natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Direct public expenditures explicitly labelled as ‘drug-related’ can be initially traced back by exhaustively reviewing official financial reporting documents (e.g. budgets or year-end reports).
Cheltuielile publice directe numite în mod explicit „asociate consumului de droguri” pot fi depistate ini†ial printr-o analiz≤ exhaustiv≤ a documentelor oficiale de raportare financiar≤ (de exemplu, bugete sau rapoarte de sfârªit de an).
Estimations are complicated when drug-related expenditures are not labelled as such but embedded in programmes with broader goals (e.g. overall police operations budget).
Estim≤rile sunt complicate atunci când cheltuielile asociate consumului de droguri nu sunt numite astfel, ci sunt incluse în programe cu obiective mai largi (de exemplu, bugetul general de opera†iuni al poli†iei).
In this case, direct non-labelled drug-related expenses must be calculated through modelling approaches.
În acest caz, cheltuielile directe care nu sunt luate în considerare drept legate de droguri trebuie calculate prin modelizare.
Drug-related social costs are the total of all the costs to society, direct and indirect, caused by drug use.
Costurile sociale implicate de consumul de droguri reprezint≤ totalul costurilor suportate de societate, direct ªi indirect, ªi datorate consumului de droguri.
The output, expressed inmonetary terms, is an estimate of the total burden that drug use places on society (Single et al., 2001).
Rezultatul, exprimat în termeni monetari, este o estimare a sarcinii totale pe care o plaseaz≤ drogurile asupra societ≤†ii (Single et al., 2001).
Determining the social cost of drug use has several benefits.
Determinarea costului social al consumului de droguri prezint≤ mai multe avantaje.
First, it reveals how much society is spending on drug-related issues and, implicitly, the amount that would be saved if drug use were completely abolished.
În primul rând, dezv≤luie cât de mult cheltuie societatea cu problemele legate de droguri ªi, implicit, suma care ar putea fi economisit≤ în cazul în care consumul de droguri ar fi eliminat complet.
Second, it identifies the different components of cost and thesize of the contribution of each sector in society.
În al doilea rând, identific≤ diferitele componente de cost ªi dimensiunea contribu†iei fiec≤rui sector din societate.
Such informationcan help to determine funding prioritiesby highlighting areas where inefficiencies may exist and savings can be made.
Astfel de informa†ii pot ajuta la determinarea priorit≤†ilor de finan†are prin punerea în eviden†≤ a domeniilor în care pot exista ineficien†e ªi în care se pot face economii.
The primary aim of social cost calculations is to weigh the burden that drug problems pose on society against the cost to society of addressing these problems (including possible indirect effects).
Obiectivul principal al calcul≤rii costului social este de a evalua sarcina pe care problemele legate de droguri o plaseaz≤ asupra societ≤†ii comparativ cu costul pe care-l suport≤ societatea încercând s≤ solu†ioneze problemele respective (inclusiv posibilele efecte indirecte).
Ultimately, this leads to the question of effectiveness and efficiency: do governments spend their money wisely on the right problems?
În cele din urm≤, aceasta duce la problema eficien†ei ªi a eficacit≤†ii: oare autorit≤†ile cheltuie banii publici în mod inteligent ªi în scopurile în care trebuie?
However, some authors (Reuter, 2006) have proposed that, for policy purposes, public expenditures are more relevant than social costs.
Totuªi, unii autori (Reuter, 2006) au sus†inut c≤, din ra†iuni legate de politici, cheltuielile publice sunt mai relevante decât costurile sociale.
The drugs budget helps to describe what policies a government is using to reduce drug use and related problems, which is the first step towards deciding whether the level and content of such policies is adequate.
Bugetul alocat drogurilor ajut≤ la a descrie ce politici aplic≤ un guvern pentru a reduce consumul de droguri ªi problemele asociate ªi care este primul pas spre a decide dac≤ nivelul ªi con†inutul unor astfel de politici este adecvat.
and Norway. Based on the data supplied by these six countries, the total drug-related public expenditure by European countries is calculated to lie somewhere between
Pe baza datelor furnizate de cele ªase †≤ri, cheltuielile publice totale asociate problemei drogurilor în †≤rile europene se situeaz≤ între 13 miliarde EUR ªi 36 miliarde EUR (4).
EUR 13 billion and EUR 36 billion (4
Aceste cifre reprezint≤ între 0,12 % ªi 0,33 % din PIB-ul UE (25 de state membre) pe 2005.
the public health programme 2007–13 and the seventh RTD framework programme 2007–13, also provide funding opportunities for organisations working in different aspects of the drugs field.
În †≤rile respective, cheltuielile publice asociate drogurilor au reprezentat între 0,11 % ªi 0,96 % din cheltuielile publice totale în anul în cauz≤ (în medie 0,32 %) sau între 0,05 % ªi 0,46 % din produsul intern brut (PIB) (în medie 0,15 %).
In addition, as of 2005, the EC and the Member States had co-financed drug-related assistance projects in third countries to the value of over EUR 750 million.
Activit≤†ile de „aplicare a legii” reprezint≤ 24-77 % din cheltuielile totale, în timp ce restul a fost cheltuit cu activit≤†ile de „asisten†≤ medical≤ ªi social≤”.
At EU level, considerable funding will be provided by the European Commission to tackle the drugs issue under the new 2007–13 budget.
¬≤rile europene au raportat împreun≤ cheltuieli publice totale legate de droguri în valoare de 8,1 miliarde EUR.
A new funding instrument for drugs prevention and information of EUR 21 million is under negotiation and may be adopted by the end of 2007, making EUR 3 million available for transnational projects this year.
Aceast≤ cifr≤ reprezint≤, probabil, o subestimare a totalului cheltuielilor publice legate de droguri, deoarece exist≤ un nivel ridicat de subraportare. Cele ªase †≤ri incluse
In response to the EU drugs action plan 2005–08, the EMCDDA is currently working towards developing a methodology that will enable the Member States, candidate countries and Norway to compile standardised data on drug-related expenditure.
La nivelul UE, Comisia European≤ va pune la dispozi†ie finan†≤ri consistente pentru a combate problema drogurilor în cadrul noului buget 2007-2013.
This will help the EMCDDA to estimate both the total public expenditure allocated to drugs and how this is divided between different activities.
Un nou instrument de finan†are a prevenirii ªi inform≤rii în materie de droguri, în valoare de 21 milioane EUR, este în curs de negociere ªi ar putea fi adoptat pân≤ la sfârªitul lui 2007, disponibilizând 3 milioane EUR pentru proiecte
Of the six countries, four (Hungary, the Netherlands, Finland and Sweden) provided detailed modelled approaches of their figures.
Patru dintre cele ªase †≤ri (Ungaria, ¬≤rile de Jos, Finlanda ªi Suedia) au furnizat metode de modelizare detaliate ale cifrelor lor.
Applying to the remaining countries the value of the first and third quartiles of the distribution of the percentage of total general government expenditure (0.18% and 0.69% respectively), and of the percentage of GDP (0.08% and 0.37% respectively) publicly spent by the six selected countries, provides an interval of the overall total accumulated expenditure.
Prin aplicarea la restul †≤rilor a valorii primei ªi a celei de-a treia cvartile ale distribu†iei procentajului din cheltuielile publice generale totale (0,18 %, respectiv 0,69 %) ªi a procentajului din PIB (0,08 %, respectiv 0,37 %) cheltuit din bugetul public al celor ªase †≤ri selectate, se ob†ine un interval pentru cheltuielile globale totale acumulate.
Table 1: Comparison of selected countries with complete data and further details on the composition of their drug-related public expenditure
Tabelul 1: Compara†ie între anumite †≤ri; date complete ªi detalii suplimentare privind cheltuielile publice în leg≤tur≤ cu drogurile
Overall expenditure reported
Cheltuieli globale raportate
Proportion of overall expenditure devoted to as a proportion health and social law as a proportion of total public amount (EUR million)
Procent din cheltuieli alocat pentru ca procent din totalul ca procent asisten†≤ medical≤ aplicarea suma (milioane EUR) cheltuielilor publice (1) (%) din PIB (2) (%) ªi social≤ (3) (%) legii (4) (%)
Sweden (2002)
Suedia (2002)
Total general government expenditure in the year (source: Eurostat).Gross domestic product in the year (source: Eurostat).
Totalul cheltuielilor publice generale ale autorit≤†ii centrale din anul de referin†≤ (sursa: Eurostat).
Health and social care expenditures include treatment, harm reduction, health research and education, prevention and social affairs interventions.
Cheltuielile pentru asisten†≤ medical≤ ªi social≤ includ tratamentul, reducerea riscurilor, cercetarea în domeniul medical ªi educativ, interven†iile de prevenire ªi de natur≤ social≤.
For Finland, in addition to ‘substance abuse prevention’, the amount given also includes property damage, monitoring and research.Law enforcement expenditures include expenditure on police, army, law courts, prisons, customs and finance guards.
În cazul Finlandei, pe lâng≤ „prevenirea abuzului de substan†e”, suma indicat≤ include ªi daunele aduse propriet≤†ii, monitorizarea ªi cercetarea. Cheltuielile de aplicare a legii includ cheltuielile legate de poli†ie, armat≤, instan†e judec≤toreªti, penitenciare, birouri vamale ªi g≤rzi financiare.
Belgium also allocated 3 % of the overall expenditure reported to ‘policy management activities’.
Belgia a alocat, de asemenea, 3 % din totalul cheltuielilor raportate „activit≤†ilor de gestionare a politicilor”.
Sources: National focal points and Eurostat.
Surse: Punctele focale na†ionale ªi Eurostat.
EU legal and policy developments
transna†ionale în acest an.
At the end of 2006, the European Commission presented its first progress review (5) on the implementation of the EU drugs action plan (2005–08).
În iunie 2006, Comisia European≤ a elaborat o Carte verde privind rolul societ≤†ii civile în politicile în materie de droguri în Uniunea European≤ (6), conform dispozi†iilor din planul de ac†iune în domeniul drogurilor.
This assessed the extent to which the activities planned for 2006 were achieved and whether the plan’s objectives for 2006 have been fulfilled.
Scopul C≤r†ii verzi este de a cerceta cum se poate organiza în mod optim un dialog continuu cu organiza†iile societ≤†ii civile active în domeniul drogurilor.
The EMCDDA contributed to this exercise by producing a set of reports.
P≤r†ile interesate au fost invitate s≤ comenteze dou≤ alternative de dialog structurat: un forum al societ≤†ii civile în domeniul drogurilor, care s≤ func†ioneze ca o platform≤ de consult≤ri regulate neoficiale sau o interconectare tematic≤ a re†elelor existente.
A similar exercise will take place in 2007, prior to the final impact assessment of the EU drug action plan that will be presented by the European Commission in 2008.
Implicarea societ≤†ii civile în politicile în domeniul drogurilor în UE este, în acelaªi timp, unul dintre obiectivele principale ale programului specific Drugs prevention and information
for drugs prevention and information 2007–13 (7), which has been proposed by the European Commission within the general programme for fundamental rights and justice.
7), care a fost propus de Comisia European≤
The general objectives of the drug programme are to help make Europe a free, secure and just area by improving information on the effects of drug use and by preventing and reducing drug use, dependence and drug-related harm.
2007-2013 ( în cadrul programului general pentru drepturi fundamentale ªi justi†ie. Obiectivele generale ale programului în domeniul drogurilor sunt orientate spre transformarea Europei într-un
For the period 2007–13 this programme has an overall budget of EUR 21 million.
Ca r≤spuns la planul de ac†iune al UE în domeniul drogurilor 2005-2008, OEDT lucreaz≤ în prezent la elaborarea unei metodologii care va permite statelor membre, †≤rilor candidate ªi Norvegiei s≤ compileze date standardizate privind cheltuielile legate de droguri.
The drug programme is still being discussed in the European Parliament and in the Council, in view of its adoption under the co-decision procedure.
Acest fapt va ajuta OEDT s≤ estimeze atât cheltuielile publice alocate în domeniul drogurilor, cât ªi modul în care aceste cheltuieli se distribuie între diferitele activit≤†i din domeniu.
Reports on the social cost of drug use
Rapoarte privind costul social al consumului de droguri
In June 2006, the European Commission issued a Green Paper on the role of civil society in drugs policy in the European Union (6), as laid down in the drugs action plan.
Evolu†ii în plan juridic ªi în domeniul politicilor la nivelul UE
Data on the social cost of drug use are reported by only a small number of countries.
Doar un num≤r mic de †≤ri au raportat date privind costul social al consumului de droguri.
In Finland (data from 2004), the indirect cost related to the use of drugs, including misuse of pharmaceuticals, was calculated to be in the region of EUR 400 to 800 million, of which EUR 306 to 701 million was attributed to the cost of life lost due to premature death while production losses amounted to EUR 61 to 102 million.
În Finlanda (date din 2004), costul indirect asociat consumului de droguri, inclusiv deturn≤rii substan†elor farmaceutice, a fost estimat la 400-800 de milioane EUR, dintre care 306-701 milioane EUR au fost calculate drept cost al vie†ilor pierdute în urma deceselor premature, în timp ce pierderile de produc†ie sau ridicat la 61-102 milioane EUR.
The social cost of illicit drug use was estimated at EUR 907 million in France in 2003 and at EUR 29.7 million in Luxembourg in 2004.
Costul social al consumului ilegal de droguri a fost estimat la 907 milioane EUR în Fran†a în 2003 ªi la 29,7 milioane EUR în Luxemburg în 2004.
The involvement of civil society in drug policy in the EU is also one of the main objectives of the specific programme
Raportul evalua m≤sura în care sau realizat activit≤†ile planificate pentru 2006 ªi dac≤ sau îndeplinit obiectivele planului pentru 2006.
Chapter 1: Policies and laws
Capitolul 1: Politici ªi legisla†ie ºi procurorii din alte †≤ri dispun de instrumente similare.
Supply reduction been operational at Schiphol airport.
În ¬≤rile de Jos, pe aeroportul Schiphol, func†ioneaz≤ de la începutul anului 2003 un tribunal special care dispune ªi de o închisoare.
Since the beginning of 2005, there has been 100 % control of all flights from key countries in the Caribbean.
De la începutul anului 2005, zborurile din principalele †≤ri din zona Caraibelor sunt controlate în propor†ie de 100 %.
In 2004, an average 290 drug couriers per month were arrested, decreasing to 80 per month by early 2006.
În 2004, au fost aresta†i în medie 290 de transportatori de droguri pe lun≤, cifra sc≤zând la 80 pe lun≤ la începutul lui 2006.
In France, a law enacted in October 2005 strengthens cooperation with the Caribbean region, with the aim of intercepting illicit drug trafficking by air and sea.
În Fran†a, o lege adoptat≤ în octombrie 2005 consolideaz≤ cooperarea cu regiunea Caraibelor, cu scopul de a intercepta traficul ilicit de droguri prin transport aerian ªi maritim.
Drug testing regulation
Reglement≤ri privind testarea antidrog
A number of countries have reported the introduction of legislation that permits, defines or regulates drug testing of drivers, arrestees, prisoners or employees in different situations.
O serie de †≤ri au raportat adoptarea unor normative care permit, definesc sau reglementeaz≤ testarea antidrog a conduc≤torilor auto, a persoanelor aflate în arest, a de†inu†ilor sau a angaja†ilor, în diverse situa†ii.
In Ireland, substantive changes included the introduction of the Criminal Justice Act 2006, which sets out new offences of supplying drugs to prisoners, provisions to deal with antisocial behaviour and proposals to strengthen imposition of the 10-year mandatory minimum sentence for trafficking drugs with a street value of EUR 13 000 or more.
În Irlanda, modific≤rile fundamentale au vizat intrarea în vigoare a Legii privind justi†ia penal≤ din 2006, care defineªte noi infrac†iuni referitoare la furnizarea de droguri de†inu†ilor, prevede dispozi†ii de abordare a comportamentului antisocial ªi propuneri de consolidare a impunerii condamn≤rii la pedeapsa închisorii minime obligatorii la 10 ani pentru traficul de droguri care are o valoare de pia†≤ de minimum 13 000 EUR.
Membership or facilitation of a ‘criminal organisation’ (as defined in the law) is penalised, and a drug offenders register has been established, which requires those convicted of drug trafficking to inform the police of their address upon their release from prison.
Apartenen†a la o „organiza†ie criminal≤” (astfel cum este definit≤ în lege) sau favorizarea unei astfel de organiza†ii se sanc†ioneaz≤ prin lege ªi se instituie un registru al autorilor de infrac†iuni la regimul drogurilor, care îi oblig≤ pe cei condamna†i pentru trafic de droguri s≤ informeze poli†ia, la ieªirea din penitenciar, cu privire la adresa la care vor locui.
Procedural changes, by contrast, were introduced in Hungary, where the national police headquarters’ provision aimed to codify all police activities related to drugs and precursors in one single, comprehensive law, to help fight drug-related crime.
În Ungaria, în schimb, au fost aduse modific≤ri procedurale la legea de func†ionare a poli†iei na†ionale, prin care este vizat≤ definirea tuturor activit≤†ilor poli†ieneªti referitoare la droguri ªi precursori într-o singur≤ lege cuprinz≤toare care s≤ reglementeze infrac†iunile la regimul drogurilor.
Random roadside checks on drivers, using on-site rapid testing devices, are now allowed for in Lithuania, according to the resolution approving the national programme on safe road traffic 2005–10, and in Luxembourg under a draft law of 2004 modifying the law on traffic control.
Verific≤rile aleatorii ale conduc≤torilor auto, efectuate pe ªosea, cu ajutorul unor dispozitive de testare rapid≤, sunt acum admise în Lituania, în conformitate cu rezolu†ia de aprobare a Programului na†ional pentru un trafic rutier sigur 2005-2010, precum ªi în Luxemburg, în temeiul unui proiect de lege din 2004 de modificare a legisla†iei privind controlul traficului rutier.
In Latvia, the amended criminal law now penalises drivers believed to be operating a vehicle while intoxicated and who refuse to take a test, with the option of imposing a prison sentence in the event of repeated refusal within a year.
În Letonia, legisla†ia penal≤ modificat≤ sanc†ioneaz≤ în prezent conduc≤torii auto despre care se presupune c≤ au condus un vehicul sub influen†a substan†elor psihic active ªi care refuz≤ s≤ fac≤ testul, condamnându-i la pedepse privative de libertate în cazul unui refuz repetat timp de un an.
Also in Latvia, the modified law ‘on police’ now states that a person may be transferred to a medical establishment to determine whether he or she has used alcohol or narcotic, psychotropic or toxic substances, and refers to the cabinet regulations that detail the procedure.
Tot în Letonia, legea de func†ionare a poli†iei, astfel cum a fost modificat≤, prevede în prezent c≤ o persoan≤ poate fi transferat≤ într-o institu†ie medical≤ unde s≤ se stabileasc≤ dac≤ a consumat alcool sau substan†e stupefiante, psihotrope sau toxice ªi face trimitere la reglement≤rile ministeriale în care procedura este prezentat≤ în detaliu.
Procedures regarding the drug testing of drivers are further described in the 2007 selected issue on drugs and driving.
Procedurile privind testarea antidrog a conduc≤torilor auto sunt descrise mai detaliat în extrasul privind drogurile ªi conducerea autovehiculelor din 2007.
This is stated to be in the interest of good order, safety, health and security, and would be carried out on samples of urine, oral fluids and/or hair.
De asemenea, sau instituit ori sau îmbun≤t≤†it procedurile legate de utilizarea anumitor instrumente de combatere a traficului de droguri.
Procedures regarding the use of certain tools to combat drug trafficking were also established or improved. In Estonia, the Narcotic Drugs and Psychotropic Substances Act and Associated Acts was amended in May 2005 to widen the scope of surveillance.
În Estonia, Legea privind stupefiantele ªi substan†ele psihotrope ªi legisla†ia conex≤ a fost modificat≤ în mai 2005, cu scopul de a extinde aria supravegherii.
In Romania, a law implemented in June 2006 introduced the European arrest warrant and set out procedures for its use, as well as measures to improve judicial cooperation, surveillance and cross-border pursuit and transfer of legal procedures.
În România, printr-o lege intrat≤ în vigoare în iunie 2006, a fost adoptat mandatul european de arestare ªi au fost stabilite procedurile de utilizare a acestuia, precum ªi m≤surile de îmbun≤t≤†ire a cooper≤rii judiciare în materie penal≤, a supravegherii ªi urm≤ririi transfrontaliere ªi a transferului de proceduri judiciare.
In Bulgaria, the new Penal Procedure Code introduced in October 2005 regulates controlled delivery, confidential transactions and undercover investigations.
În Bulgaria, noul Cod de procedur≤ penal≤ introdus în octombrie 2005 reglementeaz≤ livrarea controlat≤, tranzac†iile confiden†iale ªi investiga†iile sub acoperire.
There are also provisions for the temporary protection of witnesses in drugs cases and, in some circumstances, for protecting the identity of witnesses, as well as special rules for the questioning of such witnesses and use of undercover officers.
Exist≤, de asemenea, dispozi†ii de protec†ie temporar≤ a martorilor în cazurile legate de droguri ªi, în anumite împrejur≤ri, de protec†ie a identit≤†ii martorilor, precum ªi norme speciale de interogare a acestor martori ªi de utilizare a ofi†erilor sub acoperire.
In Norway, it is no longer the case that drug testing in the workplace can be carried out provided an employee or job applicant gives consent. Since section 94 of the Working Environment Act 2005 came into force, an employer can require an employee or job applicant to undergo a drugs test only in the circumstances set out in statutes and regulations, or if performing the job while intoxicated carries particularly high risks, or if the employer deems that testing is necessary to protect the life and health of employees or a third party.
În Sco†ia este posibil≤ în prezent testarea antidrog a anumitor grupuri de persoane aflate în arest, aceeaªi practic≤ fiind utilizat≤ ªi în Anglia ªi ¬ara Galilor, în timp ce în Irlanda, Ministerul Justi†iei, Egalit≤†ii ªi Reformei Legislative a publicat, în iunie 2005, un nou proiect de regulament pentru penitenciare, prin care sa introdus testarea antidrog obligatorie a de†inu†ilor.
The new Finnish government decree on drug testing at work lays down a comprehensive list of provisions addressing consent, as well as the quality requirements of the test laboratories, samples and test results.
Se men†ioneaz≤ c≤ respectiva m≤sur≤ este în interesul ordinii, siguran†ei, s≤n≤t≤†ii ªi securit≤†ii ªi c≤ se va efectua prin prelevarea de probe de urin≤, de fluide orale ªi/sau de p≤r.
Annual report 2007: the state of the drugs problem in Europe on drug law offences, especially in relation to reporting and recording practices, i.e. what is recorded, when and how.
Raportul anual 2007: Situa†ia drogurilor în Europa a ob†ine bani/bunuri/droguri pentru a între†ine dependen†a), infrac†iunile sistemice (cele s≤vârªite în cadrul func†ion≤rii pie†elor ilicite de droguri) ªi infrac†iunile la regimul drogurilor (inclusiv consumul, de†inerea, vânzarea, traficul etc.) (a se vedea ªi OEDT, 2007a).
As a result, it can be difficult to make comparisons between countries; therefore, it is more appropriate to compare trends rather than absolute numbers, and to take into account national population sizes when analysing European average trends.
Prin urmare, poate fi dificil s≤ se analizeze comparativ †≤rile; de aceea, este mai potrivit s≤ se compare tendin†ele decât niªte cifre absolute ªi s≤ se †in≤ seama de dimensiunea popula†iei na†ionale atunci când se analizeaz≤ tendin†ele medii în Europa.