natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In Lithuania, Poland, Portugal and the United Kingdom (Scotland) schools can use private funds to employ nonteaching staff but not teachers while the reverse is true in Latvia.
În Lituania, Polonia, Portugalia şi Regatul Unit (Scoţia) şcolile pot utiliza fonduri private pentru a angaja personal nedidactic dar nu şi didactic, în timp ce în Letonia este invers.
These types of decisions are most commonly taken by school management bodies and school heads acting together.
Aceste tipuri de decizii sunt, cel mai adesea, luate împreună de corpurile de management şi de director.
Figure 2.7: Decision makers at school level for fund-raising and the use of private funds, ISCED 1 and 2, 2006/07
Figura 2.7: Decidenţii la nivelul şcolii pentru sporirea fondurilor şi utilizarea fondurilor private, I
School management body
Închirierea spaţiilor şcolii pentru activităţi în afara orelor de curs
Discretionary delegation
Împrumuturi bunuri imobile
9 Not a school responsibility/ Not applicable
Utilizarea fondurilor private pentru a angaja: personal nedidactic
Source: Eurydice.
Directorul ş coli
Additional notes
Profesori
Ireland: At ISCED 1, all decision areas are not a school responsibility.
Delegare discre ţ i o n a r ă nu l l
Selecting school staff and human resources management
Selectarea personalului şcolii şi managementul resurselor umane
In many countries, decisions with respect to selecting school staff, discipline and dismissal is very much a matter for the school head.
În multe ţări deciziile privind selectarea personalului şcolii, conduita şi concedierea ţin foarte mult de director.
In the Netherlands, the competent authority (bevoegd gezag) may delegate decisionmaking powers for most of the areas relating to human resources (though decisions on dismissal and disciplining staff are very unlikely).
În Olanda, autoritatea competentă (bevoegd gezag) îşi poate delega puterile decizionale pentru majoritatea domeniilor legate de resursele umane (deşi este improbabil să le delege şi pe cele legate de concedierea şi conduita personalului).
Only a few countries report a role for the school management body (with exception of decisions relating to the school head).
Doar în câteva ţări corpul de management al şcolii joacă un rol (cu excepţia deciziilor legate de director).
In the United Kingdom (England), for example, the school governing body has overall responsibility for staffing matters.
În Regatul Unit (Anglia) de exemplu, corpul de conducere al şcolii are responsabilitate totală pentru problemele legate de personal.
However, many staffing functions, such as the appointment of classroom teachers and nonteaching staff, may be delegated to the school head or to a committee of governors working with or without the school head.
Totuşi, multe funcţii legate de personal, cum ar fi încadrarea profesorilor şi a personalului nedidactic, pot fi delegate către director sau către un comitet de conducere care lucrează cu sau fără director.
The governing body appoints the school head and normally leads the process of appointing deputy school heads and assistant school heads.
Corpul de conducere numeşte directorul şi, în mod normal, conduce procesul de numire a directorilor adjuncţi şi a asistenţilor directorilor.
The situation in both Wales and Northern Ireland is broadly similar in many respects.
Situaţia din Ţara Galilor şi Irlanda de Nord este asemănătoare în multe aspecte.
School heads
Directorii şcolilor
Generally in Europe, schools do not have responsibility for selecting their school head.
În general, în Europa, şcolile nu au responsabilitate pentru alegerea directorului.
Where the school management has responsibility for selecting the school head, this tends to be in countries that generally afford broad responsibilities to these bodies: Belgium (Flemish Community and, for grantaided schools only, the French and German-speaking Communities), Ireland (ISCED 2) and the United Kingdom (England, Wales and Northern Ireland).
Acolo unde managementul şcolii are responsabilitate pentru alegerea directorului, acest lucru tinde să fie în ţările care în general acordă responsabilităţi largi acestor corpuri: Belgia (comunitatea flamandă, şi, doar pentru sectorul subvenţionat, comunităţile franceză şi germană), Irlanda (ISCED 2) şi Regatul Unit (Anglia, Ţara Galilor şi Irlanda de Nord).
In four countries teachers are involved in this selection process.
În patru ţări profesorii sunt implicaţi în acest proces de selecţie.
In Poland, the committee selecting the school head comprises the representatives of school management body, regional educational authorities, teachers and parents, while in Portugal, teachers elect the school head from amongst their peers, In Slovenia, teachers are also directly involved in approving the appointment of their school head.
În Polonia, comitetul care alege directorul include reprezentanţi ai corpului de management ai şcolii, autorităţi educaţionale regionale, profesori şi părinţi, în timp ce în Portugalia profesorii aleg directorul dintre ei. În Slovenia, profesorii sunt de asemenea direct implicaţi în aprobarea numirii directorului.
Here, school heads are appointed by the school management body, which has to get a preliminary opinion from of the assembly of teachers, the municipality and the council of parents.
Aici, directorii sunt numiţi de corpul de management al şcolii, care trebuie să obţină o părere preliminară de la consiliul profesoral, de la municipalitate şi de la comitetul de părinţi.
Finally, in Spain, the selection of school heads is carried out by a committee comprising representatives of the school and the education authority.
În Spania, alegerea directorilor este făcută de un comitet cuprinzând reprezentanţi ai şcolii şi ai autorităţii educaţionale.
The education administration is responsible for determining the total number of members on this committee, but at least one third of these must be teachers elected by the teachers’ assembly.
Administraţia educaţională hotărăşte numărul total de membri din acest comitet, dar cel puţin o treime dintre aceştia trebuie să fie profesori aleşi de consiliul profesoral.
A further one third are nonteaching members of the school board.
O altă treime sunt personal nedidactic din conducerea şcolii.
Disciplining and dismissal of a school head is also very seldom a matter for schools although in some countries the school management body plays a role (Belgium (Flemish Community and, for grantaided schools only, the French and German-speaking Communities), Ireland (ISCED 2), Slovenia and the United Kingdom (England, Wales and Northern Ireland)).
Conduita şi concedierea directorului ţine foarte rar de şcoli, deşi în unele ţări corpul de management al şcolii are un rol (Belgia (comunitatea flamandă, şi, doar pentru sectorul subvenţionat, comunităţile franceză şi germană), Irlanda (ISCED 2), Slovenia şi Regatul Unit (Anglia, Ţara Galilor şi Irlanda de Nord)).
Teachers are, however, never formally involved in these decisionmaking procedures.
Profesorii nu sunt implicaţi niciodată formal în aceste proceduri de decizie.
Figure 2.8: Decision makers at school level in relation to school heads, ISCED 1 and 2, 2006/07
Figura 2.8: Decidenţii la nivelul şcolii în relaţie cu directorii, ISCED 1 şi 2, 2006/07
School head
Profesori
School management body
Corpul de management al şcolii
Discretionary delegation
Director Delegare discreţionară nu l l
School Autonomyin Europe. Policies and Measures school management body, usually after consulting the school head.
AutonomiaşcolarăînEuropa PoliticişiMăsuri Măsuri management al şcolii, de obicei după consultări cu directorul.
Teachers are also involved in decisions about substituting for absences in Latvia, Lithuania and Hungary.
Profesorii sunt şi ei implicaţi în deciziile legate de suplinirea absenţilor în Letonia, Lituania şi Ungaria.
Disciplining and dismissing teachers is even less frequently a decision taken within schools and even where there is full autonomy, this is in practice often curtailed by legislation on public sector employment.
Conduita şi concedierea profesorilor este o decizie foarte rar luată în şcoli şi chiar acolo unde există autonomie completă aceasta este adesea restricţionată în practică prin legislaţia de angajare în sectorul public.
The school head is involved in these decisions in most new member states (the three Baltic states, Bulgaria, the Czech Republic, Hungary, Poland, Slovenia and Slovakia) as well as in Belgium (Flemish Community and grantaided schools in the French Community) and Sweden.
Directorul este implicat în aceste decizii în majoritatea noilor state membre (cele trei state baltice, Bulgaria, Republica Cehă, Ungaria, Polonia, Slovenia şi Slovacia) ca şi în Belgia (comunitatea flamandă şi sectorul subvenţionat de stat din comunitatea franceză) şi Suedia.
In a few countries where dismissal is not a school responsibility, responsibility for disciplining teachers remains a decision for the school, either for the school head (Germany) or for both the school management body and school head (Belgium (Flemish Community) and Norway), or for teachers themselves (through a special commission) in Romania.
În câteva ţări unde concedierea nu este responsabilitatea şcolii, responsabilitatea pentru conduita profesorilor rămâne o decizie pentru şcoală, fie pentru director (Germania) fie atât pentru corpul de management al şcolii cât şi pentru director (Belgia (comunitatea flamandă) şi Norvegia), sau chiar pentru profesori înşişi (printr-o comisie specială) în România.
Teachers also participate in decisions on discipline in Hungary.
Profesorii participă, de asemenea, la decizii legate de conduită în Ungaria.
In Italy, the school head may decide to instigate disciplinary action and is responsible for initial measures, while further measures are taken by higher education authorities on the basis of reports from the inspectorate.
În Italia, directorul poate iniţia acţiuni disciplinare şi este responsabil pentru măsurile iniţiale, în timp ce măsurile ulterioare sunt luate de autorităţile educaţionale superioare pe baza rapoartelor de la inspectorate.
For serious breaches of discipline in Italy, responsibility is directly referred to the higher education authority (the regional Director General).
Pentru probleme serioase de disciplină în Italia, responsabilitatea este direct legată de autoritatea educaţională superioară (Directorul General regional).
Figure 2.9: Decision makers at school level in relation to teachers, ISCED 1 and 2, 2006/07
Figura 2.9: Decidenţii la nivelul şcolii în relaţia cu profesorii, ISCED 1 şi 2, 2006/07
Selection for teachingvacancies
Selecţia pentru posturiididactice vacante
Selection for substitutingabsent teachers
Selecţia pentru înlocuireaprofesorilor absenţi
Discretionary delegation
Delegare discreţionară null
Finland: Selection for teaching vacancies and for substituting absent teachers and decisions about disciplining may be delegated to the school head.
Finlanda: Selecţia pentru posturile didactice vacante şi pentru suplinirea profesorilor absenţi, ca şi deciziile legate de conduită pot fi delegate către directorul şcolii.
United Kingdom (WLS): Decisions on teacher dismissal is solely the responsibility of the school management body.
Regatul Unit (WLS): Deciziile legate de concedierea profesorilor sunt luate doar de corpul de management al şcolii.
United Kingdom (SCT): The school head is responsible for the selection of teachers but the education authority is the employer.
Regatul Unit (SCT): Directorul răspunde de selecţia profesorilor dar autoritatea educaţională este angajatorul.
Nonteaching staff
Personalul nedidactic
Nonteaching staff in schools can include, for example, administrative and maintenance staff as well as classroom assistants who are not qualified teachers.
Personalul nedidactic din şcoli poate include, de exemplu, personalul administrativ şi de întreţinere ca şi asistenţi la clasă care nu sunt calificaţi ca profesori.
Decisions about recruiting, disciplining and dismissing nonteaching staff are taken within schools in many countries, and responsibility for each of these decisions usually lies with the same decision-maker.
Deciziile legate de angajarea, conduita şi concedierea personalului nedidactic sunt luate în şcoli, în multe ţări şi responsabilitatea pentru fiecare dintre aceste decizii este, de obicei, a aceluiaşi decident.
There are a very few exceptions: in the United Kingdom (Scotland) and Iceland, the local authority is responsible for decisions about dismissal.
Sunt foarte puţine excepţii: în Regatul Unit (Scoţia) şi Islanda autorităţile locale sunt responsabile pentru deciziile legate de concediere.
In Ireland (ISCED 2), Slovenia and Norway, the school management body becomes involved, or takes full responsibility, for discipline and dismissal decisions.
În Irlanda (ISCED 2), Slovenia şi Norvegia corpul de management al şcolii se implică sau are responsabilitate deplină pentru deciziile legate de conduită şi concediere.
Figure 2.10: Decision makers at school level in relation to nonteaching staff, ISCED 1 and 2, 2006/07
Figura 2.10: Decidenţiii la nivelul şcolii în legătură cu personalul nedidactic, ISCED 1 şi 2, 2006/07
School management body
Corpul demanagement al şcolii
School Autonomyin Europe.
Finlanda: Municipalitatea poate delega autoritatea de decizie către şcoli.
Additional salary payments
Plăţi salariale suplimentare
Offering additional salary payments to teachers for non-contractually stipulated overtime and/or tasks and responsibilities is a decision for schools in about half of school systems.
Acordarea de plăţi salariale suplimentare profesorilor pentru activităţi peste program şi/sau sarcini şi responsabilităţi nestipulate contractual este decizia şcolii în aproape jumătate dintre sistemele şcolare.
Within schools, this is often a matter for school heads to decide.
În cadrul şcolilor este adesea decizia directorilor.
In Belgium (German-speaking Community), the school head takes decisions on additional salary payments for unavoidable overtime hours, which is then processed by the Ministry.
În Belgia (comunitatea germană), directorul ia deciziile pentru plăţi salariale suplimentare pentru orele peste program care nu pot fi evitate şi care sunt apoi analizate de minister.
Teachers participate in decisions about overtime pay in Greece and Latvia and in decisions about extra pay for extra duties in Latvia and Hungary.
Profesorii participă la luarea deciziilor pentru plata orelor suplimentare în Grecia şi Letonia şi la luarea deciziilor pentru plata suplimentară pentru sarcini în plus în Letonia şi Ungaria.
In the United Kingdom (England, Wales and Northern Ireland) and Norway, as well as in Italy with respect to extra pay for extra duties, the school management body is involved in decisions alongside the school head.
În Regatul Unit (Anglia, Ţara Galilor şi Irlanda de Nord) şi Norvegia, ca şi în Italia în privinţa plăţilor suplimentare pentru sarcini în plus, corpul de management al şcolii este implicat în decizii alături de director.
Apart from Ireland (ISCED 2), Romania is the only country where the school management body (the Administration Board) has full responsibility for these decisions, subject to the approval of the County School Inspectorate.
Spre deosebire de Irlanda (ISCED 2), România este singura ţară unde corpul de management al şcolii (Consiliul de Administraţie) are responsabilitate deplină pentru aceste decizii supuse aprobării Inspectoratului Judeţean Şcolar.
Figure 2.11: Decision makers at school level when offering additional salary payments to teachers, ISCED 1 and 2, 2006/07
Figura 2.11: Decidenţii la nivelul şcolii pentru acordarea plăţilor salariale suplimentare profesorilor, ISCED 1 şi 2, 2006/07
Offering additional salary payments to teachers for non-contractually:
Acordarea de plăţi salariale suplimentare profesorilor pentru activităţi nestipulate în contract:
Stipulated overtime
Stipulate peste normă
Stipulated duties and responsibilities
Stipulate în Fişa postului
Chapter 2: Levels of School Autonomy and Types of School Decision-Making responsibilities in terms of educational content and processes within school decisionmaking processes would almost certainly show a different picture.
În concluzie, analiza modelelor generale de luare a deciziei în şcoli (toţi parametrii din această secţiune consideraţi împreună) arată că modul în care deciziile sunt luate în şcoală este clar influenţat de natura deciziei, deşi rolul esenţial jucat de director (mai ales comparat cu cel al corpurilor de management al şcolilor) este evident în multe – dar nu în toate- sistemele şcolare.
Role and composition of school management bodies
Rolul şi structura corpurilor de management al şcolii
In the vast majority of European countries, school autonomy was accompanied by the establishment of new managing bodies at school level which had either a decisionmaking or a consultative role.
În marea majoritate a ţărilor europene, autonomia şcolară a fost însoţită de stabilirea unor noi corpuri manageriale la nivelul şcolii care au avut fie un rol decizional fie unul consultativ.
Their character and composition were usually made compulsory through general legislation or administrative measures which provided the framework for the transfer of responsibilities to schools.
Caracterul şi structura lor au fost impuse, în general, prin legislaţie generală sau prin măsuri administrative care au asigurat cadrul pentru transferul responsabilităţilor către şcoli.
Therefore, for example, countries such as Bulgaria, Denmark, Estonia, France, Lithuania and Slovenia provided for the compulsory establishment of school management bodies.
De aceea, de exemplu, ţări ca Bulgaria, Danemarca, Estonia, Franţa, Lituania şi Slovenia au asigurat obligativitatea organizării corpurilor manageriale şcolare.
In the United Kingdom (England and Wales), school governing bodies have a long history, but local education authorities had a wide discretion in their operation and constitution and it was not compulsory for each school to have its own governing body until the 1980 Education Act was passed.
În Regatul Unit (Anglia şi Ţara Galilor), corpurile care guvernează şcolile au o istorie lungă, dar autorităţile educaţionale locale au avut o largă libertate de acţiune şi de constituire şi nu a fost obligatoriu pentru fiecare şcoală sa îşi aibă propriul corp de guvernare până la Actul Educaţional din 1980.
The French and German-speaking Communities in Belgium have also recently adopted this model: in 1997, the legislation (décret missions) required that in the French Community a participatory council (conseil de participation) and in the German-speaking Community a teaching council (Pädagogischer Rat) be set up in all schools regardless of the sector or ‘organising body’ (public and subsidised private sectors).
Comunităţile franceză şi germană din Belgia au adoptat recent acest model: în 1997, legislaţia (décret missions) cerea ca, în comunitatea franceză să fie stabilit un consiliu de participare (conseil de participation), iar în comunitatea germană un consiliu de predare (Pädagogischer Rat) în toate şcolile, indiferent de sector sau de “corpul organizaţional” (sectoarele public şi subvenţionat privat).
In the same way, in the Czech Republic, the school bodies which were originally optional became obligatory from 2005.
În acelaşi mod, în Republica Cehă, corpurile şcolare, care au fost iniţial opţionale, au devenit obligatorii din 2005.
In other countries, such requirements are limited to certain parts of the school network.
În alte ţări asemenea cerinţe sunt limitate la anumite părţi ale reţelei şcolare.
So, in the Belgian Flemish Community, only schools accountable to the Community itself are obliged to set up such bodies.
Astfel, în comunitatea flamandă din Belgia doar şcolile care răspund în faţa Comunităţii sunt obligate să stabilească asemenea corpuri.
In a minority of other European countries, the establishment of school management bodies is left to schools
În câteva alte ţări europene, stabilirea corpurilor de management al şcolii este lăsată la decizia şcolii. În
), Poland and Iceland, school management bodies are mentioned in the general legislation or regulations which defined school autonomy but their establishment is optional.
Bulgaria, Letonia (), Polonia şi Islanda, corpurile de management al şcolii sunt menţionate în legislaţia generală sau în regulamente care definesc autonomia şcolară, dar stabilirea lor este opţională.
In Hungary, the 1993 Act also provided for a type of school body (school board) which would be open to representatives from inside the school, pupils’ parents and representatives of the local community.
În Ungaria, Actul din 1993 a prevăzut şi un tip de corp şcolar (consiliul şcolar) din care pot face parte reprezentanţi din şcoală, părinţi ai elevilor şi reprezentanţi ai comunităţii locale.
The composition of school management bodies follows three principal types of structure.
Structura corpurilor de management al şcolii urmează trei tipuri principale de structuri.
However, these structures do not seem to correlate in any way to the degree of importance of the duties assigned to them.
Totuşi, aceste structuri nu par să se coreleze în niciun fel cu nivelul de importanţă al îndatoririlor pe care le au.
In the first scenario, the school management body is composed of members from within the school and their immediate users so only members of the school management, teachers, parents and pupils are represented.
În primul scenariu, corpul de management al şcolii este compus din membri din cadrul şcolii şi din beneficiari imediaţi, astfel încât numai membri din managementul şcolii, profesori, părinţi şi elevi sunt reprezentaţi.
Belgium (German-speaking Community), Denmark, Germany, Italy and Luxembourg(ISCED 2) follow this model.
Belgia (Comunitatea de limbă germană), Danemarca, Germania, Italia şi Luxembourg (ISCED 2) urmează acest model.
These bodies may be granted significant powers, as in Denmark, or may have largely consultative role as in Belgium (German-speaking Community).
Acestor corpuri li se pot da puteri însemnate, ca în Danemarca sau pot avea un rol larg consultativ ca
School Autonomyin Europe. Policies and Measures members from users (parent and pupils).
AutonomiaşcolarăînEuropa PoliticişiMăsuri Măsuri în Belgia (Comunitatea de limbă germană).
In the same way, in the United Kingdom (England), guiding principles are in place to make sure that all of a school’s stakeholders are represented, including parents, school staff, the local authority, the community, and, for some schools, the ‘foundation’ or relevant religious body.
În acelaşi mod, în Regatul Unit (Anglia), există principii călăuzitoare care asigură că toţi acţionarii şcolii sunt reprezentaţi, inclusiv părinţii, personalul şcolii, autoritatea locală, comunitatea şi, pentru unele şcoli, “fundaţia” sau organismul religios relevant.
However, in the majority of cases, the composition of the school management body reflects the desire to give the deciding role to one of the groups.
Totuşi, în majoritatea cazurilor, structura corpului de management al şcolii reflectă dorinţa de a oferi rolul decizional unuia dintre grupuri.
Power therefore rests in the hands of school staff in countries such as France and Luxembourg while, at the opposite end of the spectrum, in the formal bodies set up in the Flemish Community of Belgium, Estonia and Latvia, external representatives (parents or representatives of the wider community) seem to have the upper hand.
Astfel, puterea rezidă în mâinile personalului şcolii în ţări ca Franţa şi Luxembourg în timp ce, la capătul opus, în corpurile formal stabilite în comunitatea flamandă din Belgia, Estonia şi Letonia, reprezentanţii externi (părinţi sau reprezentanţi ai comunităţii lărgite) par sa aibă puteri mai mari.
These conclusions are based on the legal frameworks in place, actual practice at school level may obviously differ.
Aceste concluzii sunt bazate pe cadrul legal în vigoare în fiecare ţară, dar practica la nivelul şcolii poate diferi.
In addition to the variety of models of composition of management bodies, in some countries there also exists a multiplicity of councils with complementary duties.
În plus la varietatea de modele de structuri ale corpurilor de management, în unele ţări există şi o multitudine de consilii cu îndatoriri complementare.