natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Reducing the loss of life caused by driving under the influence of psychoactive substances requires measures that are based on a scientific understanding of this complex phenomenon.
Pentru a reduce numărul de vieţi pierdute din cauza conducerii autovehiculelor sub influenţa substanţelor psihoactive, sunt necesare măsuri bazate pe înţelegerea știinţifică a acestui fenomen complex.
The challenge to legislators is to design sound and effective laws that can be enforced, and that give a clear message to the public.
Provocarea pentru legislatori constă în conceperea de legi solide și eficiente care să poată fi aplicate și care să transmită publicului un mesaj clar.
Many of the accidents and deaths that occur on European roads are caused by drivers whose performance is impaired by a psychoactive substance.
Multe dintre accidentele și decesele care au loc pe drumurile europene sunt cauzate de șoferi a căror capacitate de a conduce este afectată de o substanţă psihoactivă.
Alcohol alone is estimated to account for up to 10 000 road deaths a year in the European Union, one quarter of all road deaths.
Numai alcoolul este estimat a fi, în fiecare an, cauza a până la 10 000 dintre decesele produse de accidentele rutiere în Uniunea Europeană, ceea ce reprezintă un sfert din numărul total de decese rezultate în urma acestora.
No comparable figures are available for road accidents related to illicit drugs and psychoactive medicines, though these have been receiving increasing attention over the past decade.
Nu sunt disponibile cifre comparabile pentru accidentele rutiere asociate drogurilor ilegale și medicamentelor psihoactive, deși acestea sau bucurat de o atenţie tot mai mare în ultimul deceniu.
Studies on the effects of psychoactive substances on driving performance suggest that while both illicit and therapeutic drugs can affect driving, the effects and their extent can vary greatly from substance to substance.
Studiile privind efectele substanţelor psihoactive asupra capacităţii de a conduce autovehicule sugerează că, deși atât drogurile ilegale, cât și cele terapeutice pot afecta conducerea autovehiculelor, efectele și amploarea acestora pot varia în mare măsură de la o substanţă la alta.
The latest research suggests that cannabis can reduce performance
Conform celor mai recente cercetări, canabisul poate reduce capacitatea de a
The complex issue of drug driving is currently being investigated by DRUID, a major EU project that began in 2006 and will continue until 2010.
Problematica complexă a conducerii sub influenţa drogurilor este în prezent investigată de DRUID, un important proiect UE care a demarat în 2006 și va continua până în 2010.
DRUID aims to provide a solid basis for harmonised, EU-wide regulations for driving under the influence of alcohol, drugs and medicine.
DRUID își propune să asigure o bază solidă pentru reglementări armonizate la nivelul UE cu privire la conducerea sub influenţa alcoolului, drogurilor și medicamentelor.
Driving under the influence: Depending on the country’s laws, this may refer to a driver who has: a measured reduction of cognitive or psychomotor skills, impulsivity; or more than a defined amount of drug in the blood, expected to produce such effects at that level; or any trace of drugs in the blood.
Conducerea sub influenţă: În funcţie de legislaţia naţională, aceasta se poate referi la un conducător auto care prezintă: o reducere măsurată a capacităţii cognitive sau psihomotorii, impulsivitate; sau mai mult decât o cantitate definită de droguri în sânge, despre care se estimează că provoacă astfel de efecte la această concentraţie; sau orice urme de droguri în sânge.
Various psychoactive medicines, which might or might not be legally prescribed and consumed, can impair driving skills.
Diferitele medicamente psihoactive, care ar putea fi sau nu prescrise și consumate în mod legal, pot afecta capacitatea de conducere.
But, few countries have reliable statistics on the prevalence of driving under the influence of drugs.
Relatările incidentelor cauzate de conducerea sub influenţa drogurilor se bucură adesea de multă atenţie din partea mijloacelor de informare în masă.
Currently, police experience considerable difficulty with the accurate and rapid identification of drug driving at the roadside.
În prezent, poliţia întâmpină dificultăţi considerabile la identificarea cu precizie și promptitudine a conducerii sub influenţa drogurilor la verificările de pe șosea.
The effectiveness of information campaigns to prevent drug driving is open to question.
Este dificil să se obţină dovezi știinţifice solide referitoare la efectele asupra comportamentului, prevalenţei și riscului de accidente pe baza datelor disponibile.
Key audiences may not be hearing the message, or they may be ignoring it.
Multe studii sunt realizate pe eșantioane mici și adesea este dificil să se generalizeze pornind de la rezultatele acestora.
Reflecting the scientific debate about the precise effects of the substances, the legal definition of the offence of driving under the influence of drugs differs among EU Member States.
Reflectând dezbaterile știinţifice cu privire la efectele precise ale substanţelor, definiţia legală a contravenţiei privind conducerea sub influenţa drogurilor diferă de la un stat membru UE la altul.
Extent of drug driving is not studied in many European countries
În multe state europene nu se studiază amploarea fenomenului de conducere sub influenţa drogurilor
Studies on drug prevalence in drivers published between 1999 and 2007 provide data for only 13 of the 27 EU Member States and Norway.
Studiile privind prevalenţa consumului de droguri în rândul conducătorilor auto, publicate între anii 1999 și 2007, oferă date pentru doar 13 dintre cele 27 de state membre UE și Norvegia.
medicines and illicit drugs, others do. In Finland and Sweden, new zero-tolerance laws for illicit drugs were passed following the experience that the offence of impaired driving was extremely difficult to prove.
noi legi de toleranţă zero pentru drogurile ilegale, după ce s-a constatat că este extrem de dificil să se probeze contravenţia de conducere sub influenţă.
In Cyprus, this problem is addressed by prosecuting such drivers for illegal consumption of drugs.
În Cipru, această problemă este soluţionată prin urmărirea judiciară a conducătorilor auto pentru consumul ilegal de droguri.
However, Belgium and the United Kingdom specifically prohibit use of a test result for drug driving as evidence for any other offence.
Cu toate acestea, Belgia și Regatul Unit interzic în mod expres utilizarea unui rezultat de test pentru determinarea conducerii sub influenţa drogurilor ca dovadă pentru orice altă infracţiune.
National legislation or policies may also limit the scope and comparability of prevalence studies.
De asemenea, legislaţia sau politicile naţionale pot limita domeniul de aplicare și comparabilitatea studiilor de prevalenţă.
For example, random roadside tests for drugs are not permitted in most countries.
De exemplu, în majoritatea ţărilor nu sunt permise teste aleatorii de depistare a drogurilor pe șosea.
In some countries, tests are only carried out for illicit drugs, and the prevalence of psychoactive medicines cannot be ascertained.
În unele ţări, se efectuează teste doar pentru drogurile ilegale, iar prevalenţa consumului medicamentelor psihoactive nu poate fi stabilită.
Random roadside surveys of drivers, which can give a representative picture of the entire driving population, are available for three EU Member States and Norway.
Studii aleatorii efectuate pe șosea realizate în rândul conducătorilor auto, care pot oferi o imagine reprezentativă pentru întreaga populaţie conducătoare de autovehicule, sunt disponibile pentru trei state membre UE și Norvegia.
Other surveys provide data on drug use among specific subsets of drivers.
Alte studii prezintă date referitoare la consumul de droguri în rândul unor subgrupuri specifice de conducători auto.
While some studies considered only drivers involved in fatal accidents, others looked at sample groups of injured drivers, killed drivers, drivers involved in accidents, and drivers suspected of driving under the influence of alcohol or drugs.
În timp ce unele studii au avut în vedere numai conducătorii auto implicaţi în accidente fatale, altele au vizat grupuri eșantion de conducători auto răniţi, uciși, implicaţi în accidente și suspectaţi de conducere sub influenţa alcoolului sau a drogurilor.
However, the results of these various studies are not scientifically comparable.
Totuși, rezultatele acestor studii diferite nu sunt comparabile din punct de vedere știinţific.
A positive test for alcohol may override any requirement for drug testing, with resource limitations and prosecution requirements taking priority over any need for comprehensive data gathering.
Un rezultat pozitiv la testul pentru alcool poate prevala asupra oricărei cerinţe de testare a prezenţei drogurilor în sânge, limitările resurselor și cerinţele de urmărire penală devenind prioritare în faţa oricărei necesităţi de colectare a unor date cuprinzătoare.
This has been the case in Denmark, Estonia, Ireland and Portugal.
Așa au stat lucrurile în Danemarca, Estonia, Irlanda și Portugalia.
The French SAM study, one of the most extensive studies in recent years on the subject, was made possible by a change to the national Road Code obliging the police, in defined circumstances, to test all drivers for drugs.
Studiul francez SAM, unul dintre cele mai ample studii din ultimii ani pe această temă, a fost posibil graţie unei modificări a Codului rutier naţional obligând poliţia, în circumstanţe bine stabilite, să testeze toţi conducătorii auto pentru depistarea drogurilor.
Evidence of drug-taking may be detected in different biological samples, including blood, urine, saliva, sweat and even hair.
Dovezi ale consumului de droguri pot fi detectate prin diferite probe biologice, inclusiv de sânge, urină, salivă, transpiraţie și chiar de păr.
Blood is the ideal matrix for legal proof of impairment, but roadside screening by oral fluid (saliva) is desirable for convenience.
Sângele constituie matricea ideală pentru obţinerea dovezii legale de conducere sub influenţă, dar este preferabilă testarea pe șosea a probelor de salivă din considerente practice.
Threshold levels for the drugs may be set at the lower limit of detection, or at levels where impairment may be expected to start.
Nivelurile de prag pentru droguri pot fi stabilite la limita inferioară de detecţie sau la niveluri la care se preconizează declanșarea diminuării capacităţilor.
However, while some drugs, including cannabis and opioids, appear to have a dosedependent impairing effect, others such as amphetamines do not.
Totuși, unele droguri, între care canabisul și opioidele, par să aibă un efect de diminuare a capacităţilor proporţional cu doza, spre deosebire de altele, cum sunt amfetaminele.
Tolerance and interactions with alcohol or other drugs complicate calculations further.
Toleranţa și interacţiunile cu alcoolul sau cu alte droguri complică și mai mult calculele.
In France, drivers found combining drugs with alcohol receive a higher penalty.
În Franţa, conducătorii auto despre care se constată că au combinat droguri cu alcool primesc sancţiuni mai severe.
Responding to psychoactive medicines
Abordarea medicamentelor psihoactive
Generally, cannabis is the most common illicit substance detected, and benzodiazepines are the most commonly reported psychoactive medicines.
Cu sprijinul OEDT și al Direcţiei Generale Transporturi a Comisiei Europene, au fost elaborate noi orientări internaţionale pentru standardizarea conceptelor de studiu.
Overall, the evidence points to much higher prevalences of both illicit and prescription drugs, often in combination with alcohol, among drivers involved in accidents or suspected of driving under the influence of drugs or alcohol.
Aceste orientări ţin seama de diferenţele dintre legislaţiile și politicile de testare ale statelor, furnizând peste o sută de recomandări subîmpărţite pe domenii de comportament, epidemiologie și toxicologie.
New international guidance for standardisation of study designs have been drawn up with the assistance of the EMCDDA and the European Commission’s DG Transport.
În general, canabisul este substanţa ilicită cel mai frecvent detectată, iar benzodiazepinele sunt medicamentele psihoactive cel mai frecvent raportate.
It takes into account differences between countries’ legislation and testing policies, providing over a hundred recommendations subdivided into the areas of behaviour, epidemiology, and toxicology.
În general, dovezile indică prevalenţe mult mai ridicate atât în cazul drogurilor ilegale, cât și în cazul medicamentelor eliberate pe bază de prescripţie medicală, adesea în combinaţie cu alcool, în rândul conducătorilor auto implicaţi în accidente sau suspectaţi de conducere sub influenţa drogurilor sau a alcoolului.
Where to draw the line — or lines?
Unde să tragem linia – sau liniile?
The overall scarcity of information continues despite a recommendation made in 2002 by the European Commission’s expert working group on drugs, medicines and driving that all drivers involved in a fatal accident should be tested for alcohol and drug use.
Lipsa generală a informaţiilor continuă în pofida unei recomandări emise în 2002 de grupul de lucru al experţilor Comisiei Europene în materie de droguri, medicamente și conducerea autovehiculelor, potrivit căreia toţi conducătorii auto implicaţi într-un accident fatal ar trebui testaţi pentru depistarea consumului de alcool sau droguri.
Barriers to building up scientific evidence
Bariere în calea constituirii de dovezi știinţifice
Psychoactive medicines, such as painkillers (opioids), sedatives (benzodiazepines), antidepressants and antihistamines can have sometimes considerable effects on the capabilities of drivers.
Majoritatea ţărilor europene iau în considerare una sau două abordări la definirea contravenţiei de conducere sub influenţa drogurilor.
Concern is also growing about the possible impact of the increasing numbers of drug users receiving opioid substitution treatment.
Unsprezece ţări sancţionează doar conducerea sub influenţă, fie că este din cauza drogurilor ilegale, fie că este din cauza medicamentelor.
Most European countries take one of two approaches to defining the offence of driving under the influence of drugs.
Alte unsprezece ţări au adoptat o politică de „toleranţă zero”, sancţionând orice formă de conducere după consumul de droguri.
Eleven countries only penalise impaired driving, whether caused by illicit drugs or medicines.
În șapte ţări, aceste două abordări sunt combinate într-o reacţie în trepte faţă de contravenienţii care au condus sub influenţa drogurilor.
Eleven other countries have adopted a ‘zero-tolerance’ policy, penalising any driving after drug-taking.
Unele ţări cu o politică de toleranţă zero nu fac deosebire între medicamentele psihoactive și drogurile ilegale, în timp ce alte ţări fac această distincţie.
In seven countries, these two approaches are combined in a tiered response to drug driving offenders.
În Finlanda și Suedia au fost adoptate
Most countries’ laws penalise impairment from any drug, whether illicit or medicinal.
Majoritatea ţărilor pedepsesc prin lege conducerea sub influenţa oricărui drog, fie acesta ilegal sau având rol de medicament.
In France, Austria and Portugal, some impairing psychoactive medicines such as benzodiazepines are not covered by the drug driving law, though they may be
În Franţa, Austria și Portugalia, unele medicamente psihoactive care diminuează capacitatea de a conduce, cum ar fi benzodiazepinele, nu sunt vizate de legea privind conducerea sub influenţa drogurilor, deși se pot încadra la o contravenţie generală, cum este conducerea
More than 30 studies on the prevalence of drugs among drivers have been carried out across Europe since 1999.
Din 1999 până în prezent, peste 30 de studii privind prevalenţa drogurilor în rândul conducătorilor auto au fost realizate în întreaga Europă.
However, these studies have used various methods and sampled different groups of drivers, making it difficult to draw overall conclusions.
Totuși, aceste studii au utilizat metode diferite și au eșantionat grupuri diferite de conducători auto, ceea ce face dificilă formularea unor concluzii generale.
2004, a system in Victoria, Australia uses two saliva tests in series at the roadside to achieve a low false positive rate; prosecution will be based on the results of a subsequent laboratory confirmation of the second sample.
cu 2004, un sistem funcţional în statul Victoria din Australia utilizează două teste de salivă în serie pe șosea pentru a obţine o rată scăzută fals pozitivă; urmărirea judiciară se bazează pe rezultatele unei confirmări ulterioare în laborator a celei de a doua probe.
In the EU, while France uses roadside saliva tests, prosecution is based on the results of a blood test.
În UE, deși Franţa utilizează teste de salivă pe șosea, urmărirea judiciară se bazează pe rezultatele unei analize de sânge.
Are prevention campaigns effective?
Sunt eficiente campaniile de prevenire?
group on drugs, medicines and driving recommended that police involved in traffic control receive mandatory training in recognising the signs of impairment due to drugs.
februarie 2002, grupul de lucru al experţilor Comisiei Europene în materie de droguri, medicamente și conducerea autovehiculelor a recomandat ca poliţiștii implicaţi în controlul rutier să beneficieze de instruire obligatorie cu privire la recunoașterea simptomelor cauzate de consumul de droguri.
These tests may include, for example, examination of the size of the pupils, coordination tests, behavioural tests, reactions and manner of speaking.
Aceste teste pot include, de exemplu, examinarea mărimii pupilelor, teste de coordonare, teste comportamentale, examinarea reacţiilor și a modului de vorbire.
Yet by 2007, only four EU countries (Belgium, Portugal, Sweden, United Kingdom) reported obligatory training in this area for traffic police, while 11 reported some ad hoc training.
Cu toate acestea, până în 2007, numai patru state membre UE (Belgia, Portugalia, Suedia și Regatul Unit) au raportat instruirea obligatorie în acest domeniu pentru poliţia rutieră, iar 11 au raportat o instruire ad-hoc.
Furthermore, the tests are not the same in each country.
În plus, testele nu sunt identice în toate ţările.
covered by a general offence such as dangerous driving.
periculoasă.
In contrast, laws in the Czech Republic, Estonia, Poland, Slovenia and Slovakia penalise driving with any trace of a substance, even if medicinal.
Dimpotrivă, legile din Republica Cehă, Estonia, Polonia, Slovenia și Slovacia pedepsesc conducerea sub influenţa oricărei urme de substanţe, chiar medicinale.
Seven countries (Belgium, Czech Republic, Germany, Latvia, Luxembourg, Slovakia, Finland) have adopted a two-stage system that penalises any trace of an illicit substance with a non-criminal or lower-level criminal fine, but more severely penalises impairment by any substance.
Șapte ţări (Belgia, Republica Cehă, Germania, Letonia, Luxemburg, Slovacia și Finlanda) au adoptat un sistem în două trepte care pedepsește depistarea oricărei urme de substanţe ilicite cu o amendă contravenţională sau cu o amendă penală de nivel inferior, dar și mai sever pedepsește afectarea capacităţilor din cauza oricărei substanţe.
In Latvia, impairment by a medicinal substance will incur a lower fine than any trace of an illicit substance.
În Letonia, afectarea capacităţilor cauzată de o substanţă medicamentoasă atrage după sine o amendă mai mică decât în cazul depistării oricărei urme de substanţă ilicită.
In Finland and Sweden, drivers found with medicines may be exempted from charge if they can provide a medical prescription, though they may still be charged if their driving was judged impaired.
În Finlanda și Suedia, conducătorii auto depistaţi cu medicamente pot fi scutiţi de urmărire în justiţie dacă pot prezenta o prescripţie medicală, deși pot fi totuși inculpaţi dacă se consideră că au condus sub influenţă.
Surveys carried out in some countries have revealed a lack of awareness about the influence of illicit drugs on driving ability.
Anchetele efectuate în unele ţări au relevat absenţa cunoștinţelor cu privire la influenţa drogurilor ilegale asupra capacităţii de a conduce.
They also show that many drivers are unaware of the effects of combining drugs and alcohol.
De asemenea, acestea arată că mulţi conducători auto nu au cunoștinţă de efectele combinării drogurilor cu alcoolul.
Among older drivers, awareness is often lacking of the effects of psychoactive medicines on driving performance.
În rândul șoferilor mai în vârstă, deseori nu se cunosc efectele medicamentelor psihoactive asupra capacităţii de a conduce.
Furthermore, many drivers may be ignorant of laws prohibiting driving under the influence of such medicines.
Mai mult, este posibil ca mulţi conducători auto să nu cunoască legile care interzic conducerea autovehiculelor sub influenţa unor astfel de medicamente.
After stopping a driver, the police officer may need to perform an initial screening for drug use, by analysing behaviour or biological samples.
După oprirea unui conducător auto, este posibil să fie necesar ca agentul de poliţie să efectueze un test iniţial de depistare a consumului de droguri prin analizarea comportamentului sau a probelor biologice.
Oral fluid (saliva) might be acceptable for roadside screening of drivers — urine is not appropriate to indicate impairment.
Probele de salivă ar putea fi acceptabile pentru testarea pe șosea a conducătorilor auto – urina nu este adecvată pentru a indica gradul de influenţă.
The reliability of devices for roadside saliva testing, however, has yet to be confirmed.
Totuși, este necesară confirmarea fiabilităţii dispozitivelor de testare a salivei pe șosea.
Of the nine on-site saliva-testing devices evaluated by the EU’s Rosita-2 project between 2003 and 2005, not one could be recommended for roadside screening of drivers.
Dintre cele nouă dispozitive de testare a salivei la faţa locului evaluate de proiectul UE Rosita-2 între anii 2003 și 2005, niciunul nu a putut fi recomandat pentru testarea pe șosea a șoferilor.
The limitations of the devices might be compensated to some extent by modifying the testing protocol.
Limitările dispozitivelor ar putea fi compensate, într-o oarecare măsură, de modificarea protocolului de testare.
Since
Începând
Prevention campaigns targeting drug driving have been carried out in several EU Member States.
În mai multe state membre UE sau desfășurat campanii de prevenire a conducerii sub influenţa drogurilor.
These generally take the form of mass media campaigns, often including information on drugs within a wider campaign focussing on alcohol.
În general, acestea iau forma unor campanii în mass-media, deseori incluzând informaţii cu privire la droguri în cadrul unei campanii mai ample ce vizează alcoolul.
Drug driving in EU Member States may be defined as impairment caused by drugs or having any trace of drugs in the blood (‘zero tolerance’), and some countries combine both definitions in a two-tier system
Conducerea sub influenţa drogurilor în statele membre UE poate fi definită ca o diminuare a capacităţilor de conducere cauzată de droguri sau existenţa unor urme de droguri în sânge („toleranţă zero”), iar unele ţări combină ambele definiţii într-un sistem cu două niveluri
Zero tolerance Impairment
Toleranţă zero Diminuarea capacităţii de conducere
Two-tier system No information
Sistem cu două niveluri Nu există informaţii
General messages that reach young users of cannabis, however, are unlikely to be listened to, or even noticed, by older users of psychoactive medicines, and vice versa.
Totuși, este puţin probabil ca mesajele generale adresate tinerilor consumatori de canabis să fie ascultate sau măcar observate de consumatorii mai în vârstă de medicamente psihoactive și invers.
Similarly, both groups may feel that warnings about alcohol do not apply to them.
În mod similar, este posibil ca ambele grupuri să creadă că avertismentele referitoare la alcool nu se aplică în cazul lor.