natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Summary of decision on complaint 668/2007/MHZ against the European Commission
Rezumatul deciziei privind plângerea 668/2007/MHZ împotriva Comisiei Europene
Statewatch complained to the Ombudsman that, contrary to its legal obligation resulting from Article 17(1) of Regulation 1049/200124, the Commission had failed to publish, in 2006, its annual report 2005 on access to European Parliament, Council and Commission documents.
Statewatch sa plâns Ombudsmanului că, în pofida obligaţiei legale ce decurge din articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul (CE) 1049/200124, Comisia nu a publicat, în 2006, raportul său anual pentru 2005 privind accesul la documentele Parlamentului European, ale Consiliului şi ale Comisiei.
According to the complainant, the annual report is the only way for citizens to be informed about the Commission’s response to access to documents requests.
Conform celor susţinute de reclamant, raportul anual este singura cale de informare a cetăţenilor cu privire la cererile legate de accesul la documente.
Statewatch claimed that the failure to publish the report on time was a clear case of maladministration.
Statewatch a pretins că nepublicarea raportului la timp ar fi fost un caz evident de administrare defectuoasă.
In its opinion, the Commission stated that it was well aware of the obligation to publish an annual report.
În avizul său, Comisia a afirmat că îşi cunoaşte obligaţia de a publica un raport anual.
However, the draing of the report had been delayed because of a major turnover of sta�in the service dealing with access to documents issues.
Cu toate acestea, redactarea raportului a întârziat din cauza fluctuaţiei importante de personal în cadrul serviciilor care se ocupă de problemele legate de accesul la documente.
Furthermore, priority had been given to the launching of the public consultation on the review of the access to documents regulation.
În plus, sa considerat prioritară lansarea consultărilor publice cu privire la revizuirea regulamentului privind accesul la documente.
In the Ombudsman’s view, the reasons given by the Commission to explain its failure were not convincing.
Din punctul de vedere al Ombudsmanului, motivele oferite de Comisie pentru a justifica neîndeplinirea obligaţiilor sale nu sunt convingătoare.
He found that the Commission’s failure to publish the 2005 report before the end of 2006 was an instance of maladministration and made a critical remark.
A considerat că nepublicarea raportului pentru 2005 până la sfârşitul anului 2006 reprezintă un caz de administrare defectuoasă şi a făcut o observaţie critică în acest sens.
The Ombudsman emphasised that citizens can hardly trust the institutions if they are not able to respect the deadlines they themselves set.
Ombudsmanul a subliniat faptul că cetăţenii nu pot avea încredere în instituţii dacă acestea nu respectă termenele pe care ele însele le stabilesc.
The Ombudsman also made a further remark, in which he pointed out that the publication of reports is a key mechanism of accountability to, and communication with, European citizens.
Ombudsmanul a mai făcut o observaţie, precizând că publicarea rapoartelor este un mecanism esenţial de responsabilizare faţă de cetăţenii europeni şi de comunicare cu aceştia.
The Ombudsman further encouraged the Commission to set a good example to the many new Community agencies which have recently been established, by giving high priority in future to ensuring the timely publication of reports.
Ombudsmanul a încurajat Comisia să dea un exemplu numeroaselor agenţii comunitare nou înfiinţate, prin acordarea unei mai mari importanţă publicării la timp a rapoartelor.
Since, in September 2007, the Commission finally published the report in question, the Ombudsman closed the case.
Deoarece, în septembrie 2006, Comisia a publicat în cele din urmă raportul în cauză, Ombudsmanul a clasat cazul.
The European Personnel Selection O ce
Oficiul European pentru Selecţia Personalului
Challenge to the compulsory online registration and information system for competitions
Contestarea sistemului obligatoriu de înscriere on-line şi de informare pentru concursuri
Summary of decision on complaint 3346/2004/ELB against the European Personnel Selection O ce (EPSO)
Rezumatul deciziei privind plângerea 3346/2004/ELB împotriva Oficiului European pentru Selecţia Personalului (EPSO)
EPSO adopted a system under which candidates in open competitions are required to register and communicate with EPSO on-line.
EPSO a adoptat un sistem prin care participanţilor la concursurile generale li se solicită să se înscrie şi să comunice on-line cu EPSO.
The complainant challenged this system.
Reclamantul a contestat sistemul.
His main argument was that this requirement is discriminatory, given the low Internet penetration rate in some Member States and the di culties in gaining access to the Internet in rural areas.
Principalul său argument la constituit faptul că această condiţie este discriminatorie, având în vedere rata scăzută de pătrundere a internetului în unele state membre şi dificultăţile de acces la internet în zonele rurale.
EPSO rejected the complainant’s allegations, by referring, in particular, to the reasons for adopting the foregoing system.
EPSO a respins afirmaţiile reclamantului, referindu-se, în special, la motivele care au determinat adoptarea sistemului menţionat mai sus.
The Ombudsman, first, noted that the principle of equality of treatment of candidates or potential candidates in competition proceedings is a fundamental principle binding on Community institutions and bodies.
Ombudsmanul a menţionat în primul rând faptul că principiul tratamentului egal al candidaţilor sau al potenţialilor candidaţi la procedurile concursului este un principiu fundamental obligatoriu pentru instituţiile şi organismele comunitare.
The Ombudsman found that the requirement at issue is not, in principle, discriminatory and unfair on the basis (i) of certain statistical data about Internet use or accessibility provided by the parties or found on the Eurostat website; (ii) that there was no evidence that a significant number of persons interested in applying to EPSO and participating in EPSO competitions have been prevented from doing so because of their restricted access to the Internet; (iii) that, as a ma4 er of common knowledge and experience, accessibility to the Internet is constantly increasing; (iv) of EPSO’s justifications for the system, namely, greater transparency and improving accessibility to information.
Ombudsmanul a constatat că respectiva condiţie nu este, în principiu, discriminatorie şi inechitabilă pe baza (i) anumitor date statistice referitoare la utilizarea şi accesibilitatea internetului puse la dispoziţie de către părţi sau preluate de pe site-ul web al Eurostat; (ii) faptului că nu există dovezi potrivit cărora un număr semnificativ de persoane interesate să se înscrie şi să participe la concursurile EPSO nu au putut face acest lucru datorită accesului limitat la internet; (iii) faptului că, după cum se ştie şi din experienţă, accesul la internet este în continuă creştere; (iv) faptului că EPSO a justificat sistemul printr-o mai mare transparenţă şi îmbunătăţire a accesului la informaţii.
However, the Ombudsman did not exclude the possibility that, in certain cases, candidates and potential candidates may have considerable and objectively justifiable di culty in applying to EPSO, or communicating with EPSO, via the Internet.
Cu toate acestea, Ombudsmanul nu a exclus posibilitatea ca în anumite cazuri candidaţii şi potenţialii candidaţi să întâmpine dificultăţi considerabile şi justificabile în mod obiectiv la înscrierea pentru concursurile EPSO sau la comunicarea cu EPSO prin internet.
In such cases, the abovementioned principle of non-discrimination requires that EPSO provide for an exception to the requirement for online registration and communication.
În astfel de cazuri, principiul nediscriminării menţionat mai sus prevede ca EPSO să facă o excepţie de la condiţia înscrierii şi comunicării on-line.
The Ombudsman, thus, found that EPSO’s failure to do so amounted to maladministration and addressed a relevant dra recommendation to EPSO.
Astfel, Ombudsmanul a constatat că neîndeplinirea acestei condiţii de către EPSO reprezintă un caz de administrare defectuoasă şi a înaintat EPSO un proiect de recomandare relevant.
He also suggested, on the basis of a pertinent analysis, that EPSO could require requests for an exception to be supported by evidence of a kind that the person concerned could reasonably be expected to provide in the circumstances.
De asemenea, Ombudsmanul a sugerat ca, pe baza unei analize pertinente, EPSO să solicite ca cererile de excepţie să fi e sprijinită de dovezi în acest sens pe care persoana în cauză să le poată prezenta în mod rezonabil în astfel de situaţii.
EPSO did not accept the drarecommendation.
EPSO nu a acceptat proiectul de recomandare.
In doing so, it relied upon arguments that the Ombudsman found unconvincing.
În acest sens, sa bazat pe argumentele pe care Ombudsmanul le-a găsit neconvingătoare.
He noted, inter alia, that administrative convenience, in the sense of avoidance of di culties in assessing fairly and even-handedly relevant requests for an exception, taking into account his relevant analysis in the dra recommendation, is insu cient to validate what otherwise is a violation of the principle of equal treatment of candidates or potential candidates.
Acesta a menţionat, inter alia, că invocarea comodităţii administrative, în scopul evitării dificultăţilor de evaluare echitabilă şi corectă a cererilor de excepţie relevante şi ţinând seama de analiza sa competentă din proiectul de recomandare, este insuficientă pentru validarea a ceea ce, în caz contrar, constituie o încălcare a principiul tratamentului egal al candidaţilor sau al potenţialilor candidaţi.
The Ombudsman, thus, maintained his above finding of maladministration and closed the case with a critical remark.
Prin urmare, Ombudsmanul îşi menţine constatarea de administrare defectuoasă menţionată mai sus şi clasează cazul cu o observaţie critică.
Linguistic requirements of candidates in open competitions
Cerinţe lingvistice pentru candidaţii participanţi la concursurile generale
Summary of decision on complaint 3114/2005/MHZ against the European Personnel Selection O ce (EPSO)
Rezumatul deciziei privind plângerea 3114/2005/MHZ împotriva Oficiului European pentru Selecţia Personalului (EPSO)
The complaint concerned the language regime for recruitment competitions, following the enlargement of 1 May 2004, when ten new Member States joined the Union.
Plângerea sa referit la regimul lingvistic din cadrul concursurilor de recrutare, după extinderea de la 1 mai 2004, când zece noi state membre au aderat la Uniune.
SUMMARIES OF DECISIONS
25 resortisanţi din noile state membre
The Regulation also provides for competitions to continue to be held, up to the year 2010, for the recruitment of o cials whose main language is one of the 11 languages of the old Member States.
Regulamentul prevede, de asemenea, ca până în anul 2010, să se continue organizarea de concursuri pentru recrutarea de funcţionari a căror limbă principală este una dintre cele 11 limbi ale vechilor state membre.
EPSO then organised two sets of competitions.
Astfel, EPSO a organizat două serii de concursuri.
The first set of competitions was restricted to nationals of the new Member States.
Prima serie de concursuri a fost destinată resortisanţilor din noile state membre.
Candidates had to have one of the 10 languages of the new Member States as their main language.
Candidaţii trebuiau să aibă drept limbă principală una dintre cele 10 limbi ale noilor state membre.
They also had to demonstrate a satisfactory knowledge of one of the 11 languages of the old Member States.
Aceştia trebuiau să facă, de asemenea, dovada cunoaşterii satisfăcătoare a uneia dintre cele 11 limbi ale vechilor state membre.
Furthermore, they were obliged to take part of the tests in English, French, or German.
Mai mult, aceştia au fost obligaţi să susţină o parte din teste în engleză, franceză sau germană.
The second set of competitions was open to nationals of all 25 Member States.
A doua serie de concursuri a fost deschisă resortisanţilor din toate cele 25 de state membre.
Candidates had to have one of the 11 languages of the old Member States as their main language and demonstrate a satisfactory knowledge of another of those 11 languages.
Candidaţii trebuiau să aibă drept limbă principală una dintre cele 11 limbi ale vechilor state membre şi să facă dovada cunoaşterii satisfăcătoare a alteia dintre cele 11 limbi.
They were not, however, obliged to demonstrate knowledge of English, French, or German.
Totuşi, aceştia nu erau obligaţi să facă dovada cunoaşterii limbilor engleză, franceză sau germană.
The Association of Graduates of the Polish National School of Public Administration complained that, by organising the competitions in this way, EPSO had discriminated against citizens of the new Member States.
Asociaţia Absolvenţilor Şcolii Naţionale Poloneze de Administraţie Publică sa plâns că, organizând concursurile în acest mod, EPSO ia discriminat pe resortisanţii noilor state membre.
In its opinion, EPSO took the view that each competition has its own objectives and, therefore, discrimination or unfair treatment could not be alleged on the basis of a comparison of one notice of competition with another.
EPSO a considerat că fiecare concurs are propriile sale obiective, în consecinţă, nu se puteau invoca discriminarea sau tratamentul incorect pe baza unei comparaţii între anunţurile de concurs.
EPSO also pointed to Regulation 401/2004 (“the Regulation”) as the legal basis for the competitions in question.
EPSO a subliniat, de asemenea, că Regulamentul nr. 401/2004 („regulamentul”) constituie temeiul juridic al concursurilor în cauză.
The Ombudsman asked EPSO to explain why only the 11 “old” languages were acceptable as the second language and why only candidates from new Member States were required to have knowledge of English, French, or German.
Ombudsmanul a invitat EPSO să explice motivul pentru care cele 11 limbi „vechi” sunt acceptate ca a doua limbă şi motivul pentru care doar candidaţilor din noile state membre li se cere să aibă cunoştinţe de engleză, franceză sau germană.
In reply, EPSO stated that the knowledge of one of the 11 languages was “be4 er suited to the realities of the administrative organisation of the institutions during the transitional period”, and that “there is no possible obligation to take account of the immense variety of individual choices that candidates could make when choosing a second language.”
În răspunsul său, EPSO a declarat că cunoaşterea uneia dintre cele 11 limbi „se potriveşte mai bine realităţilor organizării administrative a instituţiilor în timpul perioadei de tranziţie” şi că „nu există nici o obligaţie posibilă de a lua în considerare imensa varietate a opţiunilor individuale pe care candidaţii le-ar putea face atunci când îşi aleg a doua limbă”.
The Ombudsman’s analysis of the case began by recalling Article 12 of the EC Treaty, which forbids discrimination on grounds of nationality, and the case-law of the Community Courts concerning the principle of non-discrimination.
Analiza cazului efectuată de către Ombudsman a început prin invocarea articolului 12 din Tratatul CE, care interzice orice discriminare exercitată pe motiv de cetăţenie sau naţionalitate şi a jurisprudenţei instanţelor comunitare în ceea ce priveşte principiul nediscriminării.
He pointed out that legislation must be interpreted in the light of these legal principles and that language requirements for employment may constitute indirect discrimination on the grounds of nationality, unless they are justified. ed.
Acesta a subliniat că legislaţia trebuie interpretată în baza acestor principii juridice şi că cerinţele lingvistice pentru angajare pot constitui o discriminare indirectă pe motiv de cetăţenie sau naţionalitate, dacă nu sunt justificate. cate.
The Ombudsman considered that the requirements as regards the main languages of the competitions were authorised by the Regulation.
Ombudsmanul a considerat că cerinţele privind limbile principale din cadrul concursurilor sunt permise de regulament.
However, the Regulation said nothing about requirements for second languages, nor did it require knowledge of English, French, or German.
Cu toate acestea, în regulament nu se specifică nimic despre cerinţele privind a doua limbă, nici nu se cere cunoaşterea englezei, francezei sau germanei.
Whilst in principle there might be convincing reasons why knowledge of specific Community languages could be necessary for the performance of a future o cial’s duties, EPSO had not adequately explained why only the 11 old languages were acceptable as a second language.
Deşi, în principiu, acestea ar putea fi motive convingătoare pentru care cunoaşterea anumitor limbi comunitare ar putea fi necesară pentru exercitarea atribuţiilor de către un viitor funcţionar, EPSO nu a explicat în mod adecvat motivul pentru care doar cele 11 limbi vechi sunt acceptate ca a doua limbă.
The Ombudsman also accepted that it might be justifiable to require knowledge of specific languages to ensure e cient internal communication.
Ombudsmanul a acceptat, de asemenea, că ar putea fijustifi cată cerinţa de a cunoaşte anumite limbi pentru a asigura o comunicare internă eficientă.
But EPSO had not explained why it considered it was essential for candidates from the new Member States to know English, French, or German, but not
Însă EPSO nu a explicat motivul pentru care consideră ca fiind esenţială cunoaşterea de către candidaţii din noile state membre a limbilor
Council Regulation (EC, EURATOM) 401/2004 of 23 February 2004 introducing, on the occasion of the accession of Cyprus, the Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Malta, Poland, Slovakia, and Slovenia, special temporary measures for the recruitment of o cials of the European Communities, OJ 2004 L 67, p. 1.
Regulamentul (CE, EURATOM) nr. 401/2004 al Consiliului din 23 februarie 2004 de instituire, cu ocazia aderării Republicii Cehe, Estoniei, Ciprului, Letoniei, Lituaniei, Ungariei, Maltei, Poloniei, Sloveniei şi Slovaciei, a unor măsuri speciale şi temporare privind recrutarea de funcţionari ai Comunităţilor Europene, JO 2004 L 67, p. 1.
ANNUAL REPORT 2007 necessary for candidates in the second set of competitions to demonstrate knowledge of one of those languages, even though the two groups of candidates would carry out substantially identical functions.
RAPORT ANUAL2007 engleză, franceză sau germană, dar nu consideră ca fiind necesar ca participanţii la a doua serie de concursuri să facă dovada cunoaşterii uneia dintre aceste limbi, deşi cele două grupe de candidaţi ar îndeplini funcţii, în fond, identice.
The Ombudsman therefore concluded that EPSO had infringed the principle of non-discrimination and made a critical remark.
În consecinţă, Ombudsmanul a concluzionat că EPSO a încălcat principiul nediscriminării şi a formulat o observaţie critică.
Failure to ensure compliance of river reconstruction works with EU law
Omisiunea de a asigura conformitatea lucrărilor de reconstrucţie a unui râu cu legislaţia UE
Summary of decision on complaint 1807/2006/MHZ against the European Investment Bank (EIB)
Rezumatul deciziei privind plângerea 1807/2006/MHZ împotriva Băncii Europene de Investiţii (BEI)
Two Polish environmental NGOs complained to the Ombudsman that, contrary to its “Environmental Statement”, the EIB failed to ensure compliance of 2001 flood reconstruction and repair works with the Environmental Impact Assessment Directive.
Două ONG-uri poloneze din domeniul mediului sau plâns Ombudsmanului că, contrar „Declaraţiei privind mediul” a BEI, aceasta din urmă a omis să asigure conformitatea lucrărilor de reconstrucţie şi reparaţii în urma inundaţiilor din 2001 cu Directiva privind evaluarea impactului asupra mediului.
The complainants also alleged that the EIB failed to exercise due diligence in its October 2004 monitoring mission to Poland, and claimed that it should ensure that all projects that it agrees to finance in non-Member States comply with the Directive.
Reclamanţii au susţinut, de asemenea, că BEI a omis să îşi exercite obligaţia de diligenţă în misiunea sa de monitorizare din octombrie 2004 din Polonia şi au susţinut că banca ar trebui să se asigure că toate proiectele pe care este de acord să le finanţeze în statele din afara UE respectă directiva.
Finally, the complainants complained that the EIB refused access to the Project’s Finance Contract and related documents.
În sfârşit, reclamanţii sau plâns că BEI a refuzat accesul la contractul de finanţare al proiectului şi la documentele conexe.
In its opinion, the EIB took the view that, on the basis of (i) its assessment of the relevant Reports sent by the Polish authorities and (ii) its monitoring visits to Poland, including the 2004 visit, the relevant procedures applied by the Polish authorities were acceptable.
În avizul său, BEI a considerat că, pe baza (i) evaluării rapoartelor relevante trimise de autorităţile poloneze şi (ii) a vizitelor sale de monitorizare în Polonia, inclusiv a vizitei din 2004, procedurile relevante aplicate de autorităţile poloneze sunt acceptabile.
The EIB refused access to the Finance Contract and implied that finance contracts were covered by professional secrecy as a ma4 er of principle.
BEI a refuzat accesul la contractul de finanţare şi a indicat în mod indirect că contractele de finanţare sunt reglementate de principiul secretului profesional.
However, in the course of the inquiry, it disclosed the related documents.
Cu toate acestea, în cursul anchetei, banca a dezvăluit documentele conexe.
The Ombudsman found that the EIB failed to react to relevant Polish Reports which appeared to suggest that the Polish authorities did not consider the relevant Directive procedure necessary for the works.
Ombudsmanul a constatat că BEI a omis să reacţioneze la rapoartele poloneze relevante care păreau să sugereze faptul că autorităţile poloneze nu au luat în considerare procedura relevantă din cadrul directivei, necesară pentru lucrări.
This approach appeared to be contrary to the interpretation of the European Court of Justice of the Directive26.
Această abordare a părut să fi e contrară interpretării date directivei26de Curte.
The Ombudsman found that this constituted an instance of maladministration and made a critical remark.
Ombudsmanul a constatat că aceasta a constituit un caz de administrare defectuoasă şi a formulat o observaţie critică.
However, as regards the allegation concerning the 2004 monitoring mission to Poland, he considered that no further inquiries were justified, given that the EIB appeared to have given a reasonable followup to the complaints received from various NGOs during that mission.
Cu toate acestea, în ceea ce priveşte alegaţia privind misiunea de monitorizare din 2004 din Polonia, acesta a considerat că nu se justifică efectuarea altor cercetări, având în vedere că BEI pare să fi dat un curs rezonabil plângerilor primite din partea mai multor ONG-uri în timpul misiunii respective.
The Ombudsman made the same finding as regards the complainants’ claim because it appeared that the EIB had taken some initiatives to improve its procedure and disseminate EU best practice.
Ombudsmanul a ajuns la aceleaşi concluzii în ceea ce priveşte afirmaţia reclamanţilor, întrucât BEI părea să fi luat unele iniţiative pentru a-şi îmbunătăţi procedura şi a disemina cele mai bune practici ale UE.
As regards access to the Finance Contract, the Ombudsman, relying on an earlier decision, found that it was reasonable to accept that the EIB, in its role as a banking institution, was obliged to respect professional secrecy.
În ceea ce priveşte accesul la contractul de finanţare, pe baza unei decizii anterioare, Ombudsmanul a constatat că este rezonabil să accepte că BEI, ca instituţie bancară, este obligată să respecte secretul profesional.
He also noted that the EIB had disclosed the other documents during the inquiry.
Acesta a remarcat, de asemenea, că BEI a dezvăluit celelalte documente în timpul anchetei.