular’ necessarily implies that the administrative checks include measures other than cross-checks.
Folosirea adverbului „în special” ar implica în mod necesar că acest control administrativ cuprinde și alte măsuri decât exclusiv aceste verificări încrucișate.
In paragraph 47 of the judgment under appeal the Court of First Instance proceeded on the basis that, where the area declared in the aid application was greater than the GIS area, that constituted an anomaly indicating a potential irregularity in that application.
Se impune observarea faptului că, la punctul 47 din hotărârea atacată, Tribunalul a plecat de la constatarea că, în cazul în care suprafața declarată în cererea de ajutor este superioară suprafeței SIG, acest lucru constituie o anomalie care indică o posibilă neregulă a acestei cereri.
In such a case and assuming the GIS area corresponded more closely to the actual area than the area declared in the aid application, the Court of First Instance merely intended to make the point that in those circumstances the payment of area aid on the basis of the area declared could lead to an undue payment to the applicant and, hence, a loss to the EAGGF.
Întradevăr, în această ipoteză și presupunând că suprafața SIG corespunde mai mult suprafeței reale decât cea declarată în cererea de ajutor, Tribunalul a înțeles doar să constate că, în aceste condiții, plata ajutorului pentru suprafață în funcție de suprafața declarată putea determina o plată nedatorată în favoarea solicitantului și, astfel, o pierdere pentru FEOGA.
However, the Court of First Instance did not state that the GIS constituted a reliable measuring instrument, as the Kingdom of Belgium appears to allege.
Tribunalul nu a afirmat însă nicidecum că SIG constituie un instrument de măsură fiabil, astfel cum pare să îi reproșeze Regatul Belgiei.
Responding to that Member State’s assertions regarding the lack of precision of GIS data, on the contrary it stated in paragraph 48 of the judgment under appeal that the lack of precision of such data did not mean they were unimportant, but rather implied that the risk of loss for the EAGGF could not be discounted.
Răspunzând afirmațiilor acestui stat membru cu privire la imprecizia datelor SIG, Tribunalul a subliniat în schimb, la punctul 48 din hotărârea atacată, că imprecizia acestor date nu înseamnă că acestea nu sunt importante, ci că, dimpotrivă, implică faptul că riscul de pierdere pentru FEOGA nu poate fi exclus.
The Court thus acknowledged that the GIS data lacked precision.
Tribunalul a recunoscut astfel imprecizia datelor SIG.
Nevertheless, making the point that such lack of precision meant it was not possible to know whether or not such loss had actually been incurred, it concluded that the anomalies thus revealed indicated a risk of loss for the EAGGF.
Totuși, constatând că o astfel de imprecizie nu permite să se știe dacă această pierdere este sau nu este reală, Tribunalul a concluzionat că anomaliile astfel evidențiate indică un risc de pierdere pentru FEOGA.
In fact, in paragraph 49 of the judgment under appeal in particular, the Court of First Instance inclined to regard the GIS not as a measuring instrument but as an instrument for checking, whereby areas declared could be determined.
În realitate, Tribunalul, în special la punctul 49 din hotărârea atacată, tinde să considere SIG nu un instrument de măsură, ci un instrument de control prin intermediul căruia suprafețele declarate pot fi evaluate.
It did not therefore intend to attribute greater reliability to GIS area data than to data contained in aid applications.
Astfel, Tribunalul nu a intenționat să confere mai multă fiabilitate datelor referitoare la suprafețe din SIG decât celor provenite din cererile de ajutoare.
As regards the capacity of the GIS to detect anomalies, both the areas declared and the GIS areas were ultimately derived from the declarations made by farmers, the areas declared being those indicated by the latter on the aid application forms, the GIS areas being those resulting from the hand-written markings made by the latter on aerial photographic images.
În ceea ce privește capacitatea SIG de a evidenția anomalii, trebuie să se constate că atât suprafețele declarate, cât și suprafețele SIG proveneau în cele din urmă din declarații ale agricultorilor, primele corespunzând suprafețelor indicate de aceștia din urmă în formularele de cerere de ajutor, iar celelalte rezultând din marcajul manual efectuat de aceștia pe fotografiile aeriene.
In the absence of on-the-spot checks or any other additional checks, neither the areas declared nor those extracted from the GIS could be confirmed as accurate.
Or, în lipsa controlului la fața locului sau a oricărei alte verificări complementare, nici suprafețele declarate, nici cele rezultate din SIG nu puteau fi confirmate ca fiind exacte.
Therefore, a contradiction between those two sources of information was likely to constitute an anomaly (see, to that effect, Case C-377/99 Germany v Commission [2002] ECR I-7421, paragraph 48, and Case C-183/03 Germany v Commission [2006] ECR I-2, paragraphs 61 and 62).
Prin urmare, contradicția dintre aceste două surse de informații putea constitui o anomalie (a se vedea în acest sens Hotărârea din 19 septembrie 2002, Germania/Comisia, C-377/99, Rec., p.
The Court of First Instance was therefore right, in paragraph 47 of the judgment under appeal, to find that, where the GIS revealed during an administrative check that the area declared was greater than the GIS area, that discrepancy constituted an anomaly indicating a potential irregularity in the application.
I-7421, punctul 48, precum și Hotărârea din 12 ianuarie 2006, Germania/Comisia, C-183/03, punctele 61 și 62).