natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Since the industrial revolution there has been a shift away from using renewable resources to non-renewables to fuel our economy.
Următoarele exemple oferă o trăsătură a provocărilor legate de contabilitatea capitalul natural:
Towards the end of the 20th century, non-renewables accounted for some 70 % of total material flows in industrialised countries compared to about 50 % in 1900 (20).
Către sfîrşitul secolului al 20-lea, sursele neregenerabilele reprezentau cam 70% din totalul materiilor prime utilizate în ţările industrializate, comparativ cu aproximativ 50% în 1900 (20).
Europe relies heavily on the rest of the world for non-renewables, and increasingly some of these non-renewables — such as fossil fuels or rare earth metals used in information technology products — are becoming difficult to source cheaply, if at all, often for geopolitical as much as supply reasons.
Europa se bazează foarte mult pe restul lumii pentru resurse neregenerabile, din ce în ce mai multe dintre aceste fiind negenerabile – cum ar fi combustibilii fosili sau metale rare utilizate în produse destinate tehnologiei informaţiei – au devenit dificil de identificat într-un mod necostisitor, dacă nu în totalitate, atunci de cele mai multe ori din punct de vedere geo politic, la fel de mult ca şi din motive de aprovizionare.
Such trends make Europe vulnerable to external supply shocks that may result from an over-reliance on non-renewables.
Asemenea tendinţe fac ca Europa să fie vulnerabilă în faţa şocurile externe din domeniul aprovizionării, care pot rezulta dintr-o supradependenţă de sursele neregenerabile.
Addressing this bias could be a key element in meeting the resource efficiency objective under the EU 2020 strategy (15).
Comportamentul faţă de această predilecţie ar putea fi un element cheie pentru atingerea obiectivelor de eficienţă a resurselor în cadrul Strategiei UE 2020 (15).
A broader argument for shifting towards long-term development based on natural capital management is that today's poor governance of natural resources is forwarding risks to future generations.
Un argument mai clar pentru trecerea spre o dezvoltare pe termen lung, bazată pe gestionarea capitalului natural, este acela că guvernarea săracă de astăzi a resurselor naturale transmite riscurile către generaţiile viitoare.
Environmental impacts, as reflected by climate change, biodiversity loss and ecosystem degradation, have steadily built up as a result of decades of over-consumption and under-investment in maintenance and substitution of resources.
Impacturile asupra mediului, ca cele reflectate de schimbările climatice, pierderea biodiversităţii şi degradarea ecosistemelor, sau construit în mod constant, ca urmare a deceniilor de supra-consum şi sub-investiţii în întreţinerea şi înlocuirea resurselor.
These impacts, often concentrated in developing countries, will be difficult to mitigate and adapt to.
Aceste impacturi, concentrate cel mai des în ţările dezvoltate, vor fi greu de redus şi va fi dificilă adaptarea la ele.
Moreover, property rights for natural capital are often undefined, especially in developing countries, and the relative invisibility of natural capital degradation leads inter alia to passing on of accumulated 'debts' to future generations.
Mai mult decât atât, drepturile de proprietate asupra capitalului natural sunt, deseori, nestabilite precis, înspecialînţărileîncursdedezvoltare,iarrelativadegradareînvizibilăacapitalului natural conduce, inter alia,latrecereacătre“datorii”acumulatealegeneraţiilorviitoare.
Ecosystem-based approaches offer coherent ways of managing the existing and expected demands for non-renewable and renewable resources in Europe and avoiding further over-exploitation of natural capital.
Abordarea bazată pe ecosistem oferă metode coerente de gestionarea cerinţelor existente şi preconizate de resurse neregenerabile şi regenerabile în Europa, precum şi evitarea supra-exploatării în continuarea capitalului natural.
Particularly land and water resources offer viable entry points for strengthening integrated ecosystem-based approaches to resource management.
Resurse particulare de sol şi apă oferă puncte de intrare viabile pentru întărirea legăturilor între abordările bazate pe ecosistem şi managementul resurselor.
The Water Framework Directive, for example, has the aim of protecting ecosystems — aquatic and terrestrial — at its core.
Directiva Cadru privind Apa, de exemplu, are scopul de a proteja ecosistemele – acvatice şi terestre – în esenţa sa.
Approaches that recognise the multifunctional benefits of ecosystems are central to proposals for post-2010 biodiversity policies and gaining traction in the marine, maritime, agriculture and forestry sectors.
Abordările care recunosc beneficiile multi-funcţionale ale ecosistemelor sunt centrul propunerilor de politici post-2010 în domeniul biodiversităţii, câştigând interes pentru sectoarele marin, maritim, agricultură şi silvicultură.
As integrated management of natural resources becomes more prominent, competing demand for resources increasingly requires trade-offs.
Că managementul integrat al resurselor naturale devine mai proeminent, o cererea crescută de resurse necesită din ce în ce mai multe compromisuri.
This creates a need for accounting techniques — including, in particular, comprehensive accounting of land and water resources — that make transparent the full costs and benefits of ecosystem use and maintenance.
Acest lucru creează o nevoie de tehnici contabile – incluzând, în particular, contabilităţi comprehensive ale resurselor de sol şi apă – care fac transparente costurile totale şi beneficiile utilizării şi mentenanţei ecosistemelor.
The information tools and accounting approaches to support integrated natural capital and ecosystem services management, including their relationship to sectoral activities, are not yet part of the standard administrative and statistical systems.
Instrumentele de informare şi abordările contabile, pentru susţinerea capitalului natural integrat şi a managementului serviciilor ecosistemului, aici incluzând ţi relaţionarea lor cu activităţile sectoriale, nu fac parte încă dintr-un sistem standard administrativ şi statistic.
Much can still be gained from asking new questions of existing accounts, for example, on the true benefits to society of nature derived from agriculture, fishing and forestry which currently account for 3 % of EU GDP (as far as priced) but produce benefits many times that across the economy.
Multe pot fi obţinute prin cereri de răspunsuri la noi întrebări asupra contabilităţii existente, de exemplu asupra beneficiilor reale ale societăţii de pe urma naturii care este derivată din agricultură şi silvicultură, ce reprezintă în mod curent 3% din PIB-ul UE (în măsura în care este cotat), dar care produce beneficii de multe ori în economie.
In addition, the identification of critical thresholds in resource use and the development of ecosystem accounts, ecosystem service indicators and ecosystem assessments are ongoing in Europe and globally.
În plus, identificarea unor valori limită în utilizarea resurselor şi a dezvoltării contabilităţii ecosistemului, a indicatorilor serviciilor ecosistemului şi a evaluării acestuia sunt în curs de desfăşurare în Europa şi la nivel global.
Examples of such initiatives are The Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB), the revision of Integrated Environmental and
Exemple de astfel de iniţiative sunt Ştiinţele economice ale ecosistemelor şi a biodiversităţii (SEEB), revizuirea Contabilităţii Integrate de Mediu şi Economie (SEEA) realizate de către Organizaţia
Economic Accounting (SEEA) by the United Nations (21) (22), the European Strategy for Environmental Accounting (23), and ecosystem accounting work at EEA.
Naţiunilor Unite (21) (22), Strategia europeană pentru Contabilitate de Mediu (23) şi contabilitatea ecosistemului, realizate prin munca AEM.
More integrated actions across policy domains can help in greening the economy
Adresându-se acestei multitudini, se pot ivi oportunităţi pentru mai multe răspunsuri efective.
Environmental policies have primarily influenced production processes and protected human health.
Politicile de mediu au o influenţă primară în procesele de producţie şi în protecţia sănătăţii umane.
They therefore only partly address today's systemic risks.
Acestea se adresează, totuşi, numai parţial riscurilor sistemice actuale.
This is because many of the causes of environmental problems, such as over-use of the land and oceans, are overwhelming the progress being made (Chapter 1).
Acest lucru se datorează cauzelor problemelor de mediu, cum ar fi utilizarea peste măsură a terenurilor şi arealelor, fiind copleşitoare pentru progresul deja realizat (vezi Capitolul 1).
Such causes often originate from multiple sources and economic activities that compete for short-term benefits from resource exploitation.
Astfel de cauze îşi au originea în surse multiple şi activităţile economice care concură la obţinerea unor beneficii pe termen scurt din exploatarea resurselor.
Reducing them will require cooperation across several domains to deliver coherent, cost-effective outcomes that address the trade-offs inherent in maintaining capitals in line with society's values and long-term interests, and contribute to greening the economy.
Reducerea lor va solicita o cooperare între mai multe domenii pentru a furniza produse coerente şi eficiente, şi care înseamnă compromisuri inerente făcute pentru menţinerea capitalurilor, în linie cu valorile societăţii şi interesele pe termen lung, contribuind la trecerea către o economie verde.
Page 168
Sinteză
S y n the he si s iss maximise benefits and avoid unintended consequences.
Priorităţile viitoare de mediu: câteva reflecţii
Examples of achieving such coherence include:
Exemple în realizarea unei astfel de coerenţe includ:
Resource efficiency, public goods and ecosystem management� Building on established and emerging practice around ecosystem management in environment and sectoral policies to ensure the long-term viability and efficient use of renewable resources by the main sectors (i.e. agriculture, forestry, transport, industry, fisheries, maritime).
Eficienţa resurselor, bunurile publice şi gestionarea ecosistemului. Construite pe înfiinţarea şi apariţia practicii în jurul gestionării ecosistemului în politicile sectoriale şi de mediu, asigurând o viabilitate pe termen lung şi o utilizare eficientă a resurselor regenerabile în principalele sectoare (de exemplu agricultură, silvicultură, transport, industrie, pescuit, maritim).
Agriculture, forestry, maritime, green infrastructure and territorial cohesion� Developing green infrastructure and ecological networks on land and at sea to secure the long-term resilience of Europe's terrestrial and marine ecosystems, the goods and services provided by them and their distributional benefits.
Agricultura, silvicultura, sectorul maritim, infrastructura verde şi coeziunea teritorială. Dezvoltă infrastructura verde şi reţelele ecologice pe uscat şi la mare, protejând rezilienţa pe termen lung a ecosistemelor terestre şi marine, a bunurilor şi serviciilor oferite de acestea, precum şi distribuţia beneficiilor lor.
Sustainable production, intellectual property rights, trade and aid� Implementing existing product standards and patents for innovation that accelerate substitution out of scarce and insecure non-renewable resources, reduce Europe's trade footprint, promote recycling potential, improve Europe's competitiveness and contribute to welfare improvements worldwide.
Implementarea standardelor de producţie existente şi brevete pentru inovaţii au condus la accelerarea substituirii resurselor rare şi nesigure neregenerabile, la reducerea amprentei comerciale europene, la promovarea potenţialului de reciclare, la îmbunătăţirea competitivităţii europene şi contribuie la îmbunătăţirea bunăstării la nivel global.
Sustainable consumption, food, housing and mobility� Bringing together the three areas of consumption that together contribute more than two-thirds of major worldwide life-cycle environmental pressures from consumption in Europe.
Consum durabil, hrană, locuinţă şi mobilitate. Adună laolaltă aceste trei zone ale consumului care contribuie împreună la mai mult de două treimi din majoritatea ciclurilor de viaţă globale ale presiunilor de mediu provenite din consumul european.
More coherent polices across multiple sources of environmental pressures are already emerging in recognition of inter-linkages and aimed at developing cost-efficient solutions.
În acest context, principiile-cheie de mediu ale precauţiei, prevenţiei, remedierii distrugerilor la sursă, şi “poluatorul plăteşte”, combinate cu o bază de dovezi puternice, rămân cele mai relevante şi trebuie să fie mai larg aplicate şi cu mai multă consecvenţă.
For example, the links between climate mitigation, reduced reliance on fossil fuels, substitution by renewables, energy efficiency and multi-sectoral energy needs underpin the design of the EU Climate and Energy package.
De exemplu, legăturile dintre reducerea schimbărilor climatice, dependenţa redusă faţă de combustibili fosili, substituirea cu energii regenerabile, eficienţa energetică şi necesarul de energie multi-sectorială se sprijină pe design-ul pachetului Climă şi Energie al UE.
This marks a key difference compared to the situation 15 to 20 years ago and provides precedent for more effective collaboration between sectoral and environmental interests.
Aceast lucru face o diferenţă-cheie în comparaţie cu situaţia de acum 15 la 20 de ani şi furnizează precedentul pentru o colaborare mai efectivă între interesele sectoriale şi de mediu.
Page 170
Sinteză
S y n the he si s iss gains from investments in green technologies.
Priorităţile viitoare de mediu: câteva reflecţii
For example, investment in energy efficiency and renewable energies delivers benefits to the environment, employment, energy security, energy costs, and can help combat fuel poverty.
Priorităţile viitoare de mediu: câteva reflecţii exemplu, investiţiile în eficienţa energetică şi energii regenerabile oferă beneficii pentru mediul înconjurător, ocuparea forţei de muncă, securitatea energetică, costurile energetice şi pot ajuta la combaterea lipsei de combustibil.
The polluter pays principle can stimulate a greening of the economy through taxes that allow market prices to reflect full costs of production, consumption and wastes.
Principiul“poluatorulplăteşte” poate stimula o ecologizare a economiei, prin intermediul taxelor, care permit preţurilor de pe piaţă să reflecte costurile totale ale producţiei, consumului şi deşeurilor.
This can be achieved via greater use of fiscal reform which in addition to removing harmful subsidies, replaces distortionary taxes on economic 'goods' such as labour and capital, with more efficient taxes on economic 'bads', such as pollution and inefficient resource use (27).
Acest lucru poate fi realizat prin utilizarea sporită a reformei fiscale care, în plus faţă de eliminarea subvenţiilor dăunătoare, înlocuieşte taxele distorsionare pe “bunătăţi” economice, cum ar fi munca şi capitalul, cu taxe mai eficiente pe “stricăciuni” economice, cum ar fi poluarea şi utilizarea ineficientă a resurselor (27).
In a broader perspective, 'prices' as a facilitator of trade-offs can help improve further progress in sectoral integration and resource efficiency but more fundamentally shift behaviours across governments, businesses and citizens in Europe and globally.
Într-o perspectivă mai largă, “preţurile”, ca un facilitator de compromisuri, pot ajuta, în continuare, la îmbunătăţirea progresului în procesul de integrare sectorială şi eficienţa resurselor, dar într-un mod mai fundamental, schimbă comportamentele în cadrul guvernelor, afacerilor şi cetăţenilor în Europa şi la nivel global.
However, for this to happen — as known for decades, but rarely applied — prices need to reflect the true economic, environmental and social value of resources, relative to available substitutes.
Cu toate acestea, pentru ca acest lucru să se întâmple – după cum este cunoscut de decenii, dar rareori aplicat – preţurile trebuie să reflecte adevărata valoare economică, de mediu şi socială a resurselor, în raport cu înlocuitorii disponibili.
Evidence of the benefits of fiscal reform has grown in recent years.
Dovada beneficiilor reformei fiscale a crescut în ultimii ani.
Such benefits include environmental improvements, employment gains, a stimulus to eco-innovation and more efficient tax systems.
Astfel de beneficii includ îmbunătăţiri ale mediului, câştiguri prin ocuparea forţei de muncă, un stimulent pentru ecoinovare şi sisteme mai eficiente de taxare.
Studies show the benefits from modest environmental tax reform in several European countries that have been implemented over the last 20 years.
Studiile arată beneficiile de la reforma modestă a taxei de mediu în câteva ţări europene, care a fost implementată în ultimii 20 de ani.
Similarly, they convincingly demonstrate the advantages of additional reforms designed to achieve the EU climate and resource
În mod similar, ele demonstrează în mod convingător avantajele reformelor suplimentare, destinate în vederea atingerii obiectivelor UE privind clima
efficiency goals (
şi eficienţa resurselor (
The revenues from environmental taxes vary significantly across EU Member States, from more than 5 % of GDP in Denmark to less than 2 % in Spain, Lithuania, Romania, and Latvia in 2008 (34).
Veniturile din taxele de mediu variază semnificativ în cadrul ţărilor UE, de la mai mult de 5% din PIB în Danemarca, la mai puţin de 2% în Spania, Lituania, România şi Letonia, în 2008 (34).
Despite the large benefits of such taxes, and consistent policy support over the last 20 years from OECD and the EU, environmental tax revenues as a proportion of overall tax revenues in the EU are at their lowest level in more than a decade, even if the number of environmental taxes is increasing.
În ciuda beneficiilor largi ale unor astfel de taxe, precum şi prin sprijinirea unei politici consecvente venită din partea OCED şi UE, în ultimii 20 de ani, veniturile din taxele de mediu, ca procent din veniturile fiscale globale din UE, sunt la nivelul celmaiscăzutdemaimultdeundeceniu,chiardacănumăruldetaxedemediuesteîncreştere.
Accounting fully for natural capital will also require new classifications, ideally linked to existing ones as described in the statistical frameworks and system of national accounts (SNA).
Contabilitatea în totalitatea capitalului natural va necesita, de asemenea, noi clasificări legate, în mod ideal, de existenţa unora deja implementate, aşa cum sunt descrise în procedurile statistice şi în sistemul de conturi naţionale (SCN).
Important examples are emerging, for example in the area of ecosystem services (35) or carbon accounting and carbon crediting.
Exemple importante sunt scoase la lumină, de exemplu în domeniul serviciilor ecosistemelor (35) ori a contabilizării carbonului şi a creditelor de carbon.
In addition, a new information environment will have to address the widespread lack of accountability and transparency, and the loss of trust amongst citizens in governments, science and business.
În plus, un cadru nou de informare va trebui să abordeze ampla lipsă de răspundere şi transparenţă, precum şi pierderea încrederii de către cetăţeni în guverne, ştiinţă şi afaceri.
The challenge now is to improve the knowledge base in order to support more accountable and participatory decision making.
Acum, provocarea este aceea să îmbunătăţească baza de cunoştinţe, în scopul de a sprijini într-un mod mai responsabil şi mai active la luările de decizii.
Providing access to information is essential for effective governance; but engaging people in collecting data and sharing their lay knowledge is
Asigurarea accesului la informaţii este esenţială pentru o guvernare eficientă, dar angrenarea oamenilor în colectarea de date şi schimbul vastelor lor cunoştinţelor, sa
arguably just as important (
dovedit a fi la fel de importantă (
A further reflection concerns equipping Europeans with the skills to make the transformation to a green economy.
O reflecţie viitoare se referă la înzestrarea europenilor cu deprinderi pentru a transforma economia într-una verde.
Education, research and industrial policy have roles to play here by providing the next generation of materials, technologies, processes and indicators (for example related to systemic risks and vulnerabilities) that help reduce Europe's dependencies, increase resource efficiencies and enhance economic competitiveness in line with the EU 2020 strategy (15).
Educaţia, cercetarea şi politica industrială joacă aici diferite roluri pentru a furniza o nouă generaţie de materiale, tehnologii, procese şi indicatori (de exemplu, cei raportaţi la riscurile sistemice şi vulnerabilităţi), ajutând la reducerea dependenţelor Europei, care ajută la creşterea eficienţelor resurselor şi la consolidarea competitivităţii economice, în conformitate cu strategia UE 2020 (15).
Other factors include incentives for businesses using new financial mechanisms, retraining existing workers to contribute to green industries, and deploying unskilled workers displaced by delocalised production.
Alţi factori includ stimulente pentru dezvoltarea afacerilor, prin folosirea mecanismelor financiare noi, prin recalificarea lucrătorilor existenţi care să-şi aducă contribuţia la industriile verzi, precum şi redistribuirea muncitorilor necalificaţi, disponibilizaţi în urma mutării unităţilor de producţie în alte zone.
A good example is the European recycling industry which holds a 50 % global market and has been increasing employment by some 10 % annually, mostly for unskilled workers (39).
Un bun exemplu este industria europeană de reciclare, care deţine 50% din piaţă la nivel global, şi care a condus la creşterea ocupării forţei de muncă cu aproximativ 10%, anual, în special pentru muncitori necalificaţi (39).
More generally, many multi-national businesses are also responding to the natural capital challenge, recognising that the future economy
Transformarea către o economie europeană mai verde va contribui la garantarea durabilităţii pe termen lung a Europei şi a vecinătăţilor sale, dar va necesita, de asemenea, schimbări în atitudini.
40 must have the means to manage, value and trade such capital (
La modul general, multe afaceri economice la nivel multi-naţional reacţionează, de asemenea, la provocarea capitalului natural, recunoscându-se faptul că economia viitoare trebuie să aibă mijloacele deagestiona,evaluaşicomercializaunastfeldecapital(40).
Healthy life years High Nature Value farmland Intergovernmental Panel on Climate Change Indicator Reporting on the integration of ENvironment concerns into Agricultural policy Life expectancy Land and ecosystem accounts Millennium Ecosystem Assessment National accounts matrix extended by environmental accounts Ammonia Ammonium and ammonia Non-methane volatile organic compounds Nitrogen oxides Ozone Ozone depleting substances Organisation for Economic Cooperation and Development Polychlorinated biphenyls
Teren agricol cu valoare naturală ridicată Grupul Interguvernamental privind Schimbările Climatice Raportarea Indicatorilor pe baza integrării preocupărilor de mediu în Politica agricolă Speranţa de viaţă COnturi ale Terenurilor şi Ecosistemelor Evaluarea Milenară a Ecosistemelor Matricea Naţională de Contabilitate extinsă de Conturile de Mediu Amoniac Amoniu şi Amoniac Compuşi organici volatili non-metanici Oxizi de azot Ozon Substanţe care distrug stratul de ozon Organizaţia pentru Cooperare Economică şi Dezvoltare Bifenili policloruraţi
Particulate matter — PM and PM denote different size of PM
Pulberi în suspensie – PM şi PM reprezintă diferite dimensiuni