natgillin/translations-raw huggingface dataset:
One notable success was the development of a web tool for municipal and regional decision-makers, reg-energy.org, helping them to search for examples of good practice covering policy and financing, and to develop good ways of putting sustainable heating and cooling projects into practice in their regions and communities.
Una dintre reușitele notabile ale proiectului, a reprezentat-o dezvoltarea unui instrument web pentru factorii de decizie municipali și regionali, reg-energy.org, care să-i ajute să caute exemple de bună practică în domeniul politicii și finanţării și să dezvolte metode pozitive de punere în practică a proiecte de încălzire și climatizare durabile, în regiunile sau comunităţile lor.
The FOCI study will look at the environmental impact of inner city development, but crucially too at growth on the outskirts of urban areas and the challenges this raises.
Studiul FOCI va examina impactul asupra mediului, al dezvoltării centrelor urbane și al periferiilor și provocările pe care aceasta le determină.
Experience of urban sprawl from the past will be combined with new concepts on sustainability to promote urban development that is positive for the economy and the environment.
Experienţa extinderii urbane din trecut se va combina cu noi concepte de durabilitate pentru a promova o dezvoltare urbană care să fie pozitivă atât pentru economie cât și pentru mediu.
ERDF funding: €524 000 Total budget: €700 000Duration: July 2008 – July 2010 commitment to achieving more valueadded for taxpayers.
Finanţare FEDER: 524 000 de euro Buget total: 700 000 de euro Durată: iulie 2008-iulie 2010 puţină experienţă pot conlucra cu cele mai avansate.
This particular programme focuses on innovation and the environment for 2007–13 and is closely linked to the focus at EU level on sustainable growth, innovation and employment, known as the renewed Lisbon Strategy.
Această cooperare impusionează, mai presus de toate, utilizarea celor mai bune practici în gestionarea programelor de dezvoltare principale.
Part of the gains come through a mutual exchange of knowledge, while in other cases less experienced regions can be matched with more advanced ones.
„Dat fiind faptul că efectele schimbării climatice nu cunoaște frontiere, e clar că, cooperarea interregională poate aduce valoare adăugată,” spune Michel Lamblin, directorul programului INTERREG IVC.
Above all, this cooperation pushes best practice into the management of mainstream development programmes.
„Regiunile pot face schimburi de experienţă, evalua ceea ce deja este pus la punct în altă parte și elabora cel mai adecvat răspuns pentru regiunea lor.
“Given that the effects of climate change do not respect borders, it is clear that interregional cooperation can bring added value,” says Michel Lamblin, INTERREG IVC Programme Director.
Pentru regiunea implicată este o evidentă economisire de timp și bani.”
“Regions can share experiences, take stock of what is already in place elsewhere, and devise the most appropriate response for their region.
Proiectele INTERREG sunt caracterizate de două teme importante: în primul rând, cele legate de inovaţie și de economia bazată pe cunoaștere, și, în al doilea rând, proiecte ce privesc mediul și protecţia contra riscului.
For the region involved, it’s an obvious saving of time and money.”
În această a doua categorie, sunt luate în calcul numeroase domenii deschizătoare de drumuri, incluzând cele mai noi metode de gestionare forestieră și surse reînnoibile de energie.
This two-year study focuses on opportunities to develop more renewable energy sources.
Acest studiu de doi ani se concentrează asupra oportunităţilor de a dezvolta mai multe energii reînnoibile.
It is set against the background of rising energy prices and potential energy poverty and picks up the sustainability goals agreed by EU ministers in the Territorial Agenda 2007.
Studiul se profilează pe fundalul creșterii preţurilor la energie și a unei potenţiale sărăciri energetice și abordează obiectivele de durabilitate aprobate de miniștrii UE în cadrul Agendei teritoriale 2007.
It will be delivering sound, balanced evidence on the regional impact of rising fuel costs and how this in turn affects the competitiveness and cohesion of European regions over the long term.
Rezultatele studiului vor constitui probe solide și echilibrate asupra impactului regional cauzat de costurile combustibililor, precum și asupra modului în care acest fapt va afecta, la rândul său, competitivitatea și coeziunea regiunilor europene pe termen lung.
Two broad themes characterise INTERREG IVC projects; firstly those relating to innovation and the knowledge economy and secondly, projects concerning the environment and risk protection.
În domeniul dezvoltării urbane, URBACT veghează ca partenerii șefi de proiect să aibă șansa de a comunica și schimba informaţii asupra ideilor inovatoare utilizate în propriile lor proiecte specializate.
In this second category many groundbreaking issues are being considered including the latest forest management and renewable energy sources.
Pădurile joacă un rol vital în menţinerea balanţei ecologice și poate, de asemenea, constitui calea spre multe îmbunătăţiri.
In the field of urban development, URBACT is making sure project Lead Partners have the chance to communicate and exchange information, as they apply innovative ideas in their own specialised projects.
Proiectul FUTUREforest reunește autorităţi ale gestiunii forestiere din opt regiuni care să facă schimb de informaţii în privinţa multor aspecte practice, cum ar fi extinderea biodiversităţii, îmbunătăţirea balanţei hidrologice și structurii solului și obţinerea de profituri din produse forestiere.
The work itself is entirely in the hands of the towns receiving EU funding and the priorities are set by local communities and businesses.
Lucrul la proiect, în sine, se află în întregime în mâinile orașelor ce primesc finanţare UE iar priorităţile sunt trasate de comunităţile și întreprinderile locale.
URBACT comes into play higher up the policy chain, financing 28 networks that create communication opportunities between 181 cities and 5 000 participants across the EU, as well as in Norway and Switzerland.
URBACT intervine într-un punct mai înalt al lanţului politic, finanţând 28 de reţele care crează oportunităţi de comunicare între 181 de orașe și 5 000 de participanţi de pe teritoriul UE, ca și din Norvegia și Elveţia.
Each network covers economic, social and environmental themes and is headed up by a Lead Partner organisation and a Lead Expert.
Fiecare reţea acoperă teme economice, sociale și de mediu și este condusă de o organizaţie parteneră șef și de un expert șef.
ERDF budget: €321 million
Buget FEDER: 321 milioane de euro
The INTERREG Programmes continue to pioneer cooperation between regions and Member States, as part of the EU’s
Programul INTERREG continuă să se afle în fruntea cooperării dintre regiuni și statele membre, ca parte a angajamentului UE de a oferi mai multă valoare adăugată contribuabililor săi.
Climate change is happening whether we like it or not and the RegioClima project is bringing good out of adversity by finding ways to adapt to the changes.
Acest program se concentrează asupra inovaţiei și mediului pe 2007-2013 și este strâns legat de importanţa dată la nivelul UE dezvoltării durabile, inovţiei și a locurilor de muncă.
Just under €2 million (ERDF €1.6 million) has been allocated to the eight partners in this project, as they identify how best to accommodate climate change and how to build new approaches into their regional development programmes.
Mai este cunoscut și sub numele noua strategie de la Lisabona. O parte a beneficiilor o reprezintă schimbul reciproc de experienţă, în timp ce în alte cazuri, regiunile cu mai panorama 31 panorama 31
LAST ISSUE, NEXT ISSUE
NUMĂRUL TRECUT, NUMĂRUL VIITOR
NEXT ISSUE
NUMĂRUL VIITOR
The next edition will be on 'Communicating EU Regional Policy'. Increasing the policy's transparency and visibility of the policy has been a key element of the reform of Cohesion Policy 2007–13.
Viitoarea ediţie va trata asupra comunicării în privinţa politicii regionale UE: creșterea transparenţei și vizibilităţii politicii a fost elementul cheie al reformei politicii de coeziune 2007-2013.
In our next edition of Panorama, we will show innovative and successful examples of communication activities across the 271 regions of the EU.
În viitoarea nostră ediţie a Panoramei vă vom prezenta exemple de activităţi de comunicare reușite și inovatoare în cele 271 de regiuni ale UE.
How to successfully communicate on a small budget, making the most of the latest media, what the communications requirements are and the reason effective communication is so important to Regional Policy will all be explored.
Vom analiza cum se comunică cu succes chiar și cu un buget mic, exploatând cele mai recente tehnologii media, care sunt cerinţele comunicării și motivul pentru care o comunicaţie eficientă este așa de importantă pentru politica regională.
Two regional journalists will tell you what kind of information they need to tell your story and a programme communication officer on a tight budget will share ideas on how to pull in media attention.
Doi junaliști regionali vă vor spune de ce tip de informaţii aveţi nevoie pentru a vă exprima opiniile, iar un responsabil în domeniul comunicării de programe cu buget limitat vă va împărtăși experienţa sa în cum să atrageţi opinia mass media.
Write to regio-panorama@ec.europa.eu and tell us about your most successfu l communication action, alternatively just let us know what elements of Regional Policy are demanding your attention at the moment.
Scrieţi la regio-panorama@ec.europa.eu și povestiţi-ne despre cea mai reușită acţiune de comunicare și ce elemente ale politicii regionale vă atrag atenţia în acest moment.
The last edition of Panorama covered the EU Strategy for the Baltic Sea Region.
Ultima ediţie a Panoramei a tratat strategia UE pentru regiunea Mării Baltice.
With 8 000 km of coastline shared by eight EU Member States, the environmental condition of the Baltic Sea continues to deteriorate.
Având 8 000 km de coastă repartizate pe teritoriul a opt state membre, condiţiile de mediu ale Mării Baltice continuă să se deterioreze.
In June 2009 the Commission adopted the EU Strategy for the Baltic Sea Region, which seeks to make this unique part of Europe environmentally sustainable, prosperous, accessible and attractive, and safe and secure.
În iunie 2009 Comisia a adoptat strategia UE pentru regiunea Mării Baltice ce are ca scop de a face această parte unică a Europei durabilă din punct de vedere al mediului, prosperă, accesibilă, atractivă și sigură.
The Strategy also constitutes an important first step towards the regional implementation of the Integrated Maritime Policy.
Strategia constituie de asemenea un important prim pas spre o implementare regională a Politicii maritime integrate.
Although the Strategy itself does not have its own financing, more than €44 billion will be allocated to the Baltic under EU Regional Policy and other EU funding between 2007 and 2013.
Deși strategia în sine nu dispune de o finanţare proprie, mai mult de 44 miliarde de euro vor fi alocate Balticii în cadrul politicii regionale a UE și alte finanţări UE între 2007 și 2013.
New projects will coordinate the work of a large number of people and organisations involved across the area.
Noi proiecte vor coordona munca unui mare număr de persoane și organizaţii implicate în această zonă.
Touching on many aspects of day-to-day life in the region, projects will, for instance, contribute to reducing high levels of pollution in the sea, improving transport systems and energy networks and reinforcing protection from major emergencies at sea and on land.
Atingând multe aspecte ale vieţii de zi cu zi în regiune, proiectele vor contribui, de exemplu, la reducerea nivelurilor înalte ale poluării marine, îmbunătăţirea sistemelor de transport și a reţelelor energetice, precum și consolidarea măsurilor de protecţie în caz de urgenţă majoră pe mare și pe uscat.
The EU Strategy for the Baltic Sea Region has been sent to the Parliament and the Council for discussion and agreement.http://ec.europa.eu/regional_policy/cooperation/baltic/index_en.htm
Strategia UE pentru regiunea Mării Baltice a fost trimisă Parlamentului și Consiliului în vederea dezbaterii și acordului final.http://ec.europa.eu/regional_policy/cooperation/baltic/index_en.htm
Conference ‘How does Cohesion Policy support rural development?’http://ec.europa.eu/regional_policy/conferences/agenda/index_en.cfm
Conferinţa „Cum sprijină politica de adeziune dezvoltarea rurală?”http://ec.europa.eu/regional_policy/conferences/agenda/index_en.cfm
5–8 October 2009
5-8 octombrie 2009
Open Days – European Week of Regions and Cities: Global challenges, European responseshttp://ec.europa.eu/regional_policy/conferences/od2009/
Open Days – Săptămâna europeană a regiunilor și orașelor: provocări globale, reacţii europene http://ec.europa.eu/regional_policy/conferences/od2009/
15 October 2009
15 octombrie 2009
Workshop ‘Cohesion Policy, innovation and Baltic Sea Strategy at local level’http://www.in.ee/
Workshop „Politica de coeziune, inovaţie și strategia regiunii Mării Baltice la nivel local”http://www.in.ee/
15–16 October 2009
15-16 octombrie 2009
International conference ‘Ecological network in the Alps – a response to climate change that will conserve biodiversity?’http://www.alparc.org/event-calendar/events-of-alparc
Conferinţa internaţională „Reţea ecologică în Alpi – o reacţie împotriva schimbărilor climatice ce vor conserva biodiversitatea?”http://www.alparc.org/event-calendar/events-of-alparc
27–29 October 2009
27-29 octombrie 2009
International Symposium ‘Strategies for Adapting to Climate Change in the Regions of Europe’http://www.regional-climate.eu/
Simpozion internaţional „Strategii de adaptare la schimbările climatice regiunile Europei”http://www.regional-climate.eu/
30 October 2009
30 octombrie 2009
Workshop ‘Growth and competitiveness through renewable energy resources’http://www.pohjois-savo.fi/
Workshop „Dezvoltare și competitivitate prin resurse de energie reînnoibile”http://www.pohjois-savo.fi/
Conference ‘New methods for Cohesion Policy evaluation: Promoting accountability and learning’http://ec.europa.eu/regional_policy/conferences/evaluation2009/index_en.htm
Conferinţa „Noi metode de evaluare a politicii de coeziune: promovarea responsabilităţii și a instruirii”http://ec.europa.eu/regional_policy/conferences/evaluation2009/index_en.htm
United Nations Climate Change Conference (COP15)http://en.cop15.dk/ http://unfccc.int/
ConferinţaNaţiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (COP15)http://en.cop15.dk/ http://unfccc.int/
Swedish Presidency Conference on Cohesion Policy and Territorial Developmenthttp://www.se2009.eu/kiruna10december
Conferinţa președinţiei suedeze asupra politicii regionale și dezvoltării teritorialehttp://www.se2009.eu/kiruna10december
21–22 May 2010
21-22 mai 2010
Annual Regions for Economic Change conference and RegioStars Awards 2010http://ec.europa.eu/regional_policy/cooperation/interregional/ecochange/index_en.cfm
Conferinţa anuală Regiunile în favoarea schimbărilor economice și acordarea premiului RegioStars Awards 2010http://ec.europa.eu/regional_policy/cooperation/interregional/ecochange/index_en.cfm
Find out about key Regional Policy events at http://ec.europa.eu/regional_policy/conferences/agenda/index_en.cfm panorama 31
Aflaţi informaţii despre principalele evenimente legate de politica regională pe site-ulhttp://ec.europa.eu/regional_policy/conferences/agenda/index_en.cfm panorama 31 panorama 31
We want to hear from you.
Vrem să știm care sunt opiniile dumneavoastră.
Tell us about your communication achievements, efficient communication tools or even less successful experiences or difficulties you encountered when trying to make co-funded projects visible.
Povestiţi-ne despre realizările dumneavoastră în domeniul comunicaţiilor, despre metode eficiente de comunicare sau chiar despre experienţe mai puţin reușite sau dificultăţi întâlnite în încercarea de a face proiectele de cofinanţare vizibile.
We will select some of your comments and questions and put them to experts on the subject in our new Troubleshooting section.
Vom alege o parte din comentariile şi întrebările dumneavoastră şi le vom transmite unor experţi din domeniu în noua noastră secţiune Diagnosticarea problemelor.
Alternatively let us know what aspect of Regional Policy is attracting your attention at the moment.
Puteţi de asemenea să ne comunicaţi ce aspecte ale politicii regionale vă atrag atenţia în acest moment.
So if you have something to say, say it.
Așa că, dacă aveţi ceva de spus, profitaţi de ocazie.
Get in touch to ask questions or express your views on this or any other Regional Policy issue by contacting: regio-panorama@ec.europa.eu
Puteţi pune întrebări sau exprima opiniile despre acest aspect sau un altul legat de politica regională contactând: regio-panorama@ec.europa.eu
European Commission, Directorate-General for Regional Policy Unit B.1 - Communication, Information and Relations with Third Countries Raphaël Goulet Avenue de Tervuren 41, B-1040 Brussels Fax (32-2) 29-66003E-mail: regio-info@ec.europa.eu Internet: http://ec.europa.eu/regional_policy/index_en.htm
Comisia Europeană, Direcţia Generală Politica Regională Unitatea B1 – Comunicare, informare şi relaţii cu ţările terţe Raphaël Goulet Avenue de Tervueren 41, 1040 Bruxelles Fax +32 22966003E-mail: regio-info@ec.europa.eu Internet: http://ec.europa.eu/regional_policy/index_en.htm
FOSTERINGINTERNAL MARKET AND ADVANCED SHORTSEA SHIPPING TECHNOLOGIES
STIMULAREA PIEEIINTERNE ȘI A TEHNOLOGIILOR AVANSATE DE TRANSPORT MARITIM PE DISTANE SCURTE
In 2009, the European Commission introduced an action plan to create a European maritime transport space without barriers.
În 2009, Comisia Europeană a introdus un plan de aciune în vederea instituirii unui spaiu european de transport maritim fără bariere.
Currently, overlapping rules, including customs regulations, transport rules, veterinary and plant-protection protocols, constitute a hindrance to intra-EU maritime transport and short-sea shipping.
În prezent, normele care se suprapun, inclusiv norme vamale și de transport și protocoale privind protecia animalelor și a plantelor constituie un obstacol în calea transportului maritim intracomunitar și a transportului maritim pe distane scurte.
The European maritime transport space without barriers will work to tackle these and other issues by reducing administrative burdens, all with a view of extending theinternal market to intra-EU maritime transport.
Spaiul european de transport maritim fără bariere vizează soluionarea acestor probleme, precum și a altora, prin reducerea sarcinilor administrative în vederea extinderii pieei interne la transportul maritim intracomunitar.
Short-sea shipping — the transport of goods over short distances within the EU by sea — is becoming more and more important for European transport and the European economy.
Transportul maritim pe distane scurte – transportul de mărfuri pe distane scurte în interiorul UE pe mare – devine din ce în ce mai important pentru transportul european și economia Europei.
Demand for goods to be shipped is growing and road and rail transport cannot keep up.
Cererea de mărfuri care trebuie transportate este în creștere, iar transportul rutier și feroviar nu pot ine pasul cu aceasta.
For one, concerns about pollution and greenhouse gases are growing, roads are becoming more congested and infrastructure costs are increasing.
Pe de o parte, cresc preocupările privind poluarea și gazele cu efect de seră, drumurile devin din ce în ce mai congestionate, iar costurile pentru infrastructură sunt tot mai mari.
Facing such challenges, short-sea shipping is an attractive option for transporting goods within the EU.
În faa unor astfel de provocări, transportul maritim pe distane scurte reprezintă o opiune atractivă pentru transportarea mărfurilor în interiorul Uniunii Europene.
The EU is aware of current transport challenges and is actively working to make short-sea shipping more attractive and viable.
Prin intermediul unui set de 11 aciuni diferite, spaiul european de transport maritim fără bariere va deveni realitate.
Numerous programmes promoting short-sea shipping are funded by the EU including Marco Polo, TEN-T and ‘Motorways of the sea’. Each of these programmes, in part, dedicates resources to improving short-sea shipping, whether through better infrastructure or improved shipping routes.
Planul de aciune cuprinde măsuri pe termen scurt și mediu și recomandări adresate statelor membre care vor fi în beneficiul transportului maritim european și vor include aciuni care variază de la simplificarea formalităilor vamale și utilizarea sporită a mijloacelor electronice de transmitere a datelor până la certificate de exceptare de la pilotaj.
Through a series of 11 different actions, the European maritime transport space without barriers will become reality.The action plan focuses on short- and mediumterm measures and recommendations to the Member States which will benefit European maritime transport and include actions from simplification of customs and increased use of electronic data transmission to pilot exemption certificates.
Numeroase programe care promovează transportul maritim pe distane scurte sunt finanate de UE, inclusiv Marco Polo, TEN-T și „Autostrăzile mării”. Fiecare dintre aceste programe, în parte, alocă resurse pentru îmbunătăirea transportului maritim pe distane scurte, fie prin infrastructuri mai bune, fie prin servicii de navigaie maritimă îmbunătăite.
However, work remains to be done to tackle other key issues hindering truly effective short-sea shipping.
Cu toate acestea, eforturi trebuie depuse în continuare pentru a soluiona alte probleme-cheie care obstrucionează un transport maritim pe distane scurte cu adevărat eficient. Aici intervine spaiul european de transport maritim fără bariere.
Shifting transport modes
Transferul între modurile de transport
The European maritime transport space without barriers will bring with it many advantages for maritime shipping, not the least of which is reducing administrative burdens and formalities.
Spaiul european de transport maritim fără bariere va aduce cu sine multiple avantaje pentru transportul maritim, nu în ultimul rând acela de a reduce sarcinile și formalităile administrative.
Currently, vessels face a bevy of different rules and administrative procedures with every port they visit.
În prezent, navele se confruntă cu o multitudine de norme și de proceduri administrative diferite în fiecare port în care intră.
To counter this, the European maritime transport space without barriers is working to streamline vessel–port information exchanges through the use of common standards toreduce paperwork and time spent on administrative issues.
Pentru a contracara această situaie, spaiul european de transport maritim fără bariere acionează în vederea simplificării transferului de informaii dintre navă și port prin utilizarea de standarde comune care să reducă numărul de documente necesare și timpul acordat chestiunilor administrative.
Sometimes, legislation can make shipping goods by sea rather difficult.
Legislaia îngreunează adesea transportul mărfurilor pe cale maritimă.
This is particularly true for dangerous goods.
Acest lucru este adevărat în special în cazul mărfurilor periculoase.
Currently, dangerous goods carried by different transport modes have to comply with several modal sets of rules, which increase the complexity of this kind of transport, notably those comprising asea leg.
În prezent, transportul mărfurilor periculoase cu diferite moduri de transport trebuie să fie conform cu mai multe seturi de norme aplicabile fiecărui mod de transport, sporind astfel complexitatea acestui tip de transport, în special în cazul în care care un segment de transport maritim este inclus.
Negotiations will be undertaken to develop new rules fortransporting such goods by sea.
Vor avea loc negocieri pentru a dezvolta noi norme pentru transportul unor astfel de mărfuri pe cale maritimă.