natgillin/translations-raw huggingface dataset:
“Cohesion Policy is the market’s 'visible hand' which aims at balanced and sustainable development while fostering economic integration throughout the EU as a whole.”
„Politica de coeziune este «mâna vizibilă» a pieţei, care urmăreşte să asigure o dezvoltare echilibrată şi durabilă, favorizând în acelaşi timp integrarea economică în toate ţările Uniunii Europene în general.”
Between 1995 and 2004, the number of regions with a GDP per head below 75 % of the EU average fell from 78 to 70 and the number of those below 50 % of the EU average declined from 39 to 32.
PAGINA3 iar numărul celor aate la o cotă de sub 50 % din media UE a scăzut de la 39 la 32.
hand' which aims at balanced and sustainable development while fostering economic integration throughout the EU as a whole.
toate ţările Uniunii Europene în general.
And it is a place-based policy which gives a role to each European territory in the sense that it is not an obstacle to the optimal allocation of econ- omic activity but can become a source of growth on its own.
Și este o politică locală, care atribuie un rol fiecărui teritoriu european, în sensul că nu reprezintă un obstacol în calea repartizării activităţilor economice, putând deveni în schimb o sursă de dezvoltare în sine.
Recent econ- omic theory confirms this approach in numerous case studies which show that ‘geography matters’ and that regional policy can make a difference.
Teoriile economice recente conrmă această abordare prin numeroase studii de caz care demonstrează faptul că „ge-ograa contează” și că politica regională poate schimba lucrurile.
In its first 20 years of existence, has EU Cohesion Policy been able to deliver?
A reușit politica de coeziune a UE să dea rezultate în acești 20 de ani de existenţă?
In fact, the EU has achieved impressive economic and social convergence since 1988.
De fapt, UE a atins un nivel impresionant de convergenţă economică și socială din 1988 până în prezent.
At national level, Greece, Spain, Ireland and Portugal – the largest beneficiaries of Cohesion Policy in recent years – have experienced significant growth.
La nivel naţional, Grecia, Spania, Irlanda și Portugalia – principalii beneciari ai politicii de coeziune în ultimii ani – au înregistrat o creștere semnicativă.
Between 1995 and 2005, Greece reduced the gap with the rest of the EU-27, moving from 74 % to reach 88 % of the EU’s average gross domestic product per head.
Între 1995 și 2005, Grecia și-a redus decalajul faţă de restul UE-27, Produsul său Intern Brut pe cap de locuitor înregistrând o creștere de la 74 % la 88 % din media UE.
By the same year, Spain had moved from 91 % to 102 %, and Ireland reached 145 % of the Union's average starting from 102 %.
În aceeași perioadă, Spania și Irlanda au ajuns de la 91 %, respectiv 102 % la 102 %, respectiv 145 % din media Uniunii.
We can expect similar results in the new Member States, where Cohesion Policy has just begun to take effect, underpinning the high growth rates.
Ne putem aștepta la rezultate asemănătoare și în cazul noilor state membre, unde politica de coeziune a început să aibă recent efect, punând bazele unei creșteri economice puternice.
Today Cohesion Policy is a fully fledged development policy, based on assets and people which are on the spot.
investiţii. Un sfert din resurse sunt alocate acum activităţilor de cercetare și inovaţie, în timp ce aproximativ 30 % sunt alocate infrastructurii de mediu și măsurilor de combatere a schimbărilor climatice.
This is a key advantage in addressing new challenges which face European territories.
Economiștii susţin că dezvoltarea regională și locală – prin combinarea creșterii economice cu reducerea disparităţilor ge-ogra ce – va deveni tot mai importantă în rezolvarea acestor probleme.
Cohesion Policy improves the competitive position of regional economies by providing 'European' public goods that the market cannot provide.
Însă valoarea adăugată a politicii de coeziune înseamnă mai mult decât investiţii în dezvoltare și în crearea de locuri de muncă.
Major networks of transport and energy, a genuine European environmental policy, investment in education, research and development are all examples of this.
Prin modelul său unic de guvernanţă la mai multe niveluri, aceasta implică în proiectarea și implementarea sa actori locali și regionali, beneficiind astfel de cu-noștinţele acestora și asigurând o creștere a eficienţei.
It is worth mentioning that during the current period, Cohesion Policy has made a radical shift in investment priorities.
Politica de coeziune asigură și protejează conformarea cu celelalte politici comunitare, indiferent de domeniul la care se referă acestea: ajutoare de stat, mediu, transporturi, sprijin pentru inovaţie sau societatea informaţională.
A quarter of resources are now earmarked for research and innovation and about 30 % for environmental infrastructure and measures combating climate change.
Acţionează ca un „cal troian” pentru a îmbunătăţi și a moderniza administraţiile publice, pentru a accentua transparenţa și pentru a favoriza buna guvernanţă.
Economists tell us that regional and local development – combining economic growth and reduced geographical disparities – will be increasingly important in meeting these challenges.
Nu în ultimul rând, favorizează colaborarea între oameni prin numeroase programe și reţele transfrontaliere și transnaţionale.
The achievements of our policy have been also noted by other countries.
Realizările politicii noastre au fost remarcate și de alte ţări.
In recognition of this interest, the Commission has concluded Memoranda of Understanding on regional policy cooperation with China, Russia and Brazil, each of them confronted with increased regional disparities and major challenges in terms of better governance, with further weight to be given to the bottom-up flows of information in the
În semn de recunoaș-tere a acestui interes, Comisia a încheiat memorandumuri de înţelegere privind cooperarea în domeniul politicii regionale cu China, Rusia și Brazilia, ţări care se confruntă cu disparităţi tot mai mari la nivel regional și probleme importante în ceea ce privește o mai bună guvernanţă, urmând să se acorde o mai mare importanţă fluxurilor informaţionale de jos în sus în cadrul politicii și al proceselor de luare a deciziilor.
But Cohesion Policy's added value goes beyond investment in growth and jobs.
Numeroase alte ţări și organizaţii (Africa de Sud, Ucraina, MER-COSUR, Uniunea Economică și Monetară Vest Africană) și-au exprimat interesul puternic faţă de modelul politicii de coeziune al UE, deoarece acesta este considerat a un mecanism extrem de eficient având în vedere resursele bugetare limitate.
Through its unique model of multi-level governance it involves local and regional actors in the policy design and delivery, bringing in more eciency and local knowledge.
Prin cooperare internaţională, politica de coeziune face cunoscute valorile europene dincolo de graniţele teritoriilor Uniunii.
It ‘levers-in’ and safeguards compliance with other Community policies – be it in the field of state aids, environment, transport, support for innovation or the information society.
Astăzi, politica de coeziune este o politică de dezvoltare matură, bazată pe resursele și oamenii din teritoriu.
It works as a ‘Trojan horse’ to improve and modernise public administrations, to enhance transparency, and to foster good governance.
Acesta este un avantaj cheie în rezolvarea noilor probleme cu care se confruntă teritoriile Europei.
Last not least, it makes people work together through numerous crossborder and transnational programmes and networks.
Acestea se vor vedea nevoite să se adapteze presiunilor economiei globale, schimbările climatice vor reprezenta o ameninţare pentru unele sectoare și o oportunitate pentru altele, modificările demografice și îmbătrânirea populaţiei
“Through international cooperation Cohesion Policy is projecting European values beyond the territories of the Union.”
„Prin cooperare internaţională, politica de coeziune face cunoscute valorile europene dincolo de graniţele teritoriilor Uniunii.”
Commissioner Vladimír Špidla
Comisarul Vladimír Špidla
VLADIMÍRŠPIDLA,MEMBEROFTHEEUROPEAN COMMISSIONRESPONSIBLEFOREMPLOYMENT, SOCIALAFFAIRSANDEQUALOPPORTUNITIES
VLADIMÍRŠPIDLA,COMISAREUROPEAN PENTRUOCUPAREAFORŢEIDEMUNCĂ, AFACERISOCIALEŞIEGALITATEDEŞANSE cu sine noi probleme, dar și noi abordări.
The Commission took an important de- cision to support further training for new technologies through the ESF.
Comisia a luat o decizie importantă, și anume aceea de a sprijini formarea continuă în domeniul noilor tehnologii prin FSE.
Investing in people
O investiţie în oameni
The European Social Fund has been investing in people for more than 50 years.
> Sa creat o viziune nouă, mai extinsă a solidarităţii europene: sfera de acţiune a FSE a fost extinsă pentru a acoperi și dimensiunea referitoare la coeziunea socială, astfel încât acesta să poată sprijini regiunile mai sărace cu o rată ridicată a șomajului; > De asemenea, planificarea programelor multianuale a făcut posibilă concentrarea asupra obiectivelor pe termen lung; și Fondul Social European investește în oameni de mai bine de 50 de ani.
The Union’s founding fathers proved both their visionary foresight and pragmatism when they enshrined the fund in the Treaties of Rome.
Cei care au pus bazele Uniunii și-au demonstrat atât capacitatea de previziune, cât și simţul pragmatic atunci când au înfiinţat acest fond prin Tratatul de la Roma.
Today, the ESF finances activatingmeasures,qualityjobsby means of better qualications, is crucial for equal opportunities and it supports disadvantaged people.
Azi, FSE finanţează măsuri de activare, locuri de muncă de calitate printr-o mai bună calificare, este esenţial pentru asigurarea egalităţii de șanse și sprijină persoanele defavorizate.
Of the approximately 10 million people who participate in ESF actions every year, half are women and some 1.2 million are older workers.
Dintre cei aproximativ 10 milioane de oameni care beneficiază de acţiunile finanţate prin FSE în fiecare an, jumătate sunt femei, iar aproximativ 1,2 milioane sunt muncitori mai în vârstă.
The 1988 reform marked an important change for the ESF in several respects: > A new, more extensive vision of European solidarity was established; ESF support was extended to embrace the dimension of social cohesion in order to support poorer regions with high unemployment; > Furthermore, multiannual programmes planning made it possible to concentrate on long-term objectives; and > Finally, the principle of partnership was born and has been developed steadily since. Instead of administering thousands of projects itself, the Commission now shares the programming and administration of ESF resources with the Member States and the regions. Whilst the ESF was initially designed to o-set the loss of jobs in the traditional industries by retraining workers, a new era began in the 1970s.
> În ne, sa născut principiul de parteneriat, dezvoltat în mod continuu până în prezent. În loc să administreze mii de proiecte singură, Comisia lucrează acum împreună cu statele membre și regiunile la plani ca-rea și administrarea resurselor FSE. Deși FSE a fost creat iniţial pentru a compensa pierderea locurilor de muncă din sectoarele industriale tradiţionale prin recalificarea muncitorilor, anii 1970 au marcat începutul unei noi epoci.
For the first time, youth unemployment became a problem.
Pentru prima dată, șomajul în rândul tinerilor a devenit o problemă.
The European Commission therefore made support programmes for people under 25 a priority.
De aceea, Comisia Europeană a făcut o prioritate din programele de sprijin pentru persoanele sub 25 de ani.
This was also the era when support was extended to women, especially those with few skills and those returning to work.
Tot în această perioadă, sprijinul a început să e acordat și femeilor, în special celor cu calificări modeste și celor care reveneau în câmpul muncii.
The energy crisis, economic decline and record unemployment in the early 1980s brought new challenges but also new approaches.
Criza ener-getică, declinul economic și cotele record de șomaj de la începutul anilor 1980 au adus
A new era of European integration began with the end of the Cold War including the perspective of accession for the countries of central and eastern Europe.
Odată cu încheierea Războiului Rece, a început o nouă eră a integrării europene, deschizând posibilitatea aderării pentru ţările Europei Centrale și de Est.
In parallel, a new phase of globalisation began, with more rigorous demands on our citizens' occupational and geographical mobility.
În paralel, a început o nouă fază a globalizării, cu cerinţe mai mari legate de mobilitatea ocupaţională și geografică a cetăţenilor noștri.
With the entry into force of the Amsterdam Treaty in 1997, the European Employment Strategy was launched and, since then, has played a central role in coordinating EU policies in order to create more and better jobs. The ESF became the European financial
Odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Amsterdam din 1997, a fost lansată Strategia europeană de ocupare a forţei de muncă, aceasta jucând de atunci un rol central în coordonarea politicilor UE pentru a crea locuri de muncă mai numeroase
“Together with the other Structural and Cohesion Funds, the ESF transforms the meaning of Europe’s values and solidarity into reality.”
„Împreună cu celelalte Fonduri Structurale şi de Coeziune, FSE transformă semnificaţia valorilor şi solidarităţii europene în realitate.”
more than ever.
o mai mare diversitate, avem nevoie mai mult decât oricând de cooperare dincolo de graniţele naţionale.
Such added value is not expensive but worth the eort, since the European Union must become more innovative and dynamic if it wants to compete in the global economy.
Această valoare adăugată nu presupune costuri ridicate, ci merită efortul, deoarece Uniunea Europeană trebuie să devină mai inovatoare și mai dinamică, dacă vrea să concureze în contextul economiei globale.
ESF programmes meet both national and local needs and they are built on a wide partnership.
Programele FSE răspund atât nevoilor naţionale, cât și celor locale și se bazează pe un parteneriat extins.
Negotiated and decided between the Member States and the European Commission, programmes are implemented through a wide range of organisations, both in the public and private sector.
Discutate și stabilite de comun acord de către statele membre și Comisia Europeană, programele sunt implementate prin intermediul unui număr mare de organizaţii, atât din sectorul public, cât și din cel privat.
These organisations include national, regional and local authorities, educational and training institutions, non-governmental organisations and the voluntary sector, as well as social partners, industry and professional associations, and individual companies.
Aceste organizaţii cuprind autorităţi naţionale, regionale și locale, instituţii de învăţământ și formare profesională, organizaţii neguvernamentale și de voluntariat, precum și parteneri sociali, asociaţii profesionale și din sectorul industrial, precum și companii individuale.
In the Union of 27 Member States, the two hundred million members of the European labour force are highly skilled but we need to raise our standards even higher, as there are global challenges ahead.
Cei două sute de milioane de cetăţeni care reprezintă forţa de muncă a Uniunii Europene cu 27 de state membre dispun de o înaltă calicare, însă trebuie să ridicăm standardele și mai sus, deoarece va trebui să facem faţă provocărilor globale ale viitorului.
Demographic ageing means that we cannot aord to waste anyone’s potential, be they young or old, nationals or migrants, university graduates or people without academic qualications.
Îmbătrânirea populaţiei înseamnă că nu ne putem permite să pierdem potenţialul nici unei persoane, e ea tânără sau în vârstă, rezidentă sau migrantă, absolventă de studii superioare sau nu.
In addition, rapid technological and economic change calls for a high degree of flexibility on the part of companies and people in Europe.
În plus, schimbările rapide de natură tehnologică și economică solicită un grad mai mare de flexibilitate din partea companiilor și a populaţiei Europei.
The ESF can help to reconcile individuals' needs with labour market requirements.
FSE poate contribui la armonizarea nevoilor personale cu cerinţele pieţei muncii.
It can help the Member States to realise their own flexibility and security – exicu-rity – agendas.
Poate ajuta statele membre să-și realizeze propriile programe de flexibilitate și securitate – flexisecuritate.
Our asset is our human resources and our human potential and the ESF helps us to play this card strategically and successfully.
Bunul nostru cel mai de preţ îl reprezintă resursele umane și potenţialul nostru, iar FSE ne ajutăm să jucăm această carte în mod strategic pentru a reuși.
One hundred and seventeen ESF programmes worth over €75 billion were recently put on track for the period 2007-2013.
Recent au fost demarate 117 programe FSE în valoare de peste 75 miliarde euro pentru perioada 2007-2013.
For the years to come, these have to be converted into tangible results and progress on the ground.
În anii următori, acestea trebuie transformate în rezultate tangibile și reușite pe teren.
More than ever, we must use the ESF where it has the greatest impact and concentrate our budget on corresponding priorities.
Mai mult decât oricând, trebuie să folosim FSE acolo unde acesta are cel mai mare efect și trebuie să alocăm bugetul în funcţie de priorităţi.
ESF support is not only about money, as the fund’s contribution to national labour market policies can sometimes be small.
Sprijinul FSE nu înseamnă doar bani, contribuţiile fondului în domeniul politicilor naţionale care vizează piaţa muncii putând uneori modeste.
The fact that ESF programmes are often used to test new approaches and ideas and to learn from other Member States through cooperation and networking can generate an added value at low cost.
Faptul că programele FSE sunt adesea folosite pentru a testa noi abordări și idei și pentru a învăţa de la alte state membre prin cooperare și stabilirea de contacte poate genera valoare adăugată cu costuri reduse.
In the larger and more diverse European Union we need cooperation across borders
Într-o Uniune Europeană mai extinsă, caracterizată de
Together with the other Structural and Cohesion Funds, the ESF transforms the meaning of Europe’s values and solidarity into reality.
Împreună cu celelalte Fonduri Structurale și de Coeziune, FSE transformă semnica-ţia valorilor și solidarităţii europene în realitate.
In my view, this is the most important aspect of the European Social Fund’s history and future.
În opinia mea, acesta este cel mai important aspect al trecutului și al viitorului Fondului Social European.
Signature of Act of Accession by Spain and Portugal
Semnarea Actului de aderare de Spania și Portugalia
On 5 and 6 December 1986, the European Council
În 5 şi 6 decembrie 1986, Consiliul European
On 11 and 12 March 1988, the European Council agreed in London on the Single European Act.
În 11 şi 12 martie 1988, Consiliul European a semnat la Londra Actul Unic European.
agreed in Brussels on the first multiannual Commu- nity budget for the years 1989-1993, often referred to as the ‘Delors I Package’.
a aprobat la Bruxelles primul buget comunitar multianual pentru anii 1989-1993, adesea denumit „Pachetul Delors I”.
Although the origins of Community policies addressing regional imbalances can be traced back to the Treaty of Rome, it was not until 1975 that the European Regional Development Fund was created.
Deşi politicile comunitare încearcă să elimine disparităţile dintre regiuni încă de la semnarea Tratatului de la Roma, Fondul European de Dezvoltare Regională a fost înfiinţat abia în 1975.
In its early years, operations remained purely national, financing predetermined projects in the Member States with little European or subnational influence.
În primii ani de existenţă, acesta acţiona exclusiv pe plan naţional, finanţând proiecte prederminate în statele membre cu influenţă redusă la nivel european sau subnaţional.
An annual system of selecting and refinancing existing projects was applied in a similar way by other Community funds with territorial impact such as the European Social Fund and the European Agriculture Guidance and Guarantee Fund.
Un sistem anual de selectare şi refinanţare a proiectelor existente a fost aplicat în mod similar şi de alte fonduri comunitare cu impact teritorial, precum Fondul Social European şi Fondul European de Orientare şi Garantare Agricolă.
Hence, at the beginning of the 1980s 'efficiency' of Community instruments became an issue and their integration was sought for in a number of pilot programmes.
Aşadar, la începutul anilor 1980, „eficienţa” instrumentelor comunitare a devenit o problemă de discuţie, încercându-se integrarea acestora într-o serie de programe pilot.
In 1986 key events brought with them the impetus for a more genuine ‘European’ Cohesion Policy, most notably the Single European Act, the accession of Greece, Spain and Portugal and the adoption of the single market programme.
În 1986, evenimente cheie au impulsionat crearea unei politici de coeziune „europene” mai autentice, în special prin Actul Unic European, aderarea Greciei, Spaniei şi Portugaliei şi adoptarea programului pieţei unice.
In March 1988, the European Council in Brussels decided to allocate ECU 64 billion¹ to the Structural Funds which represented a doubling of annual resources over the period 1989-93.
În martie 1988, Consiliul European de la Bruxelles a decis să aloce 64 miliarde de ECU¹ pentru Fondurile Structurale, ceea ce a reprezentat o dublare a resurselor în perioada 1989-93.
On 24 June 1988, the Council adopted the first regulation integrating the Structural Funds under the umbrella of Cohesion Policy.
În 24 iunie 1988, Consiliul a adoptat primul regulament care prevedea integrarea Fondurilor Structurale în contextul politicii de coeziune.
This landmark reform introduced key principles such as focussing on the poorest and most backward regions, multiannual programming, strategic orientation of investments and the involvement of regional and local partners.
Această reformă decisivă a introdus principii cheie, precum concentrarea asupra regiunilor celor mai sărace şi defavorizate, programarea multianuală, orientarea strategică a investiţiilor şi implicarea partenerilor regionali şi locali.
THE WAY TO REFORM
CALEA SPRE REFORMĂ
Following the accession of Greece in 1981 and Portugal and Spain in 1986 regional disparities in the then European Community of 12 Member States had widened signicantly.
După aderarea Greciei în 1981 și cea a Portugaliei și a Spaniei în 1986, disparităţile dintre regiunile Comunităţii Europene de atunci, care avea 12 state membre, sau accentuat semnificativ.
Before accession one European in eight had an annual income 30 % below the Community average; this became one in five after accession in 1986.
Înainte de aderarea acestor ţări, un european din opt avea un venit anual cu 30 % sub media Comunităţii, ajungându-se la unul din cinci după extinderea din 1986.
the Single Act: a new frontier for Europe’, later referred to as the ‘Delors I Package’, the Commission suggested rules to improve the budgetary discipline and procedure.
pentru îmbunătăţirea disciplinei și procedurii bugetare.
The proposal concerned a new interinstitutional agreement under which Parliament, Council and Commission would agree on a multiannual financial perspective and budgetary priorities.
Propunerea se referea la un nou acord interinstituţional, prin care Parlamentul, Consiliul și Comisia să ajungă la un consens în privinţa unei perspective financiare multianuale și a priorităţilor bugetare.