natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Subsequent chapters assess, in more detail, key trends in the four environmental priority issues already mentioned.
Capitolele următoare evaluează, mai detaliat, tendinţele-cheie pe marginea celor patru probleme de mediu prioritare deja menţionate.
Chapters 2 to 5 provide an assessment of the state of, trends in and prospects for each of these issues.
Capitolele 25 furnizează o evaluarea stării, tendinţelor şi perspectivelor pentru fiecare dintre aceste aspecte.
Chapter 6 reflects on the many direct and indirect connections across issues from the perspectives of natural capital and ecosystem services, focusing on land, soil and water resources.
Capitolul 6 ilustrează mai multe conexiuni directe şi indirecte ale problemelor din perspectivele capitalului natural şi ale serviciilor de ecosistem, concentrându-se pe teren, sol şi resursele de apă.
Chapter 7 uses another lens by looking out to the rest of the world in terms of key socioeconomic and environmental megatrends that can be expected to affect Europe's environment.
Capitolul 7 foloseşte un alt fel de optică pentru a privi cu atenţie la restul lumii în ceea ce priveşte megatendinţele cheie socio-economice şi de mediu care pot să afecteze mediul Europei.
The final chapter, Chapter 8, reflects on the findings of the previous chapters and their implications for future environmental priorities.
Ultimul capitol, Capitolul 8, oglindeşte constatările din capitolele anterioare şi implicaţiile lor pentru priorităţile viitoare de mediu.
It does this through an additional series of lenses; the lens of managing natural capital and ecosystem services, the lens of a green economy, the lens of strengthened integrated policies and the lens of state-of-the-art information systems, and concludes that:
Acest lucru se face prin intermediul unei serii suplimentare de obiective; obiective de administrare a capitalului natural şi a serviciilor de ecosistem, obiective ale economiei verzi, obiective de politici integrate şi consolidate şi obiective de sisteme informatice state-of-the-art, şi constată că.
• better implementation and further strengthening of environmental protection provide multiple benefits;
• o mai bună implementare şi o consolidare în continuarea protecţiei mediului furnizează beneficii multiple;
• dedicated management of natural capital and ecosystem services increases resilience;
• o gestionare specifică a capitalului natural şi a serviciilor ecosistemelor creşte adaptabilitatea;
Climate change could lead to catastrophic impacts if unchecked
Schimbările climatice ar putea conduce la efecte catastrofale, dacă sunt nesupravegheate
While the global climate has been remarkably stable for the past 10 000 years, providing a backdrop for the development of human
În timp ce climatul la nivel global a fost remarcabil de stabil în ultimii 10 000 de ani, oferind un sprijin pentru dezvoltarea civilizaţiei umane,
This is widely recognised as one of the most prominent challenges facing humankind.
Acest lucru este recunoscut pe scară largă ca fiind una dintre provocările cele mai importante cu care se confruntă omenirea.
A concentrations of greenhouse gases (GHG) (
A concentraţiilor atmosferice globale de gaze cu efect de seră (GES) (
) show marked increases since pre-industrial times, with levels of carbon dioxide
) arată creşteri însemnate încă din perioada pre-industrială, cu niveluri de dioxid de carbon (C O
) far exceeding the natural range of the past 650 000 years. The
) depaşind cu mult domeniul natural din ultimii 650 000 de
level of about 280 ppm to more than 387 ppm in 2008 (
2 de aproximativ 280 ppm, la mai mult de 387 ppm în 2008 (
Increases in GHG emissions are largely due to the use of fossil fuels, although deforestation, land-use change and agriculture also provide significant but smaller contributions.
Creşterile emisiilor de GES se datorează în mare parte ca urmare a utilizării de combustibili fosili, chiar dacă defrişările, schimbarea modului de utilizarea terenurilor şi agricultura furnizează, de asemenea, contribuţii semnificative, dar mai mici.
As a consequence, the average global air temperature in 2009 had risen by 0.7 to 0.8 °C since pre-industrial times (3).
Ca urmare, temperatura medie a aerului la nivel global în 2009 a urcat cu 0.7 - 0.8 °C faţă de cea din perioada pre-industrială (3).
Indeed, the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) concluded that global warming since the middle of the 20th century is very likely to have been due to human
Într-adevăr, Grupul Interguvernamental privind Schimbările Climatice (IPCC) a concluzionat că încălzirea globală de la mijlocul secolului 20 încoace este foarte posibil să fi fost datorată
In addition, best estimates of current projections suggest global mean temperatures could rise by as much as 1.8 to 4.0 °C — or 1.1 to 6.4 °C taking into account the full uncertainty range — over the course of this century if global action to limit GHG emissions proves unsuccessful (4).
În plus, cele mai bune estimări ale proiecţiilor actuale sugerează că temperaturile medii globale ar putea creşte la fel de bine cu 1.8 până la 4.0 °C – sau cu 1.1 până la 6.4 °C, luându-se în considerare gama completă de incertitudini – peste durata acestui secol în cazul în care acţiunea globală de limitare de emisii GES se dovedeşte a fi nereuşită (4).
Recent observations give reason to believe that the rate of growth of GHG emissions and many climate impacts are approaching the upper boundary of the IPCC range of projections
Observaţii recente ne dau motive să credem că rata de creşterea emisiilor de GES şi multe impacturi climatice se apropie de limita superioară a gamei de
rather than the lower ones (
proiecţii ale IPCC, mai degrabă decât de cea inferioară (
Changes in climate and temperature increases of such magnitude are associated with a wide range of potential impacts.
Schimbările climatice şi creşterile de temperatură de o asemenea magnitudine sunt asociate cu o gamă largă de impacturi potenţiale.
Already over the last three decades, warming has had a discernible influence at the global scale on observed changes in many human and natural systems
Deja pe parcursul ultimelor trei decenii, încălzirea a avut o influenţă vizibilă la scară globală cu privire la schimbările observate în multe sisteme umane şi naturale – inclusiv schimbări în modelele de precipitaţii,
— including shifts in precipitation patterns, rising global mean sea level, the retreat of glaciers and decline in the extent of Arctic sea ice coverage.
creşterea nivelului mediu al mării la nivel global, retragerea gheţarilor şi micşorarea gradului de acoperire cu gheaţă a Mării Arctice.
Furthermore, in many instances river run-off has changed, especially in snow- or glacier-fed rivers (6).
În plus, în multe cazuri, curgerea râurilor sa schimbat, în special în cazul râurilor alimentate din zăpadă sau din gheţari (6).
Other consequences of changing climatic conditions include increases in global mean ocean temperatures, widespread melting of snow and ice sheets, increased flood risk for urban areas and ecosystems, ocean acidification, and extreme climatic events including heat waves.
Alte consecinţe în schimbarea condiţiilor climatice includ creşteri ale temperaturii globale medii a oceanelor, topirea pe suprafeţe largi a zăpezii şi a straturilor de gheaţă, risc crescut de inundaţii pentru zonele urbane şi a ecosistemelor, acidifierea oceanului, şi evenimente climatice extreme, inclusiv valuri de caldură.
The impacts of climate change are expected to be felt in all regions of the planet, and Europe is no exception.
Efectele schimbărilor climatice se aşteaptă să fie resimţite în toate regiunile planetei, iar Europa nu este o excepţie.
Unless action is taken, climatic changes are expected to lead to considerable adverse impacts.
Având în vedere doar concentraţia de CO atmosferic, şi aplicând estimări ale sensibilităţii
Past and projected global surface temperature change (relative to 1980–19), based on multiaverages for selected IPCC scenarios
Schimbările temperaturii globale de suprafaţă trecute şi proiectate (în raport cu 1980 - 1999), pe baza mediilor multi-modelelor pentru scenariile iPCC selectate
2100Year 2000 constant concentrations
2100Concentraţiile constante din anul 2000
20th century
Secolul 20 notă:
The bars on the right of the figure indicate the best estimate (solid line within each bar) and the likely range asesed for all six IPCC marker scenarios at 2090–2099 (relative to 1980–1999).
Barele din partea dreaptă a figurii indică cea mai bună estimare (linia solidă din interiorul fiecărei bare) şi gama probabilă estimată pentru toate cele şase scenarii indicatoare ale iPcc, la nivelul anilor 2090 - 2099 (în raport cu 1980 - 1999).
The horizontal black line has been added by EEA to indicate the EU Council conclusion and UNFCC Copenhagen Accord objective of 2 °C maximum temperature increase above pre-industrial (1.4 °C above 1990 because of about 0.6 °C temperature increase from the pre-industrial period to 1990).
Linia orizontală neagră a fost adăugată de aeM pentru a indica obiectivul de 2 °c a concluziei consiliului Ue şi a acordului copenhaga UNFccc de creştere maximă a temperaturii peste cea din perioada pre-industrială (1,4 °c faţă de 1990, din cauza unei creşteri de aproximativ 0,6 °c a temperaturii din perioada pre-industrială până în 1990).
Source: Intergovernmental Panel on Climate Change (IPC) (
Grupul interguvernamental privind Schimbările climatice (iPcc) (
The EU has been reducing its greenhouse gas emissions, and will meet its Kyoto obligation
Ue a redus emisiile sale de gaze cu efect de seră şi îşi va îndeplini obligaţia de la Kyoto la Montreal, a contribuit în mod indirect la o scădere semnificativă a emisiilor de GES: aceast lucru a condus la reducerea emisiilor de GES la nivel global mai mult decât vor face reducerile preconizate prin aplicarea prevederilor Protocolului de la Kyoto până la sfârşitul anului 2012 (13).
Meeting the target of limiting global temperatures increases to less than 2 °C will require a concerted global effort — including further substantial GHG emission reductions in Europe.
Atingerea ţintei de limitarea creşterilor globale ale temperaturilor la mai puţin de 2 °C va necesita un efort concertat global – incluzând în continuare reduceri substanţiale ale emisiilor de GES în Europa.
In 2008, the EU was responsible for between 11 and 12 % of global GHG emissions (9) — while being home to 8 % of the world's population.
În 2008, UE a fost responsabilă pentru 111 2% din emisiile globale de GES (9) – fiind în acelaşi timp căminul pentru 8% din populaţia lumii.
According to current projections taking into account population growth and economic development worldwide, Europe's percentage contribution will decrease, as emissions in emerging economies continue to increase (10).
Potrivit proiecţiilor actuale, luând în considerare creşterea populaţiei şi dezvoltarea economică la nivel mondial, contribuţia procentuală a Europei se va diminua, deoarece emisiile în economii emergente continuă săcrească (10).
Annual emissions of GHG in the EU in 2008 corresponded to around
Emisiile anuale de GES în UE în 2008 a corespuns unei cantităţi de
In terms of total emissions,
12 priveşte emisiile totale, UE este pe locul trei, în urma Chinei şi SUA (
Meanwhile, the EU is in third place behind China and the USA ( the trends in EU GHG emissions relative to economic development — measured as gross domestic product (GDP) — in the EU indicate an overall decoupling of emissions from economic development over time.
Între timp, tendinţele în UE a emisiilor de GES în raport cu dezvoltarea economică – măsurată ca produs intern brut (PIB) – în UE, indică o decuplare totală a emisiilor provenite din dezvoltarea economică dea lungul timpului.
Between 1990 and 2007, emissions per unit of GDP decreased in the EU-27 by more than a third (11).
Între 1990 şi 2007, emisiile pe unitatea de PIB a scăzut în UE-27 cu mai mult de o treime (11).
However, it should be noted that these emission figures only represent what is emitted within the EU territory, calculated according to agreed international guidelines under UNFCCC.
Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că aceste cifre despre emisii reprezintă numai ceea ce este emis pe teritoriul UE, calculat în conformitate cu orientările convenite la nivel internaţional în cadrul UNFCCC.
Europe's contribution to global emissions could be greater if European imports of goods and services, with their 'embedded carbon', are taken into account.
Contribuţia Europei la emisiile globale ar putea fi mai mare dacă importurile europene de bunurişiservicii , având corespunzătorul lor “carbon încorporat”, sunt luate în considerare.
Current emission data confirm that the EU-15 Member States are on track to meet their joint target of cutting emissions by 8 % compared to base-year levels — 1990 for most countries — during the first commitment period under the Kyoto Protocol: the years 2008 to 2012.
Datele actuale de ale emisiilor confirmă faptul că ţările UE-15 sunt pe cale să îşi îndeplinească ţinta lor comună de ale reduce cu 8% faţă de nivelurile anuale de bază – 1990, pentru cele mai multe ţări – în prima perioadă de angajament în temeiul Protocolului de la Kyoto: din 2008 până în 2012.
Reductions in the EU-27 have been even greater than in the EU-15; domestic GHG emissions fell by approximately 11 % between 1990
Reducerile în UE-27 au fost chiar mai mari decât în UE-15, emisiile interne de GES scăzând cu aproximativ 11% între 1990 şi
Domestic GHG emissions in EU-15 and EU-27 between
Figura 2.3 emisiile interne de GeS în Ue-15 şi Ue-27 între 1990
Index 1990 = 100, EU-27Index Kyoto base year = 100, EU-15
Indice 1990 = 100, UE-27Indice an de bază Kyoto = 100, UE-15
EU-15: – 8 % Kyototarget by 2008–2012
UE-15: -8% Ţinta Kyoto în perioada 2008-2012
EU-27: – 20 % unilateraltarget by 2020
UE-27: Ţinta unilaterală de -20% până în 2020
EU-27 total greenhouse gas emissions EU-15 total greenhouse gas emissions
UE-27 Emisiile totale de gaze cu efect de seră UE-15 Emisiile totale de gaze cu efect de seră
• fuel efficiency improvements in vehicles;
Schimbările climatice
• a shift from coal to less polluting fuels, particularly gas and biomass, for the production of electricity and heat;
Figura 2.4 emisiile de gaze cu efect de seră în Ue-27 pe sectoare în 2008, şi modificările între 1990 şi 2008
• and partly due to the economic restructuring in eastern Member States in the early 1990s.
Pe de altă parte, emisiile au fost avut un trend descendent în aceeaşi perioadă, de factori cum ar fi:
The overall trends are influenced by the fact that, in many cases, emissions from large point sources have been reduced, while at the same time emissions from some mobile and/or diffuse sources, especially those transport-related, have increased substantially.
• îmbunătăţiri ale eficienţei energetice, în special de către utilizatorii finali din industrie şi industriile energetice;
Transport emissions of GHGs increased by 24 % between 1990 and 2008 in the EU-27, excluding emissions from international aviation and marine transport (9).
Totalul emisiilor de gaze cu efect de seră pe sectoare în UE-27, 2008
14 by 22 %, or 52 million cars, between 1995 and 2006 (
• îmbunătăţiri ale eficienţei carburanţilor utilizaţi de autovehicule;
Climate change h an ge
Producere de energie 31,1%
Greenhouse gas emissions in the EU-27 by sector in 2008, and changes between 190 and 2008
Procese industriale 8,3% o mai bună gestionarea deşeurilor şi o recuperarea gazelor din depozitele de deşeuri (sectorul deşeurilor a realizat cea mai mare reducere relativă);
Total greenhouse gas emissions by sector in EU-27, 2008
• scăderi ale emisiilor din agricultură (cu mai mult de 20% din 1990);
Industrialprocesses8.3 %
Servicii pentru gospodării 14,5%
Manufacturing/construction12.4 %
Producţie / construcţii 12,4% şi parţial din cauza restructurării economice în Statele Membre din est, la începutul anilor 1990.
* Excludes international aviation and shipping(6 % of total GHG emissions)
* Exclude aviaţia internaţională şi transportul maritim = (6% din totalul emisiilor de GES)
Changes 1990–2008
Modificări 1990 - 2008 (%)
Total GHGInternational shipping International aviation
Total GESTransport Maritim International Aviaţie Internaţională
Waste Agriculture Industrial processes Fugitive emissions Households/services
Deşeuri Agricultură Procese industriale Emisii fugitive Gospodării / servicii
Emisions from international aviation and international maritime navigation, which are not covered by the Kyoto Protocol, are not included in the top figure.
În mod aparte, transportul rămâne încă un sector problematic.
If included in the total, the share of transport would reach around 24 % of total EU-27 GHG emisions in 2008.
Emisiile de GES generate de transport au crescut cu 24% între 1990 şi 2008 în UE-27, excluzând emisiile provenite de la aviaţia internaţională şi transportul maritim (9).
The increases in greenhouse gas emissions in the transport sector — as well as several other environmental impacts of transport — continue to be closely linked to economic growth.
Privind în perspectivă până în 2020 şi mai departe: Ue realizează unele progrese creşteri ale emisiilor de gaze cu efect de seră în sectorul transporturilor – precum şi câteva alte impacturi ale mediului de transport – continuă să fie strâns legate de creşterea economică.
The EEA's annual Transport and Environment Reporting Mechanism (TERM) report monitors the progress and effectiveness of efforts to integrate transport and environment strategies.
raportul anual al AEM privind Mecanismul de Raportare pentru Transport şi Mediu (terM) monitorizează progresele şi eficienţa eforturilor de a integra strategiile de transport şi de mediu.
For 2009, the report highlighted the following trends and findings:
Pentru 2009, raportul a evidenţiat următoarele tendinţe şi constatări:
•Freight transport tends to grow slightly faster than the economy, with road and air freight recording the largest increases in the EU-27 (43 % and 35 %, respectively, between 1997 and 2007).
• transportul de mărfuri tinde să crească puţin mai repede decât economia, transportul rutier şi transportul aerian de mărfuri înregistrând cele mai mari creşteri în Ue-27 (43% şi respectiv 35%, între 1997 şi 2007).
The share of rail and inland waterways in the total freight volumes declined during that period.
Ponderea transportului feroviar şi pe căile navigabile interioare din volumul total de marfă a scăzut în această perioadă.
•Passenger transport continued to grow but at a slower rate than the economy.
Tendinţele actuale arată că UE-27 este în procesul de realizarea progreselor către ţinta sa pentru 2020, de reducerea emisiilor.
Air travel within the EU remained the fastest growth area, increasing 48 % between 1997 and 2007.
Proiecţii realizate de Comisia Europeană indică faptul că emisiile UE ar fi cu 14% sub nivelurile din 1990 până în 2020, luând în considerare punerea în aplicarea legislaţiilor naţionale, în vigoare la începutul anului 2009.
Car journeys remained the dominant mode of transport, accounting for 72 % of all passenger kilometres in the EU-27.
Admiţând fapul că pachetul privind clima şi energia este pe deplin pus în aplicare, UE se aşteaptă să îşi atingă ţinta sa de reducerea GES cu 20% (16).
•Greenhouse gas emissions from transport (excluding international aviation and maritime transport) grew by 28 % between 1990 and 2007 in EEA countries (by 24 % in EU-27), and now account for around 19 % of total emissions.
• emisiile de gaze cu efect de seră provenite din transporturi (cu excepţia aviaţiei internaţionale şi transportului maritim) au crescut cu 28% între 1990 şi 2007 în ţările aeM (cu 24% în Ue-27), şi reprezintă în prezent aproximativ 19% din totalul emisiilor.
•In the European Union, only Germany and Sweden are on track to meet their 2010 indicative targets for biofuels use (however, see also discussion related to bioenergy production in Chapter 6).
• În Uniunea europeană, doar Germania şi Suedia sunt pe cale de a-şi îndeplini ţintele orientative pe 2010 pentru utilizarea biocarburanţilor (cu toate acestea, a se vedea, de asemenea, discuţiile referitoare la producţia de bioenergie în capitolul 6).
•Despite recent reductions in air pollutant emissions, road transport was the largest emitter of nitrogen oxides and the second largest contributor of pollutants forming particulate matter in 2007 (see also Chapter 5).
• În ciuda reducerilor recente ale emisiilor poluante în aer, transportul rutier a fost cel mai mare sursă de oxizi de azot şi al doilea cel mai mare contributor al poluanţilor care generează pulberi în suspensie în 2007 (a se vedea, de asemenea, capitolul 5).
•Road traffic remains by far the largest source of exposure to transport noise.
• traficul rutier rămâne de departe cea mai mare sursă de expunere la zgomotul provenit din transport.
The number of people exposed to damaging noise levels, especially at night, is expected to increase unless effective noise policies are developed and implemented in full (see also Chapter 5).
Numărul de persoane expuse la nivelurile dăunătoare de zgomot, mai ales pe timp de noapte, este de aşteptat să crească dacă nu sunt dezvoltate şi puse în aplicare în totalitate în politici eficiente de reducere a zgomotului (a se vedea, de asemenea, capitolul 5).
The report concludes that addressing the environmental aspects of transport policy effectively requires a vision for what the transport system should be like by the mid 21st century.
legale obligatorii pentru creşterea ponderii energiei regenerabile la 20% din consumul total de energie, incluzând o cotă de 10% în sectorul transporturilor, comparativ cu o pondere totală de mai puţin de 9% în 2005 (18).
The process of establishing a new Common Transport Policy is essentially about creating this vision and then designing policies to achieve it.
În mod promiţător, ponderea surselor regenerabile în producţia de energie a fost în creştere, iar producerea de energie folosind biomasa, turbinele eoliene, precum şi a panourilor fotovoltaice, în special, a crescut substanţial.
Share of renewable energy in final energy consumption
Ponderea energiei regenerabile în consumul final de
F ) in EU-27 in 2007 compared to 2020 targets (
F energie în Ue-27, în 2007 faţă de ţintele pentru 2020 (
Slovakia Greece Czech Republic Poland Hungary Italy Cyprus Ireland Netherlands Belgium Luxembourg United Kingdom
Caseta 2.2 Regândirea sistemelor energetice: super-reţele şi reţele inteligente
Climate c
Schimbările climatice
Climate change h an ge mountains are in retreat — which also affects water resource management in downstream areas (21
Schimbările climatice în prezent, marea majoritatea gheţarilor din munţii Europeni sunt în retragere – ceea ce afectează, de asemenea, gestionarea resurselor de impacturile schimbărilor climatice şi vulnerabilităţile diferă între regiuni, sectoare şi comunităţi
In the Alps, for example, glaciers have lost approximately two-thirds of their volume since the 1850s, and acceleration of glacial retreat has been observed since the
În Alpi, de exemplu, gheţarii au pierdut apă în zonele din aval ( aproximativ două treimi din volumul lor, din 1850, iar accelerarea
Key past and projected impacts and effects of climate change for the main biogeographical regions of Europe
Harta 2.1 impacturile cheie precedente şi proiectate şi efectele schimbărilor climatice pentru principalele regiuni biogeografice din europa
Northern Europe (boreal region)
Europa de Nord (regiunea boreală)
Decrease in Arctic sea ice coverage Greenland ice sheet loss
Mai puţină zăpadă, acoperirea cu gheaţă a lacurilor şi râurilor
Increased river flows Higher forest growth
Diminuarea acoperirii cu gheaţă a Mării Arctice
Less snow, lake and river ice cover Northward movement of species More energy by hydropower
Consum mai redus de energie pentru încălzire
Higher risk of biodiversity loss
Creşterea debitelor râurilor
Lower energy consumption for heating
Creşterea mai intensivă a pădurilor
Higher risk of damages by winter storms
Risc mai mare de daune ale furtunilor de iarnă
Increase in winterprecipitation
În mod similar, posibilităţile de extinderea turismului în nordul Europei pot să aibă loc.
Mountain areas High temperature increase
Creştere a precipitaţiilor