natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In fly- tips, this environmentally dangerous liquid seeps straight into the ground, contaminating the land around and getting
Conducta va trebui să fie încastrată pentru patru traversări pe sub linii de cale ferată şi drumuri – toate acestea se vor face folosind tehnologie de ultimă oră.
Foreign investment is pouring in; a French hypermarket chain is set to open a branch in the town by the end of next year.
Investiţiile străine abundă; un lanţ francez de hipermarketuri a luat decizia de a deschide o filială în oraş până la sfârşitul anului următor.
A 5 000 seater sports and entertainment venue, a new five star hotel and trade centre are all under construction, fruits of Bulgaria's biggest Public Private Partnership project.
O sală de sport şi divertisment cu 5 000 de locuri şi un nou hotel de cinci stele, precum şi un centru comercial sunt toate în construcţie, roadele celui mai mare proiect de parteneriat public privat din Bulgaria.
"But it’s not just about neutralising, it’s about utilising as well," said landfill manager Plamen Kanazizov, "We are setting up a full-scale recycling section to extract metal, glass, plastic and paper with two different systems to deal with domestic and construction waste."
„Dar nu este vorba numai despre neutralizare, ci şi despre utilizare”, a spus directorul gropii de deşeuri, Plamen Kanazizov, „ noi înfiinţăm o secţiune de reciclare completă pentru a extrage metalele, sticla, plasticul şi hârtia, cu două sisteme diferite care să se ocupe de deşeurile menajere şi de cele din construcţii”.
His advice to towns planning their waste disposal systems and landfills is clear: "It’s all about the lifespan of the site, eventually it will fill, the battle is about doing everything possible to extend the site's use as far as you can through recycling the waste wherever possible."
Sfatul său pentru oraşele care planifică sistemele de eliminare a deşeurilor şi gropile de deşeuri este clar: „Totul ţine de durata de viaţă a gropii, în cele din urmă se va umple şi bătălia se duce pentru a face tot ce este posibil pentru a extinde utilizarea zonei pe cât de mult posibil prin reciclarea deşeurilor acolo unde este posibil”.
Ruse – EU funding buys enough time for the town to put itself back on its feet e new sense of optimism can be seen on the streets.
Ruse – finanţarea UE oferă suficient timp pentru ca oraşul să se repună pe picioare
When asked about her feelings on the town’s future, 26 year-old interpreter Lachezara Raykova says: "I went to Veliko Tarnovo University to study English and interpretation in 2005 and I thought I'd come back for a few months after graduation, just to decide where to go next.
Noul sentiment de optimism poate fi văzut pe străzi. Întrebată care sunt sentimentele ei în ceea ce priveşte viitorul oraşului, interpreta de 26 de ani Lachezara Raykova spune: „Am mers la Universitatea Veliko Tarnovo să studiez engleza şi interpretariatul în 2005 şi m-am gândit că mă voi întoarce pentru câteva luni după absolvire, numai pentru a decide ce să fac mai departe.
I thought I'd have to move to Sofia to get a job and develop personally."
Credeam că trebuie să mă mut la Sofia pentru a obţine un loc de muncă şi a mă dezvolta din punct de vedere personal”.
But, when she came back, she was pleasantly surprised, the town offered far more than she had expected: "Here I am still.
Dar atunci când sa întors, a fost plăcut surprinsă pentru că oraşul oferea mai mult decât se aştepta: „Şi încă sunt aici.
I have work, there is tourism, there are visitors.
Am de lucru, există turism, există vizitatori.
I have no intention of moving, I am happy here."
Nu am intenţia să mă mut, sunt fericită aici”.
"Everybody was leaving", said the town's mayor, Bojiday Yotov.
Dar este oare un lucru despre care ea consideră că ţine ţara pe loc?
"When the democratic changes came about in 1989, we inherited an economic mess.
Răspunde fără ezitare, crede că este nevoie de mai mult respect faţă de lege.
Almost everything in the city was dying and we suffered from one of the highest unemployment rates in Bulgaria."
Dacă suficient de mulţi tineri profesionişti din generaţia ei simt la fel, nu numai viitorul oraşului Ruse va fi înfloritor.
And is there one thing she feels is still holding the country back?
„Toată lumea pleca”, a spus primarul oraşului, Bojiday Yotov.
She replies without hesitation, she believes there needs to be more respect for the law.
„Când sau produs schimbările democratice din 1989, am moştenit un dezastru economic.
If enough bright young professionals of her generation feel the same way, it will not just be Ruse's future that will flourish. flourish.
Aproape totul în oraş era pe moarte şi sufeream una dintre cele mai ridicate rate de şomaj din Bulgaria”.
As one walks around Ruse, placards announcing projects that have been partially funded by earlier pre-accession instruments are in evidence – Phare money has gone into the small business sector and regional development and ISPA has been fundamental in getting the two, key infrastructure projects discussed, off the ground.
Când cineva se plimbă în jurul oraşului Ruse, plancardele care anunţă proiecte realizate cu finanţare parţială din instrumentele anterioare de preaderare sunt vizibile – banii Phare au intrat în sectorul firmelor mici şi în dezvoltarea regională, iar ISPA a fost sursa fundamentală pentru realizarea de la zero a celor două proiecte de infrastructură discutate.
Although starting up while Bulgaria was still a candidate for accession, the projects continued as planned, after the country had become a member of the EU.
Cu toate că au început când Bulgaria era încă ţară candidată pentru aderare, proiectele au continuat conform planificării, după ce ţara a devenit membră a UE.
It was not only the status of the country in its relation to the EU that underwent a change – the funding instrument changed its name, becoming the Instrument for Pre-Accession Assistance (IPA).
Nu numai statutul ţării în relaţia sa cu UE a suferit o schimbare – instrumentul de finanţare şi-a schimbat numele, devenind Instrumentul de Asistenţă pentru Preaderare (IPA).
And with the name change came a different focus; it now combines infrastructure investment with measures to enhance competitiveness, innovation and job creation.
Şi odată cu schimbarea numelui sa introdus o focalizare diferită; acesta combină acum investiţiile din infrastructură cu măsurile pentru întărirea competitivităţii, inovaţie şi crearea de locuri de muncă.
It is certainly clear that EU funding has stopped Ruse's continued slide into economic stagnation, and emigration caused by a lack of hope – driven home by a crumbling infrastructure. e boost to morale such projects have bought the city have inspired the municipality to reconsider the future – for the mayor the source of prosperity is clear, “Our great strength has always been our location,” Yotov explains.
Este foarte clar că finanţarea UE a oprit alunecarea oraşului Ruse în stagnarea economică şi emigrarea provocată de lipsa de speranţă – adusă de infrastructura în dezintegrare. Sprijinul moral pe care astfel de proiecte l-au adus pentru oraş a inspirat municipalitatea să reexamineze viitorul – pentru primar sursa de prosperitate este clară, „Punctul nostru forte a fost dintotdeauna poziţia noastră”, explică Yotov.
A port and a major axis of communication, Ruse gradually attracted foreign and domestic investment and turned itself around.
Un port şi o axă majoră de comunicaţii, Ruse a atras treptat investiţii străine şi interne şi a ieşit din dificultate.
Now its unemployment rate is 3.15% which is even lower than the capital, Sofia. a.
Acum rata şomajului este de 3,15 %, un nivel mai scăzut chiar decât cel al capitalei, Sofia.
Dripping column used to extract ammonia from landfill liquid.
Coloană de scurgere folosită pentru extragerea amoniacului din lichidul provenit din deşeuri.
"In 2006 as members of the Strasbourg club, I was impressed by the Mayor of Strasbourg who said that Ruse was set to be one of the fastest developing towns in Bulgaria and he was quite right," Yotov adds. e town of 60 ships, as the Romans referred to
Dacă Ruse era cândva un oraş industrial, transportul şi logistica sunt acum principala activitate a oraşului: aici se construieşte cel mai mare parc industrial din Bulgaria.
EU money is improving life for the residents of Ruse.
Banii UE contribuie la ameliorarea vieţii locuitorilor oraşului Ruse.
Facts and figures figures
Fapte şi cifre
Instrument for Pre-Accession Assistance (IPA)
Instrumentul de Asistenţă pentru Preaderare (IPA)
Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA)
Instrumentul pentru Politicile Structurale de Preaderare (ISPA)
• Ran between 2000 and 2006 with a budget of more than €1 billion per year.
• Sa desfăşurat în perioada 2000-2006 cu un buget de mai mult de 1 miliard de euro pe an.
• Providing financial aid to candidate countries (Croatia, Turkey and the former Yugoslav Republic of Macedonia) and to potential candidate countries (Albania, Bosnia and Herzegovina, Montenegro, Serbia and Kosovo under UN Security Council Resolution 1244) since 1 January 2007.
• Furnizarea ajutorului financiar pentru ţările candidate (Croaţia, Turcia şi fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei) şi pentru ţările potenţiale candidate (Albania, Bosnia-Herţegovina, Muntenegru, Serbia şi Kosovo în baza Rezoluţiei Consiliului de Securitate ONU 1244) începând de la 1.1.2007.
• 300 infrastructure projects (environment and transport) for 10 beneficiary countries between 2000 and 2003: Bulgaria, Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Poland, Romania, Slovakia and Slovenia.
• 300 de proiecte de infrastructură (mediu şi transport) pentru 10 ţări beneficiare între 2000 şi 2003: Bulgaria, Republica Cehă, Estonia, Ungaria, Letonia, Lituania, Polonia, România, Slovacia şi Slovenia.
• Finances Transition Assistance, Institution Building and Crossborder Cooperation in candidate countries and potential candidate countries.
• 2004-06: Bulgaria şi România sunt ţările beneficiare ale ISPA, iar Croaţia începând de la 1.1.2005.
• 2004-06: Bulgaria and Romania are beneficiary countries of ISPA, Croatia since 1 January 2005.
• Finanţează asistenţa de tranziţie, construcţia instituţională şi cooperarea transfrontalieră în ţările candidate şi ţările potenţial candidate.
• Based on the same principles as the Cohesion Fund.
• Are la bază aceleaşi principii ca şi Fondul de Coeziune.
• Replaces the 2000-06 programmes Phare, ISPA, Sapard, CARDS and the pre-accession financial assistance for Turkey.
• Înlocuieşte programele din perioada 2000-2006 PHARE, ISPA, Sapard, CARDS şi asistenţa financiară de preaderare pentru Turcia.
• Aimed to familiarise candidate countries with the EU as regards procedures, policies and funding principles.
• Destinat să familiarizeze ţările candidate cu UE în ceea ce priveşte procedurile, politicile şi principiile de finanţare.
• Budget in 2008 of more than €1 billion.
• Bugetul în 2008 este mai mare de 1 miliard de euro.
• Completion of pre-2007 programmes and projects by 2010.
• Încheierea programelor şi proiectelor dinainte de 2007 până în 2010.
Championing economic growth in Croatia
Încurajarea creşterii economice în Croaţia
Update on the Croatian Regional Competitiveness Operational Programme 2007-09
Actualizarea Programului Operaţional pentru Competitivitate din Croaţia 2007-2009
Many challenges and discoveries lie on the road to EU Accession.
Numeroase dicultăţi și descoperiri se aă pe drumul spre aderarea la UE.
The economic and structural developments that accession economies have to achieve put them all on a steep learning curve, but this process generates economic strengths that stand the test of time.
Dezvoltările economice și structurale pe care economiile aderente trebuie să le realizeze le plasează pe o curbă de instruire strânsă, dar acest proces generează forţă economică care face faţă testului timpului.
The Republic of Croatia is a good example of a candidate country facing up to the challenges of accession.
Republica Croaţia este un bun exemplu de ţară candidată care se confruntă cu dicultăţile aderării.
Croatia started the accession negotiations in October 2005 and, providing all pre-accession criteria are met, is hoping to complete the process by the end of 2009.
Croaţia a început negocierile de aderare în octombrie 2005 și, cu condiţia ca toate criteriile de preaderare să e îndeplinite, se speră ca procesul să se încheie la sfârșitul anului 2009.
Sanja Fišer, Head of Section & Ivana Goricki, Adviser Department for Preparation and Implementation of EU Programmes and Projects Ministry of Economy, Labour and Entrepreneurship, Croatia Business Innovation Support Centre during the construction phase in the city of Nova Gradiška, Croatia, financed by the CARDS programme.
Sanja Fišer, şef de secţie şi Ivana Gorički, consultant Departamentul pentru pregătirea şi aplicarea programelor şi proiectelor UE Ministerul Economiei, Muncii şi Antreprenoriatului, Croaţia.
At the heart of this regional investment is the Regional Competitiveness Operational Programme (RCOP) 2007-09. e aim of the RCOP is to build social and economic cohesion within the country, and develop institutions that can cope with multiannual investment programmes and the future management of the Structural Funds. ree divisions within the Croatian Ministry of Economy, Labour and Entrepreneurship are responsible for implementing the programme.
Centrul pentru întreprinderi şi inovare în stadiul de construcţie în oraşul Nova Gradiška, Croaţia, finanţat de programul CARDS.
A closer look at the Regional Competitiveness Programme ree priorities govern the RCOP.
Scopul RCOP este de a construi coeziunea economică şi socială în ţară şi de a dezvolta instituţii care să poată face faţă programelor de investiţii multianuale şi gestionării viitoare a Fondurilor Structurale.
Two of them relate to investment and horizontal measures to bring the
O privire mai atentă asupra Programului de Competitivitate Regională
From 1990 onwards, Croatia took major steps to adapt to a functioning market economy. is was a great starting point, but there was still a long way to go to meet EU economic targets.
Începând din 1990, Croaţia a parcurs paşi majori pentru a se adapta la o economie de piaţă funcţională.
Income levels lagged too far below the EU average and growth rates were variable.
Acesta a fost un excelent punct de pornire, dar mai era totuşi cale lungă pentru a atinge ţintele economice ale UE.
Socioeconomic difficulties remain an issue, along with new environmental standards to meet.
Dificultăţile socio-economice rămân o problemă, alături de noile norme de mediu care trebuie să fie respectate.
To tackle these issues and other challenges, Croatia is benefitting from the financial assistance provided under the Instrument for Pre-Accession Assistance (IPA). e IPA programme, available since the beginning of 2007, consists of five components.
Pentru a rezolva aceste probleme şi alte dificultăţi, Croaţia beneficiază de asistenţa financiară furnizată în baza Instrumentului de Asistenţă pentru Preaderare (IPA). Programul IPA, disponibil de la începutul anului 2007, constă în cinci componente.
For Croatia, it is the third component (IIIC) covering regional development and competitiveness which is particularly crucial and projects worth €35.35 million are scheduled for 2007-09.
Pentru Croaţia, a treia componentă (IIIC) care acoperă dezvoltarea regională şi competitivitatea, este deosebit de importantă, şi proiecte în valoare de 35,35 milioane de euro sunt programate pentru perioada 2007-2009.
Regional Policy and enlargement,
Frumuseţea naturală a Croaţiei este o sursă potenţială de bogăţie din punct de vedere economic.
Regional Policy and enlargement, moving up a gear through pre-accession funding
Moştenirea anilor 1990 nivelurile, creându-se un climat pozitiv de investiţii.
Croatian economy more into line with the EU and the third covers project management issues.
Războiul din anii 1990 a provocat inevitabil deteriorări grave ale infrastructurii şi, peste toate acestea, au adus prăbuşirea marilor întreprinderi deţinute de stat.
e legacy of the 1990s investment climate. ese goals will be met more easily and quickly by improving national administrative efficiency at the same time, encouraging cluster development and establishing e-business centres throughout the country.
Moştenirea acestei zguduiri enorme a fost faptul că numeroase părţi ale ţării se situează sub standardul economic pe care trebuie să-l atingă, cu creşteri reduse în ceea ce priveşte IMM-urile.
e war in the 1990s inevitably caused severe infrastructure damage and, on top of this, the 1990s saw the downfall of the large state-owned enterprises. e legacy of this enormous upheaval has been that many parts of the country are lagging behind the economic standard they need to achieve, with poor growth among SMEs. ese areas need much better business support systems, such as business zones, incubators, technology transfer centres and other targeted services, to stimulate business growth and foreign investment. ere is also great potential for tourism-related infrastructure in these regions.
Aceste zone au nevoie de sisteme de susţinere a afacerilor mult mai bune, cum sunt zonele de afaceri, incubatoarele, centrele de transfer de tehnologie şi alte servicii dirijate spre stimularea creşterii sectorului de afaceri şi a investiţiilor străine. Există de asemenea un mare potenţial pentru infrastructura legată de turism în aceste regiuni.
Some of these measures have already started under previous EU assistance, when the CARDS programme financed a series of projects and paved the way for a grant scheme for business related infrastructure under Phare in 2005.
Unele dintre aceste măsuri au început în cadrul asistenţei UE anterioare, când programul CARDS a finanţat o serie de proiecte şi a deschis drumul pentru un program de împrumuturi nerambursabile pentru afaceri legate de infrastructură în baza PHARE în 2005.
A further dimension of this priority is focusing on technology transfer and creating the right infrastructure and services to bring new products to the marketplace.
O dimensiune suplimentară a acestei priorităţi este concentrarea pe transferul de tehnologie şi crearea infrastructurii şi serviciilor adecvate pentru a aduce noi produse pe piaţă.
Here public institutions are having to get to grips with entrepreneurial skills and managing intellectual property issues.
Aceste instituţii publice trebuie să dobândească abilităţi antreprenoriale şi să gestioneze problemele de proprietate intelectuală.
One such project is the creation of a Biosciences technology commercialisation and incubation centre (BioCenter). is exciting development will provide wide-ranging infrastructure for technology and knowledge-based products and SMEs.
Un astfel de proiect este crearea unui centru de incubaţie şi comercializare a tehnologiei Bioştiinţelor (BioCentru). Această dezvoltare incitantă va furniza infrastructură pe scară largă pentru produsele bazate pe tehnologie şi ştiinţă şi pentru IMM-uri.
BioCenter, which will be located on Zagreb university campus, will also play an important role in bringing the University closer to the market.
BioCentrul, care va fi localizat în campusul universităţii de la Zagreb, va juca de asemenea un rol important în apropierea universităţii de piaţă.
It will act as a direct facilitator of university/industry cooperation and prepare scientists and students for careers as entrepreneurs or in industry.
Acesta va acţiona ca facilitator direct al cooperării universitateindustrie şi va pregăti oamenii de ştiinţă şi studenţii pentru cariere ca întreprinzători sau în industrie.
Investment Priorities e End Game e first investment priority therefore focuses on building infrastructure in 10 of the least developed counties, combined with human resources investments to strengthen the underlying business environment.
Prima prioritate de investiţii se concentrează prin urmare pe construcţia infrastructurii în 10 dintre ţările cel mai slab dezvoltate, combinată cu investiţiile în resurse umane pentru a consolida mediul de afaceri de bază.
In this last phase of pre-accession, Croatian SMEs are generally still finding it difficult to maintain competitiveness.
În această ultimă fază de preaderare, IMM-urile croate, în general, au încă dificultăţi în a menţine competitivitatea.
Unless this is dealt with now, such weaknesses could repeatedly crop up in the brave new world of the Single European Market.
Dacă problema nu se rezolvă acum, o astfel de slăbiciune ar putea afecta în mod repetat noua lume a pieţei unice europene.
So, the second priority under the RCOP is all about ensuring effective business support at all levels, creating a positive
Aşadar, a doua prioritate în baza RCOP se referă la asigurarea unei asistenţe eficiente în afaceri la toate
Once implementation on the ground takes off , the RCOP will provide overall coordination for many projects that continue to transform the Croatian economy and its integration into the EU Single Market.
După ce se încheie aplicarea în teren, RCOP va furniza coordonarea generală pentru numeroase proiecte care continuă să transforme economia croată şi integrarea sa pe piaţa unică UE.
Every part of the economy has to pull together to achieve this if financing through IPA is to be effective.
Fiecare parte a economiei trebuie să se reunească pentru a realiza acest lucru, dacă finanţarea prin IPA nu este eficientă.
Ultimately, these goals can only be achieved through a combination of national and EU initiatives, where all available sources of funding are used to maximum effect. ect.
În ultimă instanţă, aceste obiective pot fi atinse numai printr-o combinaţie de iniţiative UE şi naţionale, în care toate sursele disponibile de finanţare sunt folosite cu efect maxim.
Regional Policy and enlargement,
Privind spre viitor în Turcia
Regional Policy and enlargement, moving up a gear through pre-accession funding
O nouă abordare pentru competitivitatea regională
A new approach to regional competitiveness
Sectoarele şi regiunile esenţiale
Assoc. Prof. Dr Yavuz CABBAR, Head of Operating Structure at the Turkish Ministry of Industry and Trade, explains how the economy is developing through the 2007-2010 Operational Programme of the IPA.
Programul se concentrează pe dezvoltarea IMM-urilor care îşi desfăşoară activitatea în domeniul producţiei şi al turismului, societatea informaţiei, cercetare-dez-
^ n u l l
^ nu l l
NUTS II regions having an income per capita above 75 % of the Turkish average
Regiunile NUTS II care au un venit pe cap de locuitor de peste 75 % din media Turciei
NUTS II regions having an income per capita below 75 % of the Turkish average
Regiunile NUTS II care au un venit pe cap de locuitor sub 75 % din media Turciei
Prof. Dr Yavuz Cabbar, Head of Operating Structure at the Turkish Ministry of Industry and Trade.
Dr.Yavuz Cabbar, şeful structurii operaţionale din Ministerul Industriei şi Comerţului al Turciei.
average (12 NUTS1 II Regions).
voltare şi inovaţie. Din punct de vedere geografic, programul se concentrează pe regiunile în care venitul pe cap de locuitor este sub 75 % din media naţională turcă (12 regiuni NUTS II(1)).
Within these regions, there is a strong focus on the 15 Growth Centres which have been identified in the Strategic Coherence Framework.
În aceste regiuni, există o concentrare puternică asupra celor 15 centre de dezvoltare care au fost identificate în Cadrul de coerenţă strategică.
A map of the Programme area is given below.
O hartă a zonei programului este prezentată mai jos.
Regions supported under the RCOP ree key priorities apply to every programme:
Regiunile susţinute în cadrul RCOP
Priority 1: Improving the business environment
Prioritatea 1: Îmbunătăţirea mediului de afaceri