natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The seminar endorsed the proposal to develop an EEIS and called on the Agency to explore with relevant international and Community bodies how this could be developed.
Seminarul a aprobat propunerea de dezvoltare a EEIS #i a solicitat sprijinul Agen!iei, pentru cercetarea modului de dezvoltare, împreun∀ cu foruri interna!ionale #i comunitare importante.
Enlargement Eleven countries in central and eastern Europe and the Mediterranean area ratified the agreements to join the Agency in 2001, bringing the total number of member countries to 29 on 31 December 2001.
Unsprezece !∀ri din centrul #i estul Europei #i din regiunea mediteranean∀ au ratificat acordurile de parteneriat la Agen!ie în 2001, ridicând astfel num∀rul total al !∀rilor membre la 29 pe 31 decembrie 2001.
The remaining two, Poland and Turkey, are expected to ratify shortly.
Celelalte dou∀ !∀ri, Polonia #i Turcia, vor ratifica acordurile de parteneriat în urm∀toarea perioada.
Membership of the EEA, year-end 2001
Tari membre ale EEA, pâna la sfârsitul anului 2001
EEA candidate countries
Ţări candidate la EEA
Enlargement of the EEA brings benefits both for the new members in the form of less burdensome implementation of EU environmental legislation and capacity-building and to the EU through more comprehensive, pan-European reporting better reflecting all major environmental issues in Europe.
Extinderea EEA prezint∀ avantaje, atât pentru noile !∀ri membre, prin implementarea mai pu!in anevoioas∀ a legisla!iei UE pentru mediu #i a concretiz∀rii acesteia, cât #i pentru UE îns∀#i, printr-un sistem pan-european, multilateral de rapoarte, ob!inându-se astfel o reflectare mai bun∀ a tuturor problemelor de mediu din Europa.
Reorganisation In the light of the evaluation and in view of enlargement, the Agency was reorganised into five programme groups.
Sub aspectul evalu∀rii #i al extinderii, Agen!ia a fost reorganizat∀ în cinci grupe de programe.
In addition, a number of cross-cutting teams are being established to work with horizontal tasks within the Agency.
În plus, a fost introdus un num∀r de echipe interactive cu scopul de lucra în sfera sarcinilor orizontale în cadrul Agen!iei.
See the organisational chart.
A se vedea diagrama de organizare a EEA.
EEA organisational chart, year-end 2001
Diagrama de organizare a EEA, Februarie 2002
EEA Scientific Committee
EEA Comitetul Ştiinţific
Executive Director's office
Oficiul Directorului Executiv
Administration
Administraţia
Environmental Assessment
Evaluarea Mediului
Information Technology and Services
Servicii şi Tehnologii de Informaţie
Reporting and Networking Coordination
Coordinarea de Rapoarte şi Reţele
Strategic Development and International Cooperation
Dezvoltare Strategică şi Cooperare Internaţională
Cross-cutting teams on ETCs, signals reports etc.
Echipe interactive ale ETC, Rapoarte de semnale etc.
Resources The year 2001 saw a substantial increase on the resource side, with total income amounting to EUR 21.7 million, EUR 3.1 million (16.7%) more than in 2000.
Anul 2001 a cunoscut o cre#tere important∀ în domeniul resurselor, cu un venit total de 21,7 milioane Euro, cu 3,1 milioane Euro (16,7 %) mai mult decât în anul 2000.
This increase was mainly due to an increase in the core budget of EUR 1 million and to supplementary income for specific projects:
Aceast∀ cre#tere sa datorat în principal sporirii bugetului central cu 1 milion Euro #i venitului suplimentar pentru proiecte specifice:
EUR 0.225 million from the Energy and Transport DG for the TERM programme.
1,1 milioane Euro din DG Extindere pentru ajutorarea !∀rilor candidate înainte de aderarea la EEA;0,7 milioane Euro din EuropeAid pentru regiunea balcanic∀;0,225 milioane Euro din DG Energie si Transport pentru programul TERM.
As in earlier years, valuable funds outside the Agency’s budget were allocated to specific projects related to the work of the Agency.
La fel ca în anii de început, fonduri considerabile externe bugetului Agen!iei au fost alocate proiectelor specifice privind activitatea Agen!iei.
In this way, the Agency’s work was supported by EUR 1.8 million from the Enterprise DG’s ‘Interchange of data between administrations’ programme (IDA) for eEIONET work.
În acest mod, activitatea Agen!iei a fost sprijinit∀ cu suma de 1,8 milioane Euro, provenind din proiectul Directoratelor Generale privind programul de ‘Schimb reciproc de date între administra!ii’ (IDA) pentru o activitate de Internet a EIONET.
A significant amount of the operational budget is used to cofinance the European topic centres.
O sum∀ considerabil∀ din bugetul opera!ional e utilizat∀ pentru co-finan!area centrelor tematice europene.
In 2001, the proportion of the total going to the topic centres was 51%.
În 2001, procentul sumei totale acordat centrelor tematice a fost de 51 %.
This figure has been fairly stable throughout the lifetime of the Agency.
Acest∀ cifr∀ sa dovedit a fi relativ stabil∀ pe parcursul întregii activit∀!i a Agen!iei.
Key figures for budgetary and staff resources are given in the Annex to this report.
Cifre esen!iale pentru resursele bugetare #i umane sunt prezentate în Anexa a acestui raport.
Annex: Key figures for budgetary and staff resources
Anexa: Cifre esen#iale pentru resursebugetare !i umane
Table 1:
Tabelul 1
Income, 1998–2002
Venituri, 1998–2002
Million EUR
Milioane Euro
Miscellaneous revenues
Venituri diverse
Table 2:
Tabelul 2
Expenditure (E), 1998 2000, and budget (B), 2001 and 2002
Cheltuieli (C), 1998–2000, !i buget (B), 2001 !i 2002
Operational expenditure (Title 3)
Cheltuieli opera#ionale (Titlul 3)
Table 3:
Tabelul 3
Operational expenditure (Title 3 - Budget) and related staff allocations (staff-months) for 2000-02 by programme area
Cheltuieli opera#ionale (Titlul 3 — Bugetul) !i aloc∀ri asociate pentrupersonal (personal-luni) pentru 2000–02 prin sectorul de program
1 000 EUR
Luni
1 000 EUR
Zile (
Integratedassessments
Raportare periodica
Reportingsystem support
Sus!inerea sistemului deraportare
0 Expert meetings,translations
0 Întruniri de speciali∀ti,traduceri
One week covers five days working directly on projects.
O s!pt!mân! de lucru acoper! cinci zile lucr!toare dedicate exclusiv proiectelor.
General activities (general meetings and correspondence etc.) formerly included in overheads have now been listed separately.
Activit!#ile generale (întruniri ∀i coresponden#e generale etc.) incluse înainte în cheltuielile de regie, au fost introduse acum în liste separate.
The total man-weeks are based on the estimates for filling vacant posts and new posts in the year.
Totalul de oameni-s!pt!mâni se bazeaz! pe estim!rile privind ocuparea posturilor vacante ∀i a posturilor noi în decursul unui an.
Some uncertainty in numbers can be expected.
Unele neclarit!#i în privin#a cifrelor sunt de a∀teptat.
For 2001, please note that one month covers three working weeks directly on projects and about six days’ overhead (general meetings, correspondence, etc.).
Pentru 2001, a se režine c! o lun! lucr!toare acoper! trei s!pt!mâni de lucru dedicate exclusiv proiectelor i aproximativ’ase zile de cheltuieli de regie (întruniri ∀i coresponden#e generale etc.).
Staff development, 1996–2001 (December), by category
Evolu#ia personalului, 1996–2001 (decembrie), pe categorii
Table 4:
Tabelul 4
B (technical assistants)
B (asisten#i tehnici)
Table 5:
Tabelul 5
Staff by category and sex on 31 December 2001
Personalul pe categorii !i sexe pe 31 decembrie 2001
Table 6:
Tabelul 6
Staff by category and nationality on 31 December 2001
Personalul pe categorii !i na#ionalit∀#i pe 31 decembrie 2001
Vulnerability and adaptation to climate change in Europe
Vulnerabilitatea şi adaptarea la schimb rile climatice din
Although there c ould be some positive effects, many impacts are likely to be adverse.
În Europa, sunt vulnerabile în mod special regiunile muntoase, zonele de coast , regiunile umede şi zona mediteranean .
Existing adaptive m easures are concentrated in flood defence, so there is considerable scope for adaptation planning an d implementation in other areas, such as public health, water resources and management of ecosyst e m s .
Deşi s-ar putea înregistra unele efecte pozitive, multe dintre consecin e sunt cel mai probabil negative
impacts are projected to occur
Necesitatea de adaptare
Achieving such a target will on natural and human systems
Vulnerabilitatea la nivel creştere a temperaturii globale r e g i o n a l cu maxim 2 °C peste nivelurile
Projections for 2100 suggest require substantial reductions that are already under pressure that temperature in Europe will of global greenhouse gas from socio-economic factors, have risen by between 2 to emissions over and above those such as changes in land use, for
Previziunile pentru anul 2100 preindustriale în scopul evit rii indic faptul c în Europa consecin elor negative grave Regiunile: temperaturile vor înregistra ale schimb rilor climatice. Sud-estul Europei, regiunile creşteri intre 2 şi 6,3 °C peste
6.3 °C above 1990 levels.
Îndeplinirea unui asemenea mediteraneene şi cele din Europa nivelul anilor 1990.
The already agreed under the Kyoto example.
Se aşteapt obiectiv va necesita o reducere
Northern and some sea level is projected to rise,
convenite în cadrul Protocolului sistemelor naturale şi umane care
There is also growing western regions of Europe, on and a greater frequency and recognition that Europe must the other hand, may experience intensity of extreme weather adapt to the climate change beneficial impacts, particularly events are expected.
Se manifest , de se afl deja sub presiunea factorilor efect de ser s-ar opri ast zi, asemenea, o recunoaştere socio-economici, ca de exemplu, aceste modific ri ar continua crescând a necesita ii de modific rile survenite în utilizarea de-a lungul mai multor decade, adaptare a Europei la efectele teritoriului.
Even if impacts that inevitably will within agriculture, for some emissions of greenhouse gases o c c u r .
Pe de alt parte, este iar în cazul nivelului m rii, de-a schimb rilor climatice ce vor posibil ca regiunile nordice şi lungul mai multor secole.
stop today, these changes would continue for many V u l n e r a b i l i t y M o u n t a i n s and sub-arctic decades and in the case of sea areas: level for centuries. This is due
V u l n e r a b i l i t a t e a şi decalajelor temporale din priveşte agricultura.
Vulnerability refers to the
r spunsul sistemelor climatice şi
There could to changes in the atmospheric and human systems. also be an increased risk of concentration of the gases. natural hazards, and loss of
Vulnerabilitatea se refer la oceanice la modific rile survenite riscurile reprezentate asupra
Regional vulnerabilityplant species and habitats. The Environment Council of the Mountainous regions, like the
Mun ii si zonele sub-arctice: în concentra ia atmosferic a sistemelor naturale şi umane de
European Union has recently
Este foarte probabil ca efectele gazelor.
Alps, are particularly vulnerable confirmed the EU indicative South-eastern Europe, the to climate change and are target of a maximum of 2 °C Mediterranean and central already suffering from higher global temperature increase
Europene a confirmat de curând extreme şi creşterea nivelului s influen eze în mod negativ obiectivul indicativ al UE de m rii.
Europe. Mediterranean regions particularly in southern Europe.
Modific rile în frecven a şi speciilor de plante şi a habitatelor.
intensity of storms. This would and continental Europe will
datorit anotimpurilor din ce în intensitatea evenimentelor
Such extra power demand, result in threats to ecosystems, experience decreases due to compounded by climate change infrastructure and settlements, more frequent droughts.
Regiunile muntoase, precum Alpii, ce mai lungi şi a productivit ii meteorologice şi climatice extreme sunt în mod special vulnerabile la sporite a plantelor.
Habitats and are likely in southern Europe.cooling water availability, could coastal ecosystems on the cause disruption to energy
În sudul şi în ar putea reprezenta o amenin are schimb rile climatice şi sufer deja anumite zone din estul Europei, serioas la adresa s n t ii umane.
Baltic, Mediterranean and Black
de pe urma creşterilor mai mari de efectele vor fi probabil negative.
Temperature rise and changing risk. It is projected that the precipitation patterns are
domeniul pescuitului, se aşteapt ca de exemplu, valurile de c ldur modific ri în tiparele de migra ie şi inunda iile, sau indirecte, ca
Adaptation
Zonele de coast : a peştilor.
Mediterranean and Baltic coasts expected to exacerbate the will experience considerable already acute water shortage loss of wetlands.problem in southern and Strategies and policiessouth-eastern regions.
Schimb rile climatice ar putea resurselor este în prezent un factor transmise de c puşe.
Vulnerability by i s s u e C h a n g e s in frequency and Adaptation refers to policies, intensity of droughts and practices and projects which can
Îndeosebi avea efecte majore asupra zonelor mult mai presant care amenin persoanele în vârst , cu acces de coast , efecte provocate de durabilitatea pescuitului comercial limitat la serviciile de s n tate, ar creşterea nivelului m rii şi de în Europa. reprezenta un segment vulnerabil modific rile survenite în frecven a al popula iei.şi/sau intensitatea furtunilor. Silvicultura:
Observed temperature rise and and human loss throughout with climate change.
Energie: la adresa ecosistemelor, probabil ca rezultat creşterea
changes in precipitation patterns
Regiunile a cererii de energie utilizat pe şi a s n t ii umane.
E u r o p e .
O astfel de suplimentare
already affect various aspects of At global level, the 2004 UN
Baltic , Marea Mediteran şi Marea de secetele mai frecvente.
Europe's natural systems. The
În plus, a cererii de energie, la care se
T o u r i s m
Neagr .
Framework Convention on most vulnerable ecosystems
Resursele hidrologice: problemele cauzate de resursele zonelor umede.
Climate Change agreed to are the European arctic and from temperature rise is likely develop a five year, structured mountains, coastal wetlands and to lead to a loss in winter programme of work on the ecosystems in the Mediterranean tourism. Water shortage, scientific, technical and socio- region.
Creşterea de temperatur şi limitate de r cire a apei, ar putea schimb rile survenite în modelul de provoca întreruperi în furnizarea de precipita ii vor exagera problema energie.
and habitats throughout Europe.
Vulnerabilitatea structurat deja acut a crizei de ap din pe problematic regiunile sudice şi sud-estice.
So far, the integration of climate
Ecosisteme şi biodiversitate:
Agriculture and fisheries
Se preconizeaz schimb ri în
: opportunities for tourism may change considerations into key
Creşterea de temperatur , precum frecven a şi intensitatea secetelor
EU environmental policies, such
Adaptarea are în vedere politicile, diferite aspecte ale sistemelor considerabile în întreaga Europa.
C O concentration could have a as the EU Biodiversity Strategy,
practicile şi proiectele care pot naturale ale Europei.
2 beneficial impact on agriculture
Variabilitatea stratului de z pada climatice.
: the habitats directive and the and livestock systems in
ale Europei, regiunile umede de rezultat în urma creşterii de coast şi ecosistemele din regiunea temperatur va conduce probabil
In the south a serious threat to human integration occurred in other and parts of eastern Europe the health.
Se aşteapt ca la o sc dere a turismului invernal.
These threats may relevant EU policy areas, such as impact is likely to be negative.
Na iunilor Unite privind Schimb rile modific rile climatice prev zute s
either be direct, such as the common agricultural policy
Criza apei, problemele de calitate
In fisheries, changes in fish heat waves and flooding, or
Climatice a prevazut dezvoltarea duc la o dispari ie considerabila a apei şi valurile de c ldur mai unui program de activitate a speciilor şi habitatelor în toat frecvente şi mai intense din sudul structurat pe cinci ani care s
migration patterns are expected indirect, for example by the to occur.
Europei ar putea cauza reduceri abordeze aspectele ştiin ifice, semnificative la nivelul turismului tehnice şi socio-economice ale
At EU and national level, a exploitation is currently a more
concentra iile sporite de CO turismului ar putea ap rea în alte
access to health care services.
2 ar putea avea un efect benefic zone.
have been planned or are
considera iilor privitoare la
0 3 about to commence.
0 3 schimb rile climatice în politicile unui program de ac iune la schimb rile climatice.
Research aimed at identifying additional adaptation policy, and to foster started more recently in measures to reduce greenhouse learning.
de mediu majore ale UE, ca de european pentru managementul
The Commission aims support of planning of national gas emissions in order to to publish a green paper by the and international adaptation achieve the Kyoto Protocol end of 2006.measures.
Obiectivul este acela de a exemplu Strategia UE privind riscului de inunda ii, incluzând integra adaptarea în domeniile
In 2004, the targets. Here, for the first
fost men ionate ca o problem din punct de vedere al costurilor
European Commission initiated time, it was agreed to address
Ulterior, în luna octombrie în dezvoltarea politicii de încorporare nu s-a produs nici în
At national level, strategies are the development of a European adaptation issues. currently under preparation action programme on flood in Denmark, Finland, and the risk management, including a A consultation process with United Kingdom.
2005, Comisia a lansat a doua adaptare şi în scopul stimul rii alte domenii relevante ale politicilor etap a Programului European în educa iei. Comisia îşi propune
In many EEA possible future Floods Directive.
UE, ca de exemplu politica agricol domeniul Schimb rilor Climatice.
In this context, climate change
La nivelul UE şi la nivel na ional, suplimentare menite s reduc
2006 to discuss the EU role measures are either planned has been mentioned as a key in climate change adaptation or taking place in the context issue.
La nivel na ional, strategii sunt au fost planificate şi sunt pe emisiile de gaze cu efect de ser , în prezent în preg tire şi sunt punctul de a fi ini iate o serie pentru îndeplinirea obiectivelor programate a fii lansate în de programe de cercetare
Then, in October 2005, policies.
2005 în Danemarca, Finlanda, care analizeaz implica iile cadru, pentru prima dat , s-a
European policy areas in order and sustainable resource
posibilelor consecin e ale convenit discutarea problemelor
Climate Change Programme.
Mai de adaptare. recent, cercetarea a venit în sprijinul planific rii m surilor
to identify good, cost-effective management.
În 2004, Comisia cu scopul de a lua în discu ie şi al managementului durabil al
This programme is primarily practice in the development of
Europeana a ini iat dezvoltarea rolul UE în politicile de adaptare resurselor.
Examples of actual or planned measures are:
Exemple de m suri în derulare sau programate:
Natural hazards and tourism in the Alps
Dezastre naturale şi turism în Alpi
River flood risk management
Managementul riscului de devers ri ale râurilor
Hydropower generation, infrastructure (transport, buildings) and forestry
Producerea de hidro-energie, infrastructura (transpo rt, cl diri) şi silvicultura
Health sector and forestry
Sectorul s n t ii şi silvicultura
Coastal zone management and tourism in the Alps
Managementul zonei de coasta şi turismul în Alpi
Infrastructure (buildings) and forestry
Infrastructura (cl diri) şi silvicultura
River flood risk management and coastal zone flood de f e n c e
Managementul riscului de devers ri ale râurilor şi p rotec ia zonei de coast împotriva inunda iilor
Agriculture (droughts)
Agricultura (secet )
Hydropower generation, ecosystems and tourism in t he Alps
Producerea de hidro-energie, ecosisteme şi turis m în Alpi
River flood risk management, coastal zone flood defence and insurance
Managementul riscului de devers ri ale râurilor, protec i a zonei de coasta împotriva
A which has enjoyed a long and implementation in areas
A cu o lung tradi ie în abordarea adaptare trebuie abordate a d a p t a r e
M tradition of dealing with weather such as public health, water
M evenimentelor meteorologice în mod considerabil şi în alte
Developing and implementing extremes.
Dezvoltarea şi implementarea extreme.
Concrete policies, resources and management of
Politicile, m surile domenii, precum s n tatea
0 adaptation measures is a measures and practices outside ecosystems. Currently, there
0 m surilor de adaptare este şi practicile concrete ce se public , resursele hidrologice
Existing this area are still scarce.
situeaz în afara acestui şi gestionarea ecosistemelor.
- measures are very much
M surile de adaptare existente domeniu sunt înc limitate.
0 concentrated in flood defence, scope for adaptation planning adaptation.
0 se concentreaz în domeniul
These challenges include
Aceste provoc ri includ:
• improving climate models and scenarios at detailed regional level, especially for extreme weather events, to reduce the high level of uncertainty;
N priveşte evenimentele meteorologice extreme, în scopul reducerii gradului înalt de incertitudine;
• advancing understanding on 'good practice' in adaptation measures th rough exchange and information sharing on feasibility, costs and benefits;
• Înregistrarea de progrese în în elegerea “bunelor prac tici” în m surile de adaptare prin schimbul de informa ii referitoare la fezabilitate, costuri şi be neficii;
• involving the public and private sector, and the general public a t both local and national l e v e l ;
• Implicarea sectorului public şi privat şi a publicului larg atât la nivel local, precum şi na ional;
• enhancing coordination and collaboration both within and between countr ies to ensure the coherence of adaptation measures with other policy objecti ves, and the allocation of appropriate resources.
• Îmbun t irea coordon rii şi colabor rii la nivel na i onal şi interna ional, în vederea asigur rii unei coeren e a m surilor de adaptare cu alte obiective politice şi în vederea aloc rii unor resurse adecvate.
Area underagri-environment schemes
Habitate agricole
Area underagri-environment schemes
Suprafeţe cu programe agroecologice
Better management of municipal waste will reduce greenhouse gas emissions
O mai bună gestionare a deşeurilor municipale va reduce emisiile de gaze cu efect de seră
•The amount of municipal waste is expected to grow by 25 % from 2005 to 2020.
•Cantitatea de deşeuri municipale se estimează că va creşte cu 25% din 2005 până în 2020.
•Increased recovery of waste, and diverting waste away from landfill play a key role in tackling the environmental impacts of increasing waste volumes.
•Creşterea gradului de reciclare a deşeurilor, precum şi devierea acestora de la depozitele de deşeuri joacă un rol esenţial în soluţionarea impacturilor asupra mediului generate de volumul în creştere al deşeurilor.
•As recycling and incineration with energy recovery are increasingly used, net greenhouse gas emissions from municipal waste management are expected to drop considerably by 2020.
•Deoarece se foloseşte din ce în ce mai mult reciclarea şi incinerarea cu recuperare de energie, emisiile nete de gaze cu efect de seră rezultate din gestionarea deşeurilor municipale sunt prevăzute să scadă considerabil până în 2020.
•Limiting or avoiding growth in waste volumes would further reduce greenhouse gas emissions from the waste sector and deliver other benefits to society and the environment.
•Reducerea sau evitarea creşterii volumului de deşeuri ar reduce şi mai mult emisiile de gaze cu efect de seră din sectorul deşeurilor şi ar aduce alte beneficii societăţii şi mediului.
Growing waste volumes of Luxembourg 30 cm thick or Malta 2.5 m thick!
actualelor tendinţelor privind modelele de consum.
Increasing recovery and diversion of waste from landfill
Dacă ar fi să întindem, pur şi simplu, pe suprafaţa pământului toate deşeurile municipale din UE produse în 2020 (adică aproximativ 340 milioane de tone) acestea ar acoperi o suprafaţă de mărimea Luxemburgului în grosime de 30 cm sau a Maltei în grosime de 2,5 m!