natgillin/translations-raw huggingface dataset:
operational, the Commission published a proposal for a Council Regulation setting up the GSA as its successor (COM(2003) 471 final of 31 July 2003).
(iii)preocuparea Comisiei de a asigura redezbaterea programului de la o reuniunea Consiliului la alta (a se vedea, de exemplu, punctele 21 și 22 referitoare la comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2004); operaţională, Comisia a publicat o propunere de regulament al Consiliului prin care se stabilea că GSA avea să fie succesoarea Întreprinderii comune Galileo [COM(2003) 471 final din 31 iulie 2003].
(c)Setting up a future (permanent) organisation: between July 1999 and December 2006 the Commission charged six different temporary structures with providing technical support for Galileo programme managementor withtheactual managementtask.
(c)crearea unei viitoare organizaţii (permanente):întreiulie 1999 și decembrie 2006, Comisia aîncredinţat unui număr de șase struc-turitemporare diferitesarcina de afurnizasprijintehnic pentru gestionarea programului Galileosauchiarsarcina de gestionare în sine.
The GJU wasthefifth suchinitiative.
GJU a reprezentat cea de a cinceainiţiativă de acest gen.
As aflexible and dedicated organisation with an entrepreneurial mindset, it could have been aneffectiveprogrammemanager.However,itspositionwas underminedbyitstemporarynature68,itsgovernancestructure (Figure 2) anditslack of expertise.
Fiind o organizaţie flexibilă și creată într-un scop special și beneficiind de unspiritîntreprinzător, GJU arfi pututsăfie un administrator de program eficace. Natura sa temporară68, structura sa deadministrare(figura2)șilipsadecunoștinţedespecialitate i-ausubminatînsă poziţia;
(d)Securing the appropriate skills to perform all programme components managed and supervised by the public sector: when setting upthe GJU, the Commission did not pay sufficient attention to thefactthatitwasaneworganisationandthatithadinsuf-ficientexperienceandexpertisetoperformitstasks(seealso paragraph 41(c)).
(d)asigurarea existenţei competenţelor necesare pentru a putea exe-cutatoatecomponenteleprogramuluigestionateșisupervizate de sectorul public: la constituirea GJU, Comisia nu a acordat suficientă atenţie faptului că aceasta urma să fie o organizaţie nouă, că nuaveasuficientăexperienţășică nu dispunea desuficiente cunoștinţedespecialitatepentruaputeasăîșiîndeplinească sarcinilecarei-aufostîncredinţate[asevedea,deasemenea, punctul 41litera(c)];
(e)Providingforrisk management:attheprogramme’soutset,the Commissiondidnotadequatelyaddresstherisksrelatedtothe Galileo concession (e.g. market risk, design risk and technological risk)(see also paragraph 41(a) and Box 2) andthuslaunchedthe concession process withoutthe necessary preparation.
(e)prevedereauneigestionăriariscurilor:Comisianuaevaluatîn mod adecvat, de la începutul programului, riscurile legate de concesionarea programului Galileo (de exemplu, riscul de piaţă, riscul deproiectaresauriscultehnologic)[asevedea,deasemenea, punctul41litera(a)șicaseta2]șialansatastfelprocedurade concesionarefără aface pregătirile necesare;
(f)Takingtimely decisions on all programmefeatures:the Commis-siondidnotsufficientlycriticallyreviewor monitor the GJU’s progressreports.
(f)luarea deciziilorîn timp util pentru toate caracteristicile programului: Comisia nu a examinat și nu a monitorizat cu un ochi sufi-cientdecriticrapoarteleprivindstadiuldeavansareîntocmite de GJU.
Commission communications consistently echoed the positive tone of official GJU statements. As a consequence, the Commission did not request or take significant corrective actionuntil March2007,eventhoughtheconcessiondeadline was postponed annuallyfor afurthertwelve months.
Comunicările Comisieireflectauîn modsistematictonul optimistaldeclaraţiiloroficialeale GJU.Înconsecinţă,Comisia nici nu a solicitat, nici nu aluat vreo măsură corectivă semnificativă înainte de luna martie 2007, cu toate că termenul pentru concesionare afost amânatînfiecare an cu alte douăsprezeceluni.
The management of the development and validation phase was inad-equate.The Galileoprogrammeexperiencedproblemsatdifferent levels:
Gestionarea etapei de dezvoltare și validare a fost inadecvată. Programul Galileos-a confruntat cu problemela mai multe niveluri diferite:
(a)The GJU was not a strong programme manager nor was any other body assignedthisrole.It did not meet most ofits objectives — owing,however,tofactorsthat werelargelyoutsidethe GJU’s control.
(a)GJUnuafostunadministratoroperaţional„puternic”pentru acestprogramșiniciunaltorganismnuafostînvestitcuacest rol. GJUnuși-aatinso marepartedintreobiective–dincauza, însă, a unorfactori care nu depindeau, de cele mai multe ori, de controlul acesteia;
(b)The programme lacked a strong strategic sponsor and supervisor: the Commission did not proactively direct the programme, leaving it withoutahelmsman.Theprogramme’s managementsuffered a number of shortcomings: an absence ofrealistic objectives, an appropriate strategy and skills; insufficient preparatory work; and thelongreactiontime beforethetaking of corrective action.
(b)programul nu a beneficiat de un promotor și supervizor strategic puternic:Comisianuacondusprogramulîntr-un modproactiv, acesta rămânând fără un conducător „la cârmă”. Gestionarea pro-gramuluiafostafectatădeunnumărdeinsuficienţe:obiective nerealiste,lipsauneistrategiișiaunorcompetenţeadecvate, lucrări de pregătire insuficiente și lipsa de promptitudine în ceea ce priveșteluarea măsurilor corective;
(c)Owingtotheirdifferentexpectationsforthe programme, Member States intervened in the interest oftheir nationalindustries causing decisionsto beheldup.Theresultingcompromisesled toimplementationproblems,delaysand,intheend,tocost overruns.
(c)având așteptări diferite dela program,statele membre auinter-venitîninteresulindustriilorlor naţionale, blocând astfelluarea de decizii. Compromisurile la care au ajuns au condus la probleme deimplementare,laîntârzieriși,încele din urmă,la depășiri de costuri.
WHICH FACTORS ACCOUNTED FOR THE FAILURE OF THE CONCESSION PROCESS?
CARE SUNT FACTORII CARE SE AFLĂ LA ORIGINEA EȘECULUI PROCESULUI DE CONCESIONARE?
The PPP was inadequately prepared and conceived.
Elaborarea și concepţia parteneriatului publicprivat (PPP) au fost inadecvate.
As a result, the GJU was required to negotiate a PPP which was unrealistic (paragraphs 35 to 42).
Din acest motiv, GJU afost constrânsă să negocieze un PPP nerealist(punctele 35-42).
WHICH FACTORS ACCOUNTED FOR THE REPORTED DELAYS AND COST OVERRUNS OF TECHNOLOGICAL DEVELOPMENT?
CARE SUNT FACTORII CARE SE AFLĂ LA ORIGINEA ACESTORÎNTÂRZIERI ȘI A DEPĂȘIRILOR DE COSTURI CARE AU AFECTAT DEZVOLTAREA TEHNOLOGICĂ?
The GJU’s task of supervising technological development activities was seriouslyconstrainedbygovernanceissues,anincompletebudget, delays andtheindustrial organisation ofthe development and validation phase(paragraphs 43to 50).
Misiunea GJU de supraveghere a activităţilor de dezvoltare tehnologică a fost considerabil limitată de problemele de administrare, de bugetul incomplet,deîntârzierileîntâmpinateșidecaracterulindustrialal organizării etapei de dezvoltareși validare(punctele 43-50).
TO WHAT EXTENT HAS SPENDING ON RESEARCH AND DEVELOPMENT ACTIVITIES BENEFITED THE GALILEO PROGRAMME?
ÎN CE MĂSURĂ FONDURILE CHELTUITE PENTRU ACTIVITĂŢILE DE CERCETARE ȘI DEZVOLTARE AU ADUS BENEFICII PROGRAMULUI GALILEO?
The RTD results were of limited usefulness because of discontinuities, the inappropriateness of FP6 for funding market development activities, the absence of a comprehensive market development approach and delays(paragraphs 51to 57).
Rezultatele cercetării și dezvoltării tehnologice desfășurate în cadrul programului Galileo au avut o utilitate limitată din cauza lipsei de continuitate, afaptului că cel de al Șaselea program-cadru(PC6) nu era adecvat pentru finanţarea acţiunilor de dezvoltare a pieţei, a absenţei uneiabordări globale pentru dezvoltarea pieţeișiaîntârzierilor întâmpinate(punctele 51-57).
HOW WELL HAS THE GJUINTEGRATED EGNOS INTO GALILEO?
ÎN CE MĂSURĂ A REUȘIT GJU SĂINTEGREZE SISTEMUL EGNOSÎN GALILEO?
The integration of EGNOS into Galileo wasonlypartiallysuccessful becausethe GJU’s mandate wasnotclear,thedecisiontoinclude EGNOSintheconcessionnegotiationshelduptheachievementof the EGNOS programme, the EGNOS institutional framework was not clearandthe GJUdevotedlittleeffortto marketdevelopmentfor EGNOS(paragraphs 58to 65).
Integrarea sistemului EGNOS în Galileo a fost doar parţial reușită, din mai multe motive: mandatul Întreprinderii comune Galileo eralipsit de claritate, decizia de a include EGNOS în negocierile pentru concesiunea întârziat execuţia acestui program,cadrulinstituţionalal EGNOS eralipsit de claritate,iar GJU a depus prea puţine eforturiîn vederea dezvoltării pieţei pentru EGNOS(punctele 58-65).
WAS THE GALILEO PROGRAMME ADEQUATELY GOVERNED?
PROGRAMUL A FOST ADMINISTRATÎN MOD ADECVAT?
The programme’s governance wasinadequate.The division ofroles betweentheentitiesinvolvedinthedevelopmentandvalidation phase of the programme (EU and ESA Member States, Commission, GJUand ESA) was notclearly defined.
Administrarea programului sa dovedit afiinadecvată. Repartizarea rolurilorîntre entităţileimplicateîn etapa de dezvoltareșivalidare aprogramului(UEșistatele membre ale ESA, Comisia, GJU și ESA) nu a fost definităîn mod clar.
The Commission did not provide adequate leadership in developing and managing Galileo (paragraphs 66to 74).
Comisia nu a făcut dovadă de un spirit de conducere adecvatîn ceea ce privește dezvoltarea și gestionarea programului Galileo(punctele 66-74).
LESSONS FOR THE FUTURE
ÎNVĂŢĂMINTE PENTRU VIITOR
The Commission has proposed itself as programme manager, a challenging role for which it has little experience.
Comisia a propus să își asume rolul de administrator al programului, un rol dificil, pentru care nu are multă experienţă.
While this may be an expedient solution for the short term, the Commission should consider whether this would be the most appropriate long term arrangement.
Deși poatefisoluţia cea maipracticăpetermenscurt,Comisiaartrebuisăstabilească dacă ea reprezintă cel mai indicat aranjament pe termen lung.
The Court hasthefollowingrecommendations.
Curtea formulează următoarelerecomandări:
To gain authority as a programme manager, the Commission should adaptitsresourcesanditslegalandfinancialinstrumentstothe specificities of the development and management of an industrial programme:
Pentru a câștiga autoritate ca administrator al programului, Comi-siaartrebuisăîșiadaptezeresurseleșiinstrumentelelegislative șifinanciarela particularităţileinerente dezvoltăriiși gestionării unui programindustrial:
(a)thequantityandexpertiseofitshumanresourcesshouldbe commensurate withitstask as programme manager;
(a)resursele umane artrebuisăfie proporţionale cusarcina asumată, de administrator al programului, atât ca număr, cât șiîn ceea ce priveștespecializarea;
(b) an appropriate EU–ESA cooperation framework should be established;
(b)artrebuisăseîncheieunacorddecooperarecorespunzător între UEși ESA;
(c)the Commission should ensure it has the financial instruments tofundinfrastructure(otherthanviagrants)andtocommit itself to bearing the yearly operating and replenishment costs ofthisinfrastructure over alongtime horizon;
(c)Comisiaartrebuisăseasigurecădispunedeinstrumentele financiarenecesarepentrufinanţareainfrastructurii(înafară de subvenţii) și să se angajeze că va suporta costurile anuale de exploatareși dereînnoireaacesteiinfrastructuri pe o durată lungă;
(d)programme governanceshould besuchastoenablethe programme manager to perform its tasks coherently (define expectations, grant powers and verify performance).
(d)ar trebui să se prevadă o modalitate de administrare a programului caresăîi permită administratoruluisăîșiîndeplinească sarcinile într-un mod coerent (să definească rezultatele aștep-tate,să acorde competenţeșisă controleze performanţele).
Galileo needs a clear direction to be successful.
Pentru a avea șanse de reușită, Galileo trebuie să se fondeze pe o orientare clartrasată.
Decisions on its future cannot be taken by the Commission alone but clear leadership is paramount.
Comisia nu poateluasingurătoate deciziile privind viitorul acestui program, însă este absolut indispensabil să facă dovadă de unspirit de conducere.
The Commission should urgently clarify the programme’s political objectives and translate them into strategic and operational objectives that will provide Galileo with a solid roadmap from now until beyondfull deployment.
Comisia ar trebui să clarifice în cel mai scurt timp posibil obiectivele politice ale programului și să le transpună în obiective strategice și operaţionale, care vor conferi o foaie de parcurs bine trasată pentru programul Galileo, dela momentul actual pânălaimplementarea completă.
(a)How should Galileo be positioned as a commercial system?
(a) Cum ar trebui să fie poziţionat Galileo ca sistem comercial ?
(b)How will EGNOS and Galileorelateto each other once Galileo isfullyoperational? Willtheyexistsidebysidethusensur-ingusefulredundancyinserviceprovision,or will EGNOS be dismantled?
(b) Care va fi relaţia între EGNOS și Galileo după ce acesta din urmădevinepedeplinoperaţional?Vorcontinuasăexisteîn paralel,asigurândastfeloredundanţăutilăaserviciilor,sau EGNOS vafi desfiinţat?
The failure of the concession negotiations does not imply that there is no basis for a Galileo concession in the future.
Eșecul negocierilor pentru concesionare nu înseamnă că nu se va putea realiza o concesionare a programului Galileo în viitor.
But any future attempts to involve privatefinance needto be based on a morerealistic assessment of whatis marketable andifthecasefor a PPPreally exists.It should be notedthatsuccessfulexploitation modelsexistfor other international satellite projects, such as Inmarsat, Intelsat, Eutelsat or Eumetsat.
Dar orice încer-căriviitoaredeaimplicafinanţareadinsurseprivatetrebuiesăse fundamenteze pe o evaluare mai realistă a ceea ce poate fi comercializabil și să determine dacă un parteneriat publicprivat este într-ade-văr oportun. Trebuie reamintit că există modele de exploatare reușite pentru alte proiecte satelitare internaţionale, cum ar fi Inmarsat, Intelsat, Eutelsatsau Eumetsat.
The Commissionshouldtakesufficienttimetopreparethecom-mercial operation phase, drawing on best practiceinthe Member States, considering various models for private-sector initiative and taking account of experiencein comparablesectors.
Comisiaartrebuisăîșiacordetimpsuficientpentruapregăti etapadeexploatarecomercială,inspirându-sedinbuneleprac-ticiînvigoarelanivelulstatelor membreșiluândînconsiderare diversele modeleexistente pentruiniţiativele dinsectorul privat și experienţa dinsectoarele comparabile.
Depending on the decision of how Galileo should be positioned as a commercial system (see recommendation 2), the European Union will either have to engage in fostering early market development of Gali-leo/EGNOS revenues (for generating direct revenues to offset against costs)oraccepttofund Galileo’stotalpotentialcosts(potentially 10billioneurooverthecoming20years).Intheformercase,an appropriateframeworkfor usersshould be created.
În funcţie de decizia privind modulîn care va fi poziţionat Galileo ca sistem comercial (a se vedea recomandarea 2), Uniunea Europeană va trebuifie să se angajeze să promoveze dezvoltarea timpurie a pieţei pentru veniturile care urmează a fi generate de Galileo/EGNOS (pentru a genera venituri directe cu scopul de a compensa costurile),fie săacceptesăfinanţezecostultotalpotenţialalsistemului Galileo (posibil 10 miliarde deeuro pe durata următorilor 20 deani).Încel dintâicaz, este necesarsăsecreeze uncadrucorespunzător pentru utilizatori.
The Commission should ensure that the following issues are addressed:
Comisia artrebui să se asigure că suntluateîn considerare următoarele aspecte:
(a)analysis,consolidationandvalidationofrelevantandstable userrequirements;
(a)analizarea,consolidareașivalidareacerinţelorpertinenteși stabile din partea utilizatorilor;
(b)development of enabling actions(such asthe necessarylegal andregulatoryframework);
(b)elaborarea măsurilor corespunzătoare (cum ar fi cadruljuridic și dereglementare necesar);
(c) promotion of EGNOS as a showcase for Galileo,bycertifying EGNOS’ SoL service and making the EGNOS and Galileo exploitation models compatible;
(c)promovarea sistemului EGNOS ca un exemplu reușit pentru Galileo, asigurând certificarea serviciului SoL al EGNOS și compati-bilitateaîntre modelele de exploatare ale EGNOSși Galileo;
(d)developmentofaclearandcompatiblepricingpolicyorrev-enue modelfor Galileo and EGNOSservices, and athird-party liability policy.
(d)elaborarea unei politici detarifaresau a unui model de generare a veniturilor clare și compatibile pentru serviciile Galileo și EGNOS, precumși o politică privindregimul derăspundere civilă.
The Commission has since created other joint undertakings (SESAR, ITER and several Joint Technology Initiatives (JTIs)).
Între timp, Comisia a creat și alte întreprinderi comune [SESAR, ITER și o serie de iniţiative tehnologice comune (Joint Technology Initiatives – JTI)].
Experience of Galileo suggeststhattheapproachtothesenewventuresshouldbe well planned andrealistic.
Experienţa cu Galileo sugerează că abordarea care trebuie adoptatăfaţă de aceste noiîntreprinderitrebuie săfie bine gândită șirealistă.
For any future joint undertakings and industrial programmes in which the EUresolvesto engage,the Commissionshould:
Pentru oriceîntreprinderi sau programeindustriale comuneîn care va dorisăseimplice UE, Comisia artrebui:
(a)ensure that there are clear and compelling reasons for creating ajoint undertaking;
(a)să se asigure că există motive clare și stringente pentru crearea uneiîntreprinderi comune;
(b)ensurethat allrealistic options on private-sector cooperation have been properly considered;
(b)să se asigure că aufostluateîn considerareîn mod corespun-zătortoate opţiunilerealiste de cooperare cusectorul privat;
(c)endeavourtoestablishagovernancestructurethatdoes notimpedeproperprogrammemanagementbythejoint undertaking.
(c)săîncercesăinstituieostructurădeadministrarecaresănu obstrucţioneze buna gestionare a programului de cătreîntre-prinderea comună.
This report was adopted by the Court of Auditors in Luxembourg at its meeting of 14 May 2009.
Prezentul raport a fost adoptat de Curtea de Conturi la Luxemburg, în ședinţasa din 14 mai 2009.
Fo or the te Cou
Pe n et tru u Cu
Court t o of Aud ud i to to rs s
Curtea tea de de Con
THE EUROPEAN SPACE AGENCY
AGENŢIA SPAŢIALĂ EUROPEANĂ
The ESA is an intergovernmental organisation, created in its current form in 1975 from the merger of two existing agencies, ELDO (European Launcher Development Organisation) and ESRO(European Space Research Organisation).
Agenţia Spaţială Europeană (European Space Agency – ESA) este o organizaţie interguvernamentală, creatăînformasa actualăîn 1975,în urmafuziunii dintre două agenţii deja existente, ELDO (European Launcher Development Organisation– Organizaţia Europeană pentru Dezvoltarea unui Vehicul European de Lansare de Rachete Spaţiale) și ESRO (European Space Research Organisation – Organizaţia Europeană de Cercetări Spaţiale).
The ESA has 18 Member States: Austria, Belgium, Czech Republic, Denmark, Finland, France, Germany, Greece, Ireland, Italy, Luxembourg, the Netherlands, Norway, Portugal, Spain, Sweden, Switzerland and the United Kingdom.
ESA reunește 18 state membre: Austria, Belgia, Republica Cehă, Danemarca, Elveţia, Finlanda, Franţa, Germania, Grecia,Irlanda,Italia, Luxemburg, Norvegia, Portugalia, Spania, Suedia, Regatul Unit și Ţările de Jos.
The national bodiesresponsiblefor spaceinthese countries sit on the ESA’s ruling Council.
Organismele naţionale responsabile de activităţile spaţiale în ţările respective fac parte din consiliul de conducere al ESA.
The ESA’s purpose is to provide for and to promote, for exclusively peaceful purposes, cooperation among European Statesinspaceresearch and technology and their space applications, with a view to their being used for scientific purposes and for operational space applications systems.
Obiectivul ESA este să asigure și să promoveze, în scopuri exclusiv pașnice, cooperarea între statele europene în domeniul cercetării și tehnologiei spaţiale și al aplicaţiilor spaţiale derulate de acestea, în vederea utilizării lor în scopuri știinţifice și pentru sisteme de aplicaţii spaţiale operaţionale.
The ESA’s activities fall into two categories — ‘mandatory’ and ‘optional’.
Activităţile desfășurate de ESA se împart în două categorii – „obligatorii” și „opţionale”.
Programmes carried out under the General Budget and the Science programme budget are ‘mandatory’; they include the Agency’s basic activities (studies on future projects, technology research, shared technical investments, information systems and training programmes).
Programele derulate în cadrul bugetului general și al bugetului pentru Programul știinţific sunt „obligatorii” și cuprind activităţile de bază ale agenţiei (studii privind proiecte viitoare, cercetarea tehnologică, investiţii tehnice comune, sistemele informatice și programele de formare).
All Member States contribute to these programmes on a scale based on their GDP.
Toate statele membre contribuie financiar la aceste programe în funcţie de produsul lorintern brut.
The other programmes, known as ‘optional’, involve a reduced number of Member States which are free to decide on their level of participation.
Celelalte programe, numite„opţionale”,implică un număr redus de state membre, care au libertatea de a hotărî care este nivelul lor de participare.
Both ARTES-9 and GalileoSat are optional programmes.
Atât ARTES 9, cât și GalileoSat sunt programe opţionale.
The ESA’s budget spending for 2006 amounted to almost 3 billion euro.
Cheltuielile bugetare ale ESA pentru 2006 sau ridicat la cca 3 miliarde de euro.
The ESA and the European Community are mutually independent organisations.
ESA și Comunitatea Europeană sunt două organizaţii independente una de cealaltă.
They have different Member States and are governed by different rules and procedures.
Cuprind state membre diferite și sunt reglementate prin norme și proceduri diferite.
The ESA is not bound by EU regulations.
ESA nu se supune reglementărilor comunitare.
A framework agreement between the ESA and the European Community (in force since May 2004) formalises cooperation between the two institutions.
Cooperarea între cele două instituţii este oficializată printr-un acord-cadru între ESA și Comunitatea Europeană (în vigoare din mai 2004).
The European space policy, signed in May 2007, unifies the ESA’s approach with those of the individual EU Member States and creates, for the first time, a common political framework for space activities in Europe.
Politica spaţială europeană, semnată în mai 2007, armonizează abordarea ESA și abordările individuale ale statelor membru ale UE și creează, pentru prima dată, un cadru politic comun pentru activităţile spaţiale în Europa.
EGNOS FACTS, FIGURES ANDILLUSTRATIVE EXAMPLES
DATE, CIFRE ȘI EXEMPLE REFERITOARE LA EGNOS
COMPARISON BETWEEN EGNOS AND GALILEO
COMPARAŢIEÎNTRE EGNOS ȘI GALILEO
Link with other GNSSs
Relaţia cu alte GNSS-uri
Augments the GPS and Glonass signals
Intensifică semnalele GPS și Glonass
Space segment
Segmentul spaţial
3 transponders on geostationary (GEO) satellites orbiting at 36 000 km
3 transpondere amplasate pe sateliţi geostaţionari (GEO) plasaţi în orbită la 36 000 km
4 MCCs (Mission Control Centres)
Segmentul terestru
20 GSSs (Galileo Sensor Stations)
20 de staţii de detecţie Galileo (Galileo Sensor Stations – GSSs)
5 S-band up-link stations
5 staţii de legătură ascendentă în bandă S
10 C-band up-link stations
10 staţii de legătură ascendentă în bandă C
ESA, European Commission, China, Israel
ESA, Comisia Europeană, China, Israel
ESA, European Commission, Eurocontrol, EOIG, GJU stakeholders
ESA, Comisia Europeană, Eurocontrol, EOIG, părţile participante la GJU
EGNOS FUNDING SOURCES
SURSELE DE FINANŢARE ALE EGNOS
EGNOSfunding sources(Total 630 million euro, 2001 prices) Funds allocated between 1995 and 2007
Sursele definanţare ale EGNOS(întotal 630 de milioane de euro,la preţurile din 2001)Fonduri alocateîntre 1995 și 2007
European Commission (TET + FP7)28 %
Comisia Europeană (TEN-T + PC7)28 %
Source: ECA estimate.
Sursa: Estimările CCE.