natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Using natural capital often involves trade-offs between these functions and services.
adesea,utilizarea capitalului natural implică realizarea unor compromisuri între aceste funcţii şi servicii.
For example, if it is too intensively used for emissions and waste it can lose its capacity to provide flows of goods and services: coastal waters that receive pollution and excess nutrients will not be able to support previous levels of fish stocks.
De exemplu, dacă sunt prea intens folosite, conducând la producerea de emisii şi deşeuri, se poate pierde capacitatea proprie de a oferi fluxuri de bunuri şi servicii: apele de coastă, care primesc poluanţi şi nutrienţi în exces, nu vor fi capabile să menţină nivelurile anterioare ale stocurilor de peşte.
European land cover in 2006, main land-cover categories of Europe
Harta 6.1 tipuri de acoperiri de terenuri europene în 2006, principalele categorii de acoperiri de terenuri din europa în sechestrarea geologică a carbonului şi asupra emisiilor de gaze cu efect de seră.
Artificial areas
Zone artificiale
Arable land andpermanent crops
Teren arabil şi culturi permanente
Semi–natural vegetation
Vegetaţie semi-naturală
Open spaces/bare soils
Spaţii deschise / soluri sterpe
Note:
În afara acoperirii datelor notă:
Based on Corine land cover 2006; data coverage includes all 32 EEA member countries — with the exception of Greece and the United Kingdom — and 6 EEA cooperating countries.
Pe baza cOriNe Land cover 2006; acoperirea datelor include toate cele 32 de ţări membre aeM – cu excepţia Greciei şi Marii Britanii – şi cele 6 ţări care cooperează cu aeM.
Source: EEA, ETC Land Use and Spatial Information.
Sursa: aeM, cte pentru Utilizarea terenului şi informaţii Spaţiale.
Soil degradation across Europe
Caseta 6.2 Degradarea solului în europa
Soil degradation is a major environmental concern with many dimensions, including:
Degradarea solului este o preocupare majoră de mediu, cu multe dimensiuni, incluzând: gestionarea apei, a fluxurilor terestre de carbon, a terenurilor de bază pentru producerea gazelor cu efect de seră din surse naturale şi adsorbţia ciclurilor de nutrienţi.
•Soil erosion is the wearing away of the land surface by water and wind.
• Eroziunea solului este suprafaţa solului îndepărtată de apă şi de vânt.
The main causes of soil erosion are inappropriate land management practices, deforestation, overgrazing, forest fires and construction activities.
De exemplu, resursele solului joacă un rol important în cadrul balanţei terestre de carbon şi pot contribui la atenuarea schimbărilor climatice şi la adaptarea la schimbări climatice.
Erosion rates are very sensitive to both climate and land use, as well as to detailed conservation practice at the field level.
Cu toate acestea, aproximativ 45% din solurile minerale din Europa au un conţinut scăzut sau foarte scăzut de materie organică ( 02 % carbon organic) şi 45% au un conţinut mediu (26 % carbon organic), iar solurile conţinând materie organică sunt, în prezent, în scădere.
Given the very slow rate of soil formation, any soil loss of more than 1 tonne per hectare per year can be considered as irreversible over a time span of 50–100 years.
Mai mulţi factori sunt responsabili pentru deficitul materiei organice în sol, iar mulţi dintre ei se referă la activitatea umană.
Water erosion affects 115 million hectares (ha) of soil or 12 % of Europe's total land area, and wind erosion 42 million ha. The Mediterranean region is the most affected.
Aceşti factori includ transformarea păşunilor, pădurilor şi a vegetaţiei naturale în terenuri arabile; arătură având brazdă adâncă a solurilor arabile; drenaj, utilizarea îngrăşământului pe bază de azot; cultivarea solurilor de turbă; rotaţia culturilor, având un procent redus de ierburi.
•Soil sealing occurs when agricultural or other rural land is built on and all soil functions are lost.
• Impermeabilizarea solurilor apare atunci când terenurile agricole sau alte terenuri rurale sunt folosite în construcţii şi toate funcţiile solului sunt pierdute.
On average, built-up areas take up around 4 % of the total area of Member States, but not all of this is actually sealed.
În medie, zonele construite reprezintă în jur de 4% din suprafaţa totală a statelor membre, dar nu toate acestea sunt de fapt impermeabile.
In the decade 1990–2000, the sealed area in the EU-15 increased by 6 %, and the demand for new construction sites for urban sprawl and for transport infrastructures is continuing to rise.
În deceniul 1990 - 2000, în Ue15, zona impermeabilizată a crescut cu 6%, iar cererea pentru şantierele noi de construcţii, pentru extinderea aşezărilor urbane şi pentru infrastructura de transport, continuă să crească.
•Salinisation of soils results from human interventions such as inappropriate irrigation practices, use of salt-rich irrigation water and/or poor drainage conditions.
Este vital să fie sprijinite ecosistemele sănătoase (Capitolul 3), în timp ce accesul la apă curată este esenţială pentru sănătatea umană (Capitolul 5).
Elevated salt levels in soil limit its agro-ecological potential and represent a considerable ecological and socioeconomic threat to sustainable development.
În plus, apa este o resursă cheie naturală legată de producţia agricolă, forestieră şi producţia industrială, consumul casnic şi producţia de energie (Capitolul 4).
Salinisation affects around 3.8 million ha in Europe.
Salinizare afectează aproximativ 3.8 milioane ha în europa.
The most affected areas are Campania in Italy and the Ebro Valley in Spain, but areas in Greece, Portugal, France and Slovakia are also affected.
Zonele cele mai afectate sunt: campania în italia şi ebro vale în Spania, dar sunt de asemenea afectate şi zone din Grecia, Portugalia, Franţa şi Slovacia.
•Desertification means land degradation in arid, semi-arid and dry sub-humid areas resulting from various factors, including climatic variations and human activities.
• Deşertificarea înseamnă degradarea solului în zonele aride, semiaride şi uscat-subumede, determinate diverşi de factori, incluzând variaţiile climatice şi activităţile umane.
Droughts are also associated with or lead to an increased soil erosion risk.
Seceta este, de asemenea, asociată sau conduce la un risc crescut de eroziune a solului.
Desertification is a problem in parts of the Mediterranean and central and eastern Europe.
Deşertificarea este o problemă în unele părţi din Marea Mediterană şi din europa centrală şi de est.
•Soil contamination is a widespread problem in Europe. The most frequent contaminants are heavy metals and mineral oil.
• Contaminarea solului este o problemă larg răspândită în europa. cei mai frecvenţi agenţi de contaminare sunt metalele grele şi uleiul mineral.
The number of sites where potentially polluting activities have taken place now stands at approximately 3 million (a).
În acest moment, numărul de situri unde activităţile potenţial poluante sau desfăşurat, se ridică la aproximativ 3 milioane (a).
Source: Based on SOER 2010
Sursa: Bazat pe SOer 2010 evaluarea tematică privind solul.
Thematic assessment — Soil.
Se aşteaptă ca, în viitor, schimbările climatic să înrăutăţească situaţia.
Occurrence of floods in Europe, 198–2009
Principalele episoade de secetă în europa, 2000 - 2009
Flood events in Europe, 1998–2009Number of events
Inundaţiile în Europa 1998 - 2009Numărul de evenimente
> 9 Source: EEA.
> 9 Sursa: aeM, cte pentru Utilizarea terenului şi informaţii Spaţiale.
The Water Framework Directive (WFD) (11) is the key policy approach aimed at tackling these challenges.
Directiva Cadru privind Apa (DCA) (11) reprezintă cheia politicii de abordare care vizează aceste provocări.
It sets ecological limits to human water use and management.
Aceasta stabileşte limitele ecologice de utilizare şi gestionarea apei.
Furthermore, it obliges EU Member States and regional authorities to take coordinated measures regarding, for example, agriculture, energy, transport and housing, within the context of rural and urban spatial planning, while also taking biodiversity conservation concerns into account.
În plus, obligă statele membre UE şi autorităţile regionale să ia măsuri coordonate în ceea ce priveşte, de exemplu, agricultura, energia, transportul şi construirea locuinţelor, în contextul amenajării teritoriului rural şi urban, luând de asemenea în considerare conservarea biodiversităţii.
As noted already (Chapters 3 and 4), a first look at river basin management plans, shows that strong efforts are needed in the coming years to achieve good ecological status by 2015.
După cum sa menţionat deja (Capitolul 3 şi 4), o primă privire asupra planurilor de management bazinal, arată că sunt necesare eforturi puternice în următorii ani pentru a atinge o stare ecologică bună până în 2015.
For the WFD to be successful, integrated management of river basins is crucial, involving relevant stakeholders in identifying and implementing spatially-differentiated measures that often involve trade-offs between different interests.
Pentru ca DCA să aibă succes, este crucial un management integrat al bazinelor hidrografice, implicând părţile interesate relevante în identificarea şi punerea în aplicarea măsurilor spaţial-diferenţiate care implică adesea compromisuri între diferitele interese.
The management of flood risks, in particular the relocation of dykes and reestablishment of flood plains, requires integrated urban and land-use planning.
Cu toate acestea, consumul european, depăşeşte deja de două ori propriile sale producţii din resurse naturale regenerabile (12).
Linked yet competing issues: water-energy-food-climate
Caseta 6.3 Legate, probleme care încă se întrec unele pe altele: apă-energie-produse alimentare-climă celpuţinlascarăglobală.Europaesteunimportatorşiunexportatordeproduse agricole.
Water makes vital contributions to economic activities including agriculture and energy production, and as a key transport route. As a connecting system it is also exposed to many different pressures and links the effects of some economic activities to others, for example agriculture via nutrient run-off to fishing.
apa oferă contribuţii vitale activităţilor economice, inclusiv agriculturii şi producţiei de energie şi rutelor cheie de transport. ca şi un sistem de conectare este de asemenea expusă diferitelor presiuni şi leagă efectele unor activităţi economice cu altele, de exemplu agricultură via deversări de nutrienţi, spre pescuit. clima afectează, atât cererea, cât şi oferta de energie şi apă, iar conservarea energiei şi procesul de extracţie a apei au un potenţial de schimbare climatică.
Climate affects both the supply and demand for energy and water, and energy conversion and water extraction processes have the potential to contribute to climate change.
La nivelul Ue, cât şi la niveluri naţionale, există diferite politici sectoriale şi de mediu, precum şi măsuri care pot intra în conflict cu managementul apei şi obiectivul realizării unei bune stări ecologice a corpurilor de apă. exemple sunt politicile pentru culturi bio-energetice şi de energie hidro, promovarea agriculturii prin irigare, dezvoltarea turismului şi extinderea căilor navigabile interioare.
At the EU and national levels, there are different sectoral and environmental policies and measures that may conflict with water management and the objective of achieving a good ecological status of water bodies.
Presiunile pieţei, dezvoltarea tehnologică şi intervenţiile politice au dus la o tendinţă pe termen lung de a concentra producţia agricolă pe suprafeţele agricole mai fertile în Europa, în timp ce sa renunţat la terenurile agricole marginale sau de distanţă. Intensificarea asociată conduce la presiunea de mediu asupra resurselor de apă şi sol, în zonele agricole intensive.
Examples are policies for bioenergy crops and hydro-energy, the promotion of irrigated agriculture, the development of tourism, and expanding inland waterway transport.
Între timp, mai multe terenuri acoperite cu vegetaţie naturală poate furniza alte servicii ecosistemului, cum ar fi aceea de sechestrarea carbonului de către păduri.
The Water Framework Directive provides options to develop integrated resource management at water basin level.
Directiva cadru privind apa furnizează opţiuni de a dezvolta gestionarea integrată a resurselor la nivel bazinal. acest lucru ar putea contribui la un echilibru între obiectivele mai generale ale politicilor – de exemplu cele legate de energie şi de producţia agricolă, sau reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră – şi între beneficiile şi impactul asupra stării ecologice a corpurilor de apă, ecosistemelor terestre şi a zonelor umede adiacente.
This could help strike a balance between wider policy objectives — for examples related to energy and agricultural production, or reducing greenhouse gas emissions — as well as the benefits and impacts on the ecological status of water bodies, adjacent land ecosystems and wetlands.
Dimpotrivă – şi într-o perspectivă globală – transformarea pădurilor şi păşunilor în terenuri agricole este unul dintre cele mai importante drivere pentru pierderea habitatului şi a creşterii emisiilor de gaze cu efect de seră la nivel mondial.
Ecological footprint compared with biocapacity (left), and different components of the footprint (right) in EEA countries, 1961–2006
Amprenta ecologică comparată cu biocapacitatea (stânga) şi cu diferitele componente ale amprentei (dreapta) în ţările AeM 1961 - 2006 fertile, resursele adecvate şi apa curată, precum şi a ecosistemelor naturale ce servesc drept rezervoare de carbon, diversitatea genetică şi de suport pentru aprovizionarea cu alimente.
Carbon footprint (gha/per person)
Amprenta ecologică(gha / per persoană)
Ecological footprint (gha/per person)
Amprenta de carbon(gha / per persoană)
Biocapacity (gha/per person)
Biocapacitatea(gha / per persoană)
Food, fiber, timber and built footprint (gha/per person)
Alimente, fibre, cherestea şi amprenta construită(gha / per persoană) notă:
The ecological footprint is a measure of the area needed to support a population's lifestyle. This includes the consumption of food, fuel, wood, and fibres.
amprenta ecologică este o măsură a suprafeţei necesare pentru a sprijini un stil de viaţă al populaţiei. acest lucru include consumul de alimente, combustibil, lemn şi fibre.
Polution, such as carbon dioxide emisions, is also counted as part of the footprint.
Poluarea, cum ar fi emisiile de dioxid de carbon, este de asemenea considerată ca o parte a amprentei.
Source: Global Footprint Network (
Sursa: reţeaua Globală de amprente (
Conversely — and in a global perspective — the conversion of forests and grasslands to agricultural land is one of the most important drivers for habitat loss and greenhouse gas emissions worldwide.
Gestionarea specifică a capitalului natural şi a serviciilor ecosistemelor oferă, mai mult decât oricând, un concept integrat care se ocupă cu o serie de priorităţi de mediu, precum şi de conexiunile care se exercită asupra lor.
There are clear links between the use of farmland in Europe and global agricultural trends, and both relate to environmental trends.
Există legături clare între utilizarea terenurilor agricole în Europa şi tendinţele globale agricole, ambele referindu-se la tendinţele de mediu.
Trade-offs associated with intensifying farming and environmental
Un aspect important în acest sens este conservarea capitalului natural critic – cum ar fi solurile
Environmental challenges in a global context
Provocările de mediu în context global
Environmental challenges in Europe and in the rest of the world are intertwined
Provocările de mediu în europa se împletesc cu cele din restul lumii
There is a two-way relationship between Europe and the rest of the world.
Există o relaţie cu două sensuri între Europa şi restul lumii.
Europe is contributing to environmental pressures and accelerating feedbacks in other parts of the world through its dependence on fossil fuels, mining products and other imports.
Europa contribuie la presiunile asupra mediului înconjurător şi accelerează feedback-urile în alte părţi ale lumii, prin dependenţa faţă de combustibilii fosili, produsele miniere şi celelalte importuri.
Conversely, in a highly interdependent world, changes in other parts of the world are increasingly felt closer to home, both directly through the impacts of global environmental changes, or indirectly through intensified socioeconomic pressures (1
Invers, într-o lume extrem de interdependentă, modificări în alte părţi ale lumii sunt resimţite din ce în ce mai aproape de casă, atât direct, prin impactul schimbărilor globale de mediu, cât şi indirect, prin intensificarea
Climate change is an obvious example.
Schimbările climatice reprezintă un exemplu evident.
Most of the growth in global greenhouse gas emissions is projected to occur outside Europe, as a result of increasing wealth in populous emerging economies.
Cea mai mare creşterea emisiilor globale de gaze cu efect de seră este prognozată să aibă loc în afara Europei, ca urmare a creşterii bogăţiei în economiile populaţiei emergente.
In spite of successful efforts to reduce emissions and a decreasing share in the global total, European societies continue to be major emitters of greenhouse gases (Chapter 2).
În ciuda eforturilor de succes de a reduce emisiile şi a scăderii cotei globale totale, societăţile europene continuă să fie emiţătorii majori de gaze cu efect de seră (a se vedea capitolul 2).
Many of the countries that are most vulnerable to climate change are
Multe dintre ţările care sunt cele mai vulnerabile la schimbările climatice sunt în afara continentului european, altele sunt vecinii noştri
outside the European continent, others are our direct neighbours (Often these countries are highly dependent on climate-sensitive sectors such as farming and fishing.
Deseori, aceste ţări depind foarte mult de sectoarele sensibile direcţi ( la climă, cum ar fi agricultura şi pescuitul.
Their adaptive capacity varies,
Capacitatea lor de adaptare variază, dar este adesea destul de scăzută, în special din cauza sărăciei
but is often rather low, in particular due to persistent poverty (The links between climate change, poverty and political and security risks and their relevance for Europe have been extensively
Au fost analizate pe larg legăturile dintre schimbările persistente ( climatice, sărăcia şi politica şi riscurile de securitate şi relevanţa acestora
analysed (
pentru Europa (
Biodiversity has continued to decline globally despite a few
Biodiversitatea a continuat să scadă la nivel global, în ciuda câtorva
The encouraging achievements and increased policy action (
Rata globală realizări încurajatoare şi a creşterii acţiunilor politice (
) ( global rate of species extinction is escalating and is now estimated to be up to 1 000 times the natural rate (11).
) ( de specii pe cale de dispariţie este în creştere, iar acum este estimată
Global sea-level rise and ocean acidification
Producţia primară netă destinată omului la nivel mondial
During the 20th century, global sea level rose by an average of 1.7 mm/year.
Caseta 7.1 Creşterea globală a nivelului mării şi acidifierea oceanelor
This was due to an increase in the volume of ocean water as a consequence of temperature rise, although inflow of water from melting glaciers and ice sheets is playing an increasing role.
În timpul secolului 20, nivelul mării la nivel mondial a crescut cu o medie de 1,7 mm / an. acest lucru sa datorat unei creşteri a volumului de apă din ocean, ca o consecinţă a creşterii temperaturii, deşi afluxul de apă din topirea gheţarilor joacă un rol tot mai important.
In the past 15 years, sea-level rise has been accelerating and averaged about 3.1 mm/year, based on data from satellites and tide gauges, with a significantly increasing contribution from the ice sheets of Greenland and Antarctica.
În ultimii 15 ani creşterea nivelului mării a fost accelerată şi a fost în medie de aproximativ 3,1 mm / an, în baza datelor provenite de la sateliţi şi de la măsurarea mareelor, cu o contribuţie semnificativă a creşterii blocurilor de gheaţă din Groenlanda şi antarctica.
Sea level is projected to rise considerably during this century and beyond.
Nivelul mării este prognozat să crească în mod considerabil în timpul acestui secol şi mai târziu.
However, since 2007, the 1990 level by the end of the century ( reports comparing the IPCC projections with observations show that sea level is currently increasing at an even greater rate than indicated by b c).
În 2007, iPcc a prezentat o creştere preconizată de 0,18 - 0,59 m peste a nivelul din 1990, până la sfârşitul secolului (
Recent estimates suggest, in case of unabated these projections (
). cu toate acestea, din 2007, rapoartele comparative între previziunile iPcc faţă de alte observaţii arată că nivelul mării este în prezent în creştere la o rată mai mare decât cele indicate de aceste prognoze (b
) ( greenhouse gas emissions, a projected global average sea-level rise of about 1.0 m or possibly (although unlikely) even up to 2.0 m, by 2100 ( d ).
). estimări recente sugerează, în cazul reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră, o proiecţie de creştere a mediei globale a nivelului mărilor de aproximativ 1,0 m sau, eventual, (deşi puţin probabil), chiar până la 2,0 m, până în 2100 (d
Ocean acidification is a direct consequence of CO emissions to the
acidifierea oceanelor este o consecinţă directă a emisiilor de cO în
2 atmosphere.
2 atmosferă.
The oceans have already taken up around a third of the CO
Oceanele au preluat deja până la aproximativ o treime din emisiile de cO produse de omenire de la revoluţia industrială. În timp ce
While this has limited the amount of CO in the atmosphere somewhat, it has come at the
2 acest lucru a limitat oarecum cantitatea de cO în atmosferă, sa ajuns la
2 price of a significant change to ocean chemistry.
2 preţul efectuării unei modificări semnificative a chimiei oceanului.
Evidence indicates that ocean acidification is likely to become a serious threat to many organisms and will have implications for food webs and ecosystems, for example, tropical coral reefs.
Dovezile indică faptul că acidificarea oceanelor ar putea deveni o ameninţare gravă pentru multe organisme şi va avea implicaţii pentru formarea lanţului trofic şi a ecosistemelor, de exemplu, pentru recifurile de corali tropicali.
It is expected that, at atmospheric carbon dioxide concentrations above 450 ppm, large areas of the polar oceans will probably become corrosive to shells of key marine calcifiers, an effect that will be strongest in the Arctic.
este de aşteptat ca, la concentraţii atmosferice de dioxid de carbon mai mari de 450 ppm, zone întinse ale oceanelor polare vor deveni, probabil, corozive pentru cochilii, conducând la calcifierea marină, un efect care va fi mai puternic în Oceanul arctic. rata de schimbare a chimiei oceanului este
The rate of change in ocean chemistry is high, and faster than previous ocean acidification-driven extinctions in the Earth's history ( e) ( f ).
Producţia primară netă destinată omului la nivel mondial (NPP0 e f mare, şi mai rapidă decât acidifierea anterioară a oceanului (
While such changes (40 %) or human-induced fires (7 %) (
În indusă terenurilor – (40%) sau incendii produse de om (7%) (
) ( figures should be treated with caution, they do give an indication of the substantial impact of humans on natural ecosystems.
) ( timp, acestea ar trebui să fie tratate cu prudenţă, întrucât dau un indiciu al impactului substanţial al oamenilor asupra ecosistemelor naturale.
Loss of biodiversity in other regions of the world affects European interests in several ways.
Pierderea biodiversităţii în alteregiuni ale lumii afectează interesele europene în mai multe moduri.
It is the world's poor that bear the brunt of biodiversity loss, as they are usually most directly reliant on functioning ecosystem services (14).
Săracii lumii poartă greul pierderii biodiversităţii, deoarece aceştia sunt, de obicei, cei mai direct dependenţi de funcţionarea serviciilor ecosistemelor (14).
Increases in poverty and inequality are likely to further fuel conflict and instability in regions that
Creşterea sărăciei şi inegalităţii sunt susceptibile în a alimenta şi mai mult conflictul şi
Page 136
Sinteză