natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Second, a limited increase in ADSL charges would have led to a higher average retail price for narrowband and associated broadband access services, and would thus have reduced the margin squeeze identified.
Pe de altă parte, o creștere limitată a tarifelor ADSL ar fi condus la un tarif mediu cu amănuntul mai ridicat pentru serviciile comune de acces în bandă îngustă și în bandă largă și ar fi redus astfel efectul de foarfecă constatat.
In view, in particular, of the advantages of broadband as regards data transmission, endusers of broadband access services would not automatically choose to revert to a narrowband connection when ADSL retail access charges are increased.
Întradevăr, trebuie să se considere că, date fiind în special avantajele benzii largi în ce privește transferul datelor, abonații serviciilor de acces în bandă largă nu ar opta în mod automat în favoarea unei reveniri la o conexiune în bandă îngustă în cazul unei creșteri a prețurilor cu amănuntul ale accesului ADSL.
The applicant’s argument that broadband connections can be marketed separately from narrowband connections on the basis of line sharing at the wholesale level cannot be accepted either.
Nu poate fi admis nici argumentul reclamantei întemeiat pe faptul că este posibilă comercializarea conexiunilor în bandă largă în mod separat de conexiunile în bandă îngustă pe baza partajării liniilor la nivelul prestațiilor intermediare.
If, by that argument, the applicant seeks to distinguish two separate wholesale markets relating to narrowband services and broadband services respectively, that argument must be declared inadmissible in accordance with Article 48(2) of the Rules of Procedure because, in its application, the applicant has not challenged the definition of the relevant markets that was applied in the contested decision, which identifies a single wholesale market, namely the market for fully unbundled access to the local network (recitals 64 to 67 to the contested decision).
În măsura în care, prin intermediul acestui argument, reclamanta urmărește să facă distincție între două piețe separate, între care prima la nivelul prestațiilor intermediare relative, iar cea de a doua la nivelul serviciilor în bandă îngustă și al serviciilor în bandă largă, acesta trebuie declarat inadmisibil, conform articolului 48 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, întrucât, în cererea introductivă, reclamanta nu a contestat definiția piețelor relevante din decizia atacată care identifică, la nivelul prestațiilor intermediare, o singură piață, și anume piața accesului total neîngrădit la bucla locală [considerentele (64)-(67) ale deciziei atacate].
If, by that argument, the applicant claims that the Commission should have taken account of the line sharing charges for the purpose of calculating charges for wholesale access, that argument cannot be accepted either.
În măsura în care, prin acest argument, reclamanta susține că ar fi trebuit să se ia în considerare de către Comisie taxele de partajare a liniilor în vederea calculului tarifelor prestațiilor intermediare, de asemenea, acesta nu poate fi admis.
The applicant has failed to show that, if the Commission had taken the line sharing charges into account, that would have affected its findings as to the existence of a margin squeeze or of the applicant’s scope to reduce the margin squeeze by increasing its ADSL retail access charges.
Întradevăr, reclamanta nu a demonstrat în niciun mod că o astfel de luare în considerare a taxelor de partajare a liniilor ar fi afectat constatările Comisiei privind existența unui efect de foarfecă tarifară sau pe cele privind existența unei marje de manevră a reclamantei pentru a reduce efectul de foarfecă constatat prin majorarea tarifelor cu amănuntul de acces ADSL.
It follows from all the foregoing that the Commission was entitled to find in the contested decision that the applicant had sufficient scope from 1 January 2002 to reduce the margin squeeze identified in that decision by increasing its charges for ADSL access services.
Reiese din toate cele de mai sus că, în decizia atacată, Comisia a constatat în mod întemeiat că reclamanta dispunea de o marjă de manevră suficientă de la 1 ianuarie 2002 pentru a reduce efectul de foarfecă constatat în decizia menționată prin majorarea tarifelor pentru serviciile de acces ADSL.
Accordingly, the first part of the plea in law must be rejected.
În consecință, primul aspect al motivului trebuie respins.
Second part: unlawfulness of the method used by the Commission to establish a margin squeeze
Cu privire la al doilea aspect, întemeiat pe nelegalitatea metodei utilizate de Comisie pentru a constata efectul de foarfecă tarifară a) Argumentele părților
The applicant submits that the abusive nature of a margin squeeze can arise only from the abusive nature of retail prices alone, since the Commission does not deny that the prices of wholesale access are mandatorily set by the official authorities.
Reclamanta susține că eventualul caracter abuziv al unui efect de foarfecă putea rezulta numai din caracterul abuziv al prețurilor cu amănuntul întrucât Comisia nu contestă că prețurile prestațiilor intermediare sunt impuse, în mod obligatoriu, de către autoritățile publice.
However, the Commission has not demonstrated that the applicant’s retail prices would lead to price dumping and as such are abusive.
Or, Comisia nu ar demonstra că prețurile cu amănuntul ale reclamantei ar conduce la vânzări în pierdere și, în consecință, ar fi abuzive.
The applicant refers in that regard to Lexecon’s expert opinion.
Reclamanta se referă în acest scop la expertiza Lexecon.
The contested decision is thus erroneous because the Commission applied a test which does not relate to the abusive nature of the retail prices as such, but to the relationship between those prices and the prices of wholesale access.
Decizia atacată ar fi așadar eronată ca urmare a faptului că sa recurs de către Comisie la un criteriu care nu se află în legătură cu caracterul abuziv al prețurilor cu amănuntul propriu-zise, ci cu raportul dintre aceste prețuri și prețurile prestațiilor intermediare.
The applicant also claims that the finding of a margin squeeze is based on a number of errors relating to the method used.
În plus, reclamanta pretinde că această constatare a unui efect de foarfecă tarifară are la bază mai multe erori privind metoda utilizată.
In the first place, the applicant observes that, as far as retail prices are concerned, the Commission took account only of revenue from the provision of telephone lines to end-users.
În primul rând, reclamanta arată că, în ceea ce privește prețurile cu amănuntul, Comisia a ținut seama numai de veniturile aferente punerii de linii telefonice la dispoziția abonaților.
In order to be able to find a margin squeeze and in view of the narrow definition of the market used in the contested decision, the Commission should have taken account of additional revenue from the applicant’s competitors for connection and higher-value services (see, to that effect, Case T-342/99 Airtours v Commission
Pentru a putea constata un efect de foarfecă și având în vedere delimitarea clară a pieței menționată în decizia atacată, Comisia ar fi trebuit să țină seama de veniturile suplimentare ale concurenților reclamantei, aferente serviciilor de conectare și serviciilor cu valoare adăugată (a se vedea în acest sens Hotărârea
[2002] ECR II-2585, paragraph 276).
II-2585, punctul 276).
The revenue in question is generated by local or long-distance calls, call termination and call sending, as well as other higher-value services.
Ar fi vorba despre veniturile generate de apelurile locale sau interurbane, de încheierea și de stabilirea apelurilor, precum și de alte servicii cu valoare adăugată.
Although the Commission found that ‘[t]he fixed-network connections are in reality a prerequisite for the provision of a variety of telecommunications services to end-users’, and that those services enable considerable additional revenue to be generated (recital 205 to the contested decision), it nevertheless contradicted itself in refusing to take the charges for those telecommunications services into account in its analysis of the margin squeeze.
Deși Comisia a constatat că „prestarea mai multor servicii de telecomunicații către abonați este subordonată conectărilor la rețeaua de telefonie fixă” și că aceste servicii permit obținerea unor venituri suplimentare considerabile [considerentul (205) al deciziei atacate], aceasta ar fi refuzat totuși, în mod contradictoriu, să ia în considerare tarifele respectivelor servicii de telecomunicații în analiza sa privind efectul de foarfecă tarifară.
From an economic standpoint, however, it would be necessary to take those charges into account in order to assess the actual opportunities for a competitor of the applicant to enter the market.
Totuși, din punct de vedere economic, o asemenea luare în considerare s-ar impune în vederea aprecierii posibilității efective de intrare pe piață a unui concurent al reclamantei.
Thus, first, the applicant submits that its competitors are not obliged to offer their customers preselection and call-by-call services in respect of local, long-distance or international calls.
Astfel, în primul rând, reclamanta subliniază că, atât pentru comunicațiile locale, cât și pentru comunicațiile interurbane și internaționale, concurenții acesteia nu sunt obligați să le ofere clienților lor serviciile de „preselectare” (selectare permanentă a operatorului) și „call-by-call” (selectare a operatorului de la caz la caz).
Its competitors are therefore able to predict their revenue from telephone calls with far greater certainty than the applicant.
Așadar, concurenții puteau prevedea volumul veniturilor în materie de comunicații telefonice cu o certitudine mult mai mare decât reclamanta.
As far as long-distance calls are concerned, the applicant maintains in its reply that it has been required to provide preselection and call-by-call (together: ‘(pre)selection’) services since 1998.
În replică, reclamanta insistă asupra faptului că, în ceea ce privește apelurile interurbane, avea deja obligația, din 1998, să permită „preselectarea” și serviciul „call-by-call” [denumite mai jos împreună „(pre-)selectare”].
In addition the applicant submits in its reply that carrier (pre)selection is not automatically excluded for its competitors’ customers.
În plus, reclamanta subliniază, în replică, faptul că (pre-)selectarea operatorului nu este exclusă în mod absolut pentru clienții concurenților acesteia.
However, almost all of the applicant’s competitors avail themselves of the possibility (which is not open to the applicant) of excluding (pre)selection where it is to their advantage to do so.
Totuși, aproape toți concurenții reclamantei ar folosi posibilitatea, de care reclamanta nu dispune, de a exclude (pre-)selectarea, întrucât această excludere le-ar fi benefică.
The applicant’s competitors are thus assured of receiving the revenue connected with telephone calls by virtue of the voluntary exclusion of carrier (pre)selection.
Concurenții reclamantei și-ar asigura astfel venituri sigure aflate în legătură cu comunicațiile telefonice datorită excluderii voluntare a (pre-)selectării operatorului.
None of the complainants in the administrative procedure took the view, moreover, that the exclusion of (pre)selection rendered its service provision less attractive or that a lower initial connection charge should have been offered by way of compensation.
De altfel, niciuna dintre autoarele plângerilor din procedura administrativă nu ar fi considerat că oferta sa este mai puțin atrăgătoare din cauza excluderii (pre-)selectării și că, în compensație, trebuie oferit un tarif de conectare mai scăzut.
Furthermore, their call charges are almost all higher than the costs of establishing the call.
În plus, aproape toate tarifele lor pentru comunicații ar fi superioare costurilor de stabilire a comunicării.
Second, the applicant submits that its competitors could offer innovative products on the basis of unbundled access to the local network, which are not offered by the applicant itself.
În al doilea rând, reclamanta susține că, pe baza accesului neîngrădit la bucla locală, concurenții acesteia ar putea oferi produse inovatoare, pe care nici reclamanta nu le oferă.
In calculating the margin squeeze, the Commission should therefore also have taken into account the additional revenue generated by such products.
Prin urmare, Comisia ar fi trebuit așadar să țină seama, în calculul efectului de foarfecă, de veniturile suplimentare pe care le generează astfel de produse.
Third, the applicant maintains that its charges for retail access services (one-off and monthly charges) cannot be isolated from call charges.
În al treilea rând, reclamanta arată că tarifele sale pentru serviciile de acces pentru abonați (taxele inițiale și abonamentele lunare) nu pot fi izolate de tarifele comunicațiilor.
Competition for telecommunications services is for bundles of services.
Întradevăr, concurența privind serviciile de telecomunicații s-ar exercita în funcție de pachetele de servicii.
The applicant refers in that regard to a market study.
Astfel, întreprinderile de telecomunicații ar oferi o serie de variante de conexiuni și de opțiuni de comunicații care ar fi comercializate sub formă de produs global.
Accordingly, the telecommunications companies offer a choice of connection variants and call options which are marketed as a combined product: mixed price packages in which rising monthly charges are set against falling call charges.
Ar fi vorba despre oferte tarifare mixte, în care abonamentele lunare crescătoare corespund unor tarife descrescătoare pentru comunicații.
In considering in its decision of 29 April 2003 whether the applicant’s charges were leading to a margin squeeze that would distort competition, RegTP also regarded as decisive the fact that the applicant’s competitors are in a position to obtain additional revenue from call services.
Analizând, în decizia din 29 aprilie 2003, problema dacă tarifele reclamantei determină un efect de foarfecă ce denaturează concurența, RegTP ar fi considerat ca fiind concludent și faptul că există posibilitatea pentru concurenții reclamantei să obțină venituri suplimentare pe baza serviciilor de comunicații.
The same or similar explanations are also given in the other decisions taken by RegTP between 1999 and 2003, cited in paragraph 78 above.
Explicații identice sau similare s-ar găsi și în alte decizii pronunțate de către RegTP între 1999 și 2003 și citate la punctul 78 de mai sus.
The applicant refers moreover to the practice of the United States’ Federal Communications Commission (FCC) and the British Office of Telecommunications (Oftel), and to the opinion expressed by the German Government in its observations of 8 June 2000 in proceedings for failure to fulfil obligations, which confirm that other revenue available to competitors must be taken into account in the analysis of a margin squeeze.
Reclamanta se referă în plus la practica Federal Communications Commi-ssion (FCC) din Statele Unite ale Americii și a Office of Telecommunications (Oftel) britanic, precum și la punctul de vedere exprimat de guvernul german în observațiile din 8 iunie 2000 în cadrul procedurii de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, care ar confirma poziția potrivit căreia, în analiza efectului de foarfecă tarifară, trebuie luate în considerare și celelalte venituri de care pot dispune concurenții.
In its reply, the applicant submits further that an analysis of the margin squeeze must be undertaken from the point of view of different levels of aggregation where wholesale access serves as the basis for a variety of services to end-users.
În replică, reclamanta adaugă că o analiză a efectului de foarfecă trebuie efectuată pornind de la diferite niveluri de complexitate, atunci când o prestație intermediară servește drept bază pentru diferite servicii furnizate abonaților.
Thus, at each level, only those costs of wholesale access which are exclusively linked to the corresponding final product or group of final products concerned should be taken into account.
Astfel, la fiecare nivel, trebuie luate în considerare numai costurile prestațiilor intermediare care sunt legate exclusiv de produsul final corespunzător sau de grupul de produse finale avut în vedere.
Consequently, if wholesale products WP1 and WP2 are required for
Prin urmare, dacă fabricarea produsului final PF1 necesită produsele
DEUTSCHE TELEKOM v COMMISSION the production of final product FP1, but if, at the same time, final product FP2 is produced on the basis of WP2 and WP3, a margin squeeze occurs either where the price of FP1 or of FP2 is lower than the price of WP1 or of WP3, or where the aggregate price of FP1 and FP2 is lower than the aggregate price of WP1, WP2 and WP3.
DEUTSCHE TELEKOM/COMISIA intermediare PI1 și PI2, dar dacă, în același timp, respectivul produs PI2 constituie, împreună cu PI3, baza pentru realizarea produsului final PF2, există efect de foarfecă tarifară atunci când fie prețul PF1 sau, respectiv, al PF2 este inferior prețului PI1 sau prețului PI3, fie suma prețurilor PFl și PF2 este inferioară sumei prețurilor PI1, PI2 și PI3.
However, the price of WP2 should not be taken into account for the purpose of determining whether there is a margin squeeze at the first level of aggregation.
Totuși, prețul PI2 nu ar trebui luat în considerare pentru a verifica existența unui efect de foarfecă tarifară la primul nivel de reunire.
The analysis should be conducted at a higher level of aggregation where products FP1 and FP2 constitute a whole from the customer’s point of view, or where products FP1 and FP2 are bundled for technical or legal reasons (by wholesale product WP2), with the result that the dominant undertaking would necessarily lose the revenues from the two final products FP1 and FP2 when transferring wholesale product WP2.
Analiza ar trebui efectuată la un nivel superior de reunire dacă produsele PFI și PF2 alcătuiesc un întreg din punctul de vedere al clientului sau atunci când produsele PF1 și PF2 sunt grupate din motive tehnice sau juridice (prin produsul intermediar PI2), astfel încât întreprinderea în poziție dominantă ar pierde în mod obligatoriu veniturile aferente celor două produse finale PF1 și PF2 la transferul produsului intermediar PI2.
Unbundled access to the local network is a wholesale product in respect of at least two final products, namely calls and connections, which constitute a ‘cluster’ for customers.
Accesul neîngrădit la bucla locală ar constitui un produs intermediar pentru cel puțin două produse finale, și anume comunicațiile și conexiunile, care constituie un „cluster” pentru clienți.
The costs of the wholesale product should not be attributed to just one of the two final products but to both of them.
Costurile produsului intermediar nu ar trebui imputate numai unuia dintre cele două produse finale, ci ambelor produse finale.
It follows that charges for retail line-rental and for calls and higher-value services should be compared with the charges relating to that combined offer of services when analysing the margin squeeze.
În consecință, în cadrul analizei efectului de foarfecă, tarifele pentru închirierea de linii abonaților, precum și cele pentru comunicațiile și serviciile cu valoare adăugată ar trebui comparate cu cheltuielile aferente acestei oferte globale de servicii.
Furthermore, the applicant challenges the Commission’s arguments concerning the principle of tariff rebalancing (recitals 120 to 123 to the contested decision).
Reclamanta contestă, în plus, argumentele Comisiei întemeiate pe principiul restructurării tarifare [considerentele (120)-(123) ale deciziei atacate].
Thus, according to the applicant, tariff rebalancing — the purpose of which is to reduce the connection deficit which traditionally exists in the majority of the Member States, by means of an increase in connection charges and a parallel decrease in call charges — concerns incumbent operators only.
Astfel, potrivit reclamantei, restructurarea tarifară având ca obiect reducerea deficitului de conexiuni, existent în mod tradițional în cea mai mare parte a statelor membre ca urmare a unei creșteri a tarifelor de conectare și a unei diminuări, în același timp, a tarifelor pentru comunicație, ar privi numai operatorii tradiționali.
By contrast, the analysis of the margin squeeze concerns the entry to the market of the applicant’s competitors.
În schimb, analiza efectului de foarfecă ar privi intrarea pe piață a unor concurenți ai reclamantei.
In the context of Article 82 EC, it is important to establish only whether, taking into account the actual situation on the market, it is possible for competitors to provide retail services without impediment on the basis of the applicant’s charges for wholesale access.
În cadrul articolului 82 CE, este important să se cunoască, ținând seama de situația reală a pieței, numai în ce măsură concurenții au posibilitatea să furnizeze fără obstacole servicii către abonați pe baza tarifelor practicate de reclamantă pentru prestațiile intermediare.
In that respect, the applicant observes that its competitors are not obliged to offer (pre)selection.
În acest scop, reclamanta amintește că nu există o obligație pentru concurenții acesteia în sensul de a oferi (pre-)selectarea.
The legal framework thus allows the applicant’s competitors to enjoy legally guaranteed revenues from call services, completely independently of any tariff rebalancing.
Cadrul juridic ar permite astfel concurenților reclamantei să beneficieze de venituri garantate juridic, datorită serviciilor de comunicații, în mod complet independent de restructurarea tarifară.
The applicant submits further that it is subject to regulation by RegTP, which aims to achieve progressive tariff rebalancing.
Reclamanta insistă mai mult asupra faptului că este supusă reglementării RegTP, care urmărește realizarea unei restructurări tarifare progresive.
In the second place, the applicant claims that the method used by the Commission to identify a margin squeeze is defective, because it relies on the proposition that it should be possible for the applicant’s competitors to replicate its customer pattern entirely (recitals 120 to 127 to the contested decision).
În al doilea rând, reclamanta arată că metoda utilizată de către Comisie în scopul de a constata un efect de foarfecă este eronată, întrucât se întemeiază pe ipoteza potrivit căreia ar trebui să fie posibil pentru concurenții acesteia să reproducă în întregime structura clientelei sale [considerentele (120)-(127) ale deciziei atacate].
However, no competitor would have an interest in replicating a customer pattern which, owing to the obligation to provide universal services, is characterised by a disporportionately high and unprofitable share of low-income endusers with analogue lines, who generate only a small turnover and who are not prepared to switch to higher-value connections.
Totuși, niciun concurent nu ar avea interesul de a reproduce această structură a clientelei caracterizată, ca urmare a obligației de furnizare de servicii universale, de o parte extrem de numeroasă și puțin rentabilă de abonați cu venituri mici care beneficiază de linii analogice, care nu generează decât cifre de afaceri scăzute și care nu sunt pregătiți pentru a trece la conexiuni de valoare mai mare.
The fall in the applicant’s competitors’ share of analogue connections from 21% to 10% between 1999 and 2002 (recital 182 to the contested decision) is explained by the fact that customers of the applicant’s competitors have increasingly been switching to higher-value connections.
Împrejurarea că, în privința concurenților reclamantei, segmentul liniilor analogice a scăzut de la 21 % la 10 % între 1999 și 2002 [considerentul (182) al deciziei atacate] s-ar explica prin faptul că acești clienți ai concurenților reclamantei ar fi trecut în număr din ce în ce mai mare la conexiuni cu valoare adăugată mai ridicată.