natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Awareness-raising must also be stepped up, so young people can make the most of the opportunities offered by the ESF.
~ Asigurarea faptului că toi tinerii sunt încadrai în muncă, își continuă studiile sau fac parte dintr un program de activare în termen de patru luni de la absolvirea școlii, ca parte aunei „garanii pentru tineret”.
The Commission will examine, together with the Member States and the regions, how to better support youth employment, educational opportunities and higher education infrastructure through other structural and cohesion funds, in particular the European Regional Development Fund.
Aceasta va necesita de multe ori extinderea sprijinului serviciilor publice de ocupare aforei de muncă prin utilizarea de instrumente adaptate nevoilor tinerilor.
In addition, PROGRESS and the new European Microfinance Facility will be exploited further, as should national and regional funding.
~ Oferirea unui echilibru între dreptul la prestaii și măsurile de activare intite pe baza unei obligări reciproce, pentru ase evita excluderea tinerilor din toate sistemele de protecie socială, în special acelor mai vulnerabili.
The Commission is also examining whether to create at EU level, in cooperation with the European Investment Bank, a student lending facility as a complement to Member State schemes.
~În cazul pieelor forei de muncă segmentate, introducerea unui „contract unic” cu durată nedeterminată cu operioadă de probă suficient de lungă și ocreștere treptată adrepturilor de protecie, cu acces la formare, la învăarea de alungul vieii și la orientare profesională pentru toi angajaii.
The availability of study loans for young people could be increased and contribute to more cross-border mobility in education, including the option for students to undertake an entire study programme abroad.
În cadrul generaiei următoare de programe de mobilitate, Comisia va propune un accent mai puternic pe creșterea mobilităii „multiplicatorilor”, cum ar fi profesorii și formatorii, care să acioneze ca mesageri ai mobilităii.
Complementarity with the existing EU programmes on education and training should be ensured.
De asemenea, FSE susine în mod semnificativ reformele statelor membre ale sistemelor educaionale și de formare și participarea la învăarea de alungul vieii, contribuind cu 20,7 miliarde de euro.
A coordinated review of existing education and training programmes will be undertaken with a view to developing an integrated approach under the post-2013 Financial Framework underpinning the Youth on the Move strategy.
O reexaminare coordonată aprogramelor educaionale și de formare existente va fi efectuată în vederea dezvoltării unei abordări integrate de susinere astrategiei „Tineretul în mișcare” în cadrul financiar post 2013.
The aim is to support wider learning and mobility opportunities for all young people in Europe, as well as supporting the modernisation of education and training systems and the development of the youth sector, in particular through transnational and international cooperation projects and networks.
Scopul este de asusine extinderea oportunităilor de învăare și de mobilitate pentru toi tinerii din Europa, precum și susinerea modernizării sistemelor educaionale și de formare și dezvoltarea sectorului tineretului, în special prin proiecte și reele transnaionale și internaionale.
This would include the creation of education partnerships, capacity building actions, international policy dialogue and the promotion of Europe as an attractive study and research destination.
Aceasta va include crearea unor parteneriate pentru educaie, aciuni de consolidare acapacităilor, dialoguri privind politica internaională și promovarea Europei ca odestinaie atractivă pentru studiu și cercetare.
The Commission will launch a public consultation in September 2010, to allow all interested parties to express their views on the future education and learning programmes.
Comisia va lansa oconsultare publică în septembrie 2010 care va permite tuturor părilor interesate să și exprime punctele de vedere privind programele educaionale și de formare din viitor.
Itwill present proposals in 2011.
Comisia va prezenta propuneri în 2011.
In the next programming period, ESF support should be linked even more closely to the policy priorities of the Integrated Guidelines and the EU and national employment and education targets of Europe 2020.
~ Statele membre ar trebui să se asigure că FSE susine fără întârziere tinerii și atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020.
Key new actions: n u l l
Modalităi de monitorizare și raportare
YOUTH ON THEM O
TINERETUL
The Commission will launch an information campaign in 2010 to support the Youth on the Move initiative for the next decade.
Comisia va lansa în 2010 ocampanie de informare pentru susinerea iniiativei „Tineretul în mișcare” în următorii zece ani.
The campaign will include a specific Youth Employment awareness-raising and mobilisation action in 2011, directed at young citizens and labour market stakeholders in the Member States, to focus national and EU efforts on reversing youth unemployment trends and to encourage young people to take up opportunities.
Campania va include în 2011 oaciune specifică de sensibilizare și mobilizare privind încadrarea în muncă atinerilor, orientată către tinerii cetăeni și către pările interesate ale pieii ocupării forei de muncă din statele membre, pentru concentrarea eforturilor naionale și ale UE de îmbunătăire aevoluiilor șomajului în rândul tinerilor și pentru încurajarea tinerilor să profite de oportunităile existente.
The campaign will actively involve national and regional authorities, the business sector, in particular SMEs, and other key stakeholders.
Campania va implica activ autorităile naionale și regionale, întreprinderile, în special IMM urile, și alte pări interesate principale.
The Europe 2020 flagship initiative Youth on the Move puts young people at the centre of the EU’s agenda to create an economy based on knowledge, research and innovation, high levels of education and skills in line with labour market needs, adaptability and creativity, inclusive labour markets and active participation in society.
Iniiativa emblematică „Tineretul în mișcare” aStrategiei Europa 2020 aduce tinerii în centrul agendei UE de creare aunei economii bazate pe cunoaștere, cercetare și inovare, niveluri înalte de educaie și competene în conformitate cu nevoile pieei forei de muncă, adaptabilitate și creativitate, piee ale forei de muncă inclusive și participare activă în societate.
All these represent key components of Europe’s future prosperity.
Toate acestea reprezintă componente cheie ale prosperităii viitoare aEuropei.
Urgent action is needed from Member States and where relevant from candidate countries, at both national and regional levels, as well as the EU level, to address the challenges faced by young people outlined in this Communication and ensure that education and training systems, as well as labour market structures, are equipped for economic recovery and beyond.
Este necesară oaciune urgentă din partea statelor membre și, după caz, din partea ărilor candidate, atât la nivel naional, cât și la nivel regional și la nivelul UE, pentru aaborda provocările cu care se confruntă tinerii menionate în prezenta comunicare și pentru aasi-gura faptul că atât sistemele educaionale și de formare, cât și structurile pieei muncii, sunt bine pregătite în vederea redresării economice și pentru viitor.
Given the global nature of these challenges for the EU, dialogue, exchanges and cooperation with the EU’s external partners should be promoted.
Având în vedere natura globală aacestor provocări ale UE, ar trebui promovate dialogul, schimburile și cooperarea cu partenerii externi ai UE.
This initiative counts on the support of other European institutions and on the active participation of all stakeholders to make it a success.
În vederea asigurării succesului prezentei iniiative, este necesar sprijinul altor instituii europene și participarea activă atuturor părilor interesate.
Youth on the Move – An initiative to unleash the potential of young people to achieve smart, sustainable and inclusive growth in the European Union
„Tineretul în mișcare” – Oiniiativă de eliberare apotenialului tinerilor de arealiza o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii în Uniunea Europeană
Luxembourg: Publications Office of the European Union
Luxemburg: Oficiul pentru Publicaii al Uniunii Europene
School Autonomy in Europe Policies and Measures
Autonomia şcolară în Europa Politici şi Măsuri
This document is published by the Eurydice European Unit with the financial support of the European Commission (Directorate-General for Education and Culture).
Eurydice Reţeaua de informaţii despre educaţie din Europa
Available in English (School Autonomy in Europe.
Disponibil în engleză (School Autonomy in Europe. Policies and Measures) şi franceză (L’autonomie scolaire en Europe. Politiques et mécanismes de mise en œuvre).
This document is also available on the Internet (http://www.eurydice.org).
Acest document este disponibil şi pe Internet (http://www.eurydice.org).
Text completed in December 2007.
Text completat în Decembrie 2007.
The contents of this publication may be reproduced in part, except for commercial purposes, provided that the extract is preceded by a complete reference to ‘Eurydice, the information network on education in Europe’, followed by the date of publication of the document.
Conţinutul acestei publicaţii poate fi reprodus parţial, cu excepţia scopurilor comerciale, cu condiţia ca extrasul să fie precedat de o referire completă la ‘Eurydice, reţeaua de informaţii pentru educaţie din Europa’, urmat de data publicării documentului.
Requests for permission to reproduce the entire document must be made to the European Unit.
Cererile pentru permisiunea de a reproduce întregul document trebuie adresate Unităţii Europene.
Cover photograph: © Images.com/Corbis.
Fotografia de pe copertă: © Images.com/Corbis.
Schools are at the heart of all education systems.
Şcolile sunt inima tuturor sistemelor de educaţie.
More than this, schools lay the foundations for the societies of the future, because they play such a crucial role in forming the citizens of the future.
Mai mult, şcolile pun fundaţia pentru societăţile viitorului, deoarece ele joacă un rol crucial în formarea cetăţenilor viitorului.
They are also decisive for our future prosperity, which depends greatly on the skills – in the widest possible sense of the word - and knowledge which schools are imparting to their pupils now.
Ele sunt decisive şi pentru prosperitatea noastră viitoare, care depinde în mare parte de abilităţi – în cel mai larg sens al cuvântului – şi de cunoaştere – pe care şcolile o împărtăşesc elevilor lor.
Despite this, the 2006 PISA study results show that the scientific and reading abilities of 15 year-olds across the European Union have deteriorated over the last six years.
În ciuda acestui lucru, rezultatele studiului PISA din 2006 arată că abilităţile ştiiţifice şi de citire ale elevilor de 15 ani din Uniunea Europeană sau deteriorat în ultimii şase ani.
This is an unsustainable and unacceptable situation and every effort must be made to reverse this trend.
Această situaţie este inacceptabilă şi nesustenabilă şi trebuie făcute toate eforturile pentru a întoarce această tendinţă.
This is why the Commission, in its Strategic Report on the Lisbon Strategy adopted on 11 December 2007, called on Member States to make a determined effort to raise the basic skills of young people.
Iată de ce Comisia, în Raportul său Strategic despre Strategia Lisabona adoptat la 11 December 2007, a chemat Statele Membre să facă un efort hotărât pentru a îmbunătăţi abilităţile de bază ale tinerilor.
Many factors are involved here, but one of them is clearly the optimal organisation of the school system in order to maximise performance.
Mulţi factori sunt implicaţi aici, dar unul dintre ei este în mod cert organizarea optimă a sistemului şcolar cu scopul de a maximiza performanţa.
Over the past twenty years, schools have been the subject of much deliberation and have undergone many reforms, in particular as regards their autonomy.
În ultimii douăzeci de ani, şcolile au fost subiectul multor deliberări şi au trecut prin multe reforme, în mod deosebit în ceea ce priveşte autonomia lor.
There has been a strong focus on the need to improve democratic participation, the management of public funding invested in education and, especially in recent years, the quality of teaching.
A existat o concentrare mare pe nevoia de a îmbunătăţi participarea democratică, pe managementul fondurilor publice investite în educaţie şi, mai ales în ultimii ani, pe calitatea predării.
The approaches taken differ in terms of the rhythm of reforms, the scale of the transfers of authority and the areas they apply to, the stakeholders who benefit from them and the control or accountability mechanisms in place.
Abordările diferă în termeni de ritm al reformei, scala transferului autorităţii şi zonele în care se aplică, acţionarii care benefiază de pe urma lor şi controlul sau răspunderea mecanismelor de pe loc.
No one approach by any Member State can be singled out as ideal or as more effective overall, because the histories and contexts of our countries are so diverse.
Nicio abordare a unui Stat Membru nu poate fi aleasă ca ideală sau mai eficientă ca celelalte, deoarece istoriile şi contextele ţărilor noastre sunt atât de diverse.
Nevertheless, in moving forwards, policy makers in individual countries and regions can learn a great deal from the approaches and experiences of others.
Cu toate acestea, pe măsură ce înaintează, cei care fac politicile în fiecare ţară şi regiune pot învăţa mult din abordările şi experienţele celorlalţi.
Although reforms have been going on for several decades, school autonomy remains a key issue on the political agenda of many if not most European countries.
Deşi reformele au început de câteva decade, autonomia şcolară rămâne o problemă-cheie în agenda politică a multor, dacă nu a majorităţii ţărilor Europene.
It was one of the priorities of the Portuguese Presidency of the Council of the European Union during the second half of 2007 and the Eurydice network was asked to contribute by producing a study.
Aceasta a fost una dintre priorităţile Preşedinţiei Portugheze a Consiliului Uniunii Europene în timpul celei de a doua jumătăţi a anului 2007, iar reţeaua Eurydice a fost rugată să contribuie printr-un studiu.
CONTENTS
CONŢINUTURI
Chapter 1: Implementation of School Autonomy: Underlying Rationale, Historical Background and Policy Framework
Capitolul 1: Implementarea autonomiei şcolare Sublinierea fundalului raţional, istoric şi a cadrului politic
Chapter 2: Levels of School Autonomy and Types of School Decisionmaking
Capitolul 2: Nivele ale Autonomiei Şcolare şi Tipuri de luare a Deciziei în Şcoli
Decision-makers in schools 2.3. Role and composition of school management bodies
Domeniile de responsabilitate şi gradul de autonomie Decidenţii din şcoli Rolul şi structura corpurilor de management al şcolii
Chapter 3: School Autonomy and Accountability
Capitolul 3: Autonomia Şcolară şi Responsabilitatea
Conclusion and Perspectives
Concluzii şi Perspective
Codes and Abbreviations
Coduri şi Abrevieri
The objective of the study is to provide a comparative analysis of how school autonomy is implemented in
Obiectivul studiului este de a furniza o analiză comparativă despre modul în care autonomia şcolară este
) countries of the Eurydice Network at this time and to gain a fuller understanding of the processes that have led to the devolution of decisionmaking powers to schools and how schools are held accountable for their responsibilities to higher education authorities.
1 implementată în 30 de ţări () din Reţeaua Euridyce în acest moment şi de a obţine o înţelegere deplină a proceselor care au condus la transferul puterii decizionale către şcoli şi despre modul în care şcolile sunt răspunzătoare pentru responsabilităţile lor către autorităţi educaţionale mai înalte.
The reference year for this study is 2006/07 and information relates to education levels at ISCED 1 and 2, which correspond to the period of full-time compulsory education almost everywhere.
Anul de referinţă pentru acest studiu este 2006/07 şi informaţia se referă la nivelurile de educaţie ISCED 1 şi 2, care corespund perioadei de educaţie obligatorie permanentă aproape peste tot.
Reforms planned for forthcoming years have also been included where possible.
Reformele planificate pentru anii care vin au fost şi ele incluse acolo unde a fost posibil.
Only the public education sector is described, with the exception of Belgium, Ireland and the Netherlands, where the grantaided private sector is also covered because it accounts for the majority of school enrolments.
Este descris doar sectorul educaţiei publice, cu excepţia Belgiei, Irlandei şi Olandei, unde sectorul privat ajutat de granturi este şi el acoperit fiind luat în considerare pentru majoritatea înregistraţilor şcolari.
Moreover, in the Netherlands, equal funding and treatment of private and public education is enshrined in the constitution.
Mai mult, în Olanda, alocarea de fonduri egale şi tratamentul egal atât pentru educaţia privată cât şi pentru educaţia publică sunt consfinţite prin constituţie.
With respect to the methodology of this study, the Eurydice European Unit developed a questionnaire in conjunction with the Portuguese national unit and officials from the Portuguese Ministry of Education.
În privinţa metodologiei acestui studiu, Unitatea Europeană Eurydice a făcut un chestionar împreună cu unitatea naţională portugheză şi cu oficiali de la Ministerul Educaţiei din Portugalia.
The comparative analysis is based on responses to this questionnaire from Eurydice National Units.
Analiza comparativă este bazată pe răspunsurile la acest chestionar primite de la Unităţile Naţionale Eurydice.
To ensure that the information contained in the study is an accurate and high-quality representation of national situations, a final checking phase was held between July and September 2007.
Pentru a se asigura că informaţiile din acest studiu sunt o reprezentare corectă şi de calitate a situaţiilor naţionale, a avut loc şi o fază finală de verificare între lunile iulie şi septembrie 2007.
All of the contributors to this study are acknowledged at the end of the volume.
Numele tuturor celor care au contribuit la acest studiu sunt scrise la sfârşitul volumului.
The notion of ‘school autonomy’ refers in this study to several different aspects of school management (essentially funding and human resources).
Noţiunea de “autonomie şcolară” se referă în acest studiu la câteva aspecte diferite ale managementului şcolar (fonduri esenţiale şi resurse umane).
Schools may be autonomous to varying degrees regarding these aspects.
Şcolile pot avea diferite grade de autonomie în ceea ce priveşte aceste aspecte.
They are considered to be fully autonomous, or to have a high degree of autonomy, if they are fully responsible for their decisions subject to legal constraints or the general framework of education legislation.
Se consideră că sunt complet autonome sau ca au un grad mare de autonomie dacă sunt total responsabile de deciziile pe care le iau în legătură cu constrângerile legale sau cu cadrul general al legislaţiei din domeniul educaţiei.
This does not preclude consultation with other education authorities.
Aceasta nu înlătură posibilitatea consultărilor cu alte autorităţi din domeniul educaţiei.
Schools are partly autonomous if they take decisions within a set of predetermined options or require approval for decisions from their education authority.
Şcolile sunt parţial autonome dacă iau decizii în cadrul unui set de opţiuni predeterminate sau dacă cer aprobare pentru decizii de la autoritatea lor educaţională.
Autonomy may also be implied where there is an absence of rules or regulations in a given area.
Autonomia mai poate fi implicată acolo unde lipsesc reguli sau regulamente într-o anumită zonă.
A ‘school’ should be understood as an educational establishment with its own identity and school head, usually situated on a single site.
O „şcoală” trebuie înţeleasă ca o instituţie educaţională cu identitate şi conducere proprii şi situată, de obicei, într-un singur loc.
In some countries, decisionmaking powers reside with local education authorities, which have the option to delegate decisionmaking powers to schools.
În unele ţări, puterile decizionale aparţin autorităţilor educaţionale locale, care pot delega puterile decizionale către şcoli.
In the three countries where the majority school enrolments are in the private grantaided sector, school autonomy may also refer to the delegation of decisionmaking powers to schools from the competent private education authority (known sometimes as the ‘organising body’).
În cele trei ţări în care majoritatea înscrişilor şcolari sunt în sectorul privat ajutat de granturi, autonomia şcolară se poate referi şi la delegarea puterilor decizionale spre şcoli de către autoritatea educaţională privată competentă (cunoscută uneori şi drept „corpul organizaţional”).
School Autonomyin Europe. Policies and Measures
AutonomiaşcolarăînEuropa PoliticişiMăsuri Măsuri
Reforms working in this direction have generally been imposed on schools in a top-down legislative process.
Reformele care funcţionează în această direcţie au fost în general impuse şcolilor într-un proces legislativ de sus în jos.
Chapter II of this study looks with some detail at the content of school autonomy within three broad fields (the first two being the use of public and private funds respectively and the third being human resources).
Capitolul II al acestui studiu priveşte mai detaliat la conţinutul autonomiei şcolare în trei mari domenii (primele două fiind folosirea fondurilor publice şi respectiv private, iar al treilea fiinde resursele umane).
The degree and type of autonomy that schools have are analysed with respect to specific parameters, as are different categories of decisionmaking responsibilities within schools.
Gradul şi tipul de autonomie pe care le au şcolile sunt analizate cu privire la parametrii specifici, deoarexce există categorii diferite de responsabilităţi decizionale în cadrul şcolilor.
The role played by school management bodies in this connection is also highlighted, together with a brief description of who is represented on these bodies in different European countries.
Rolul jucat de Consiliile de management al şcolilor în această conexiune este subliniat împreună cu o scurtă descriere a celui care este reprezentat în aceste consilii în diferite ţări europene.
Finally, the ways in which schools are held accountable for their decisions is outlined in chapter III.
În final modul în care şcolile sunt făcute responsabile pentru deciziile lor este schiţat în capitolul III.
This process often forms part of well-established evaluation processes carried out by inspectorates or other external bodies.
Acest proces face parte adesea dintr-un proces de evaluare bine stabilit realizat de inspectorate sau alte organisme externe.
In a few countries, schools are accountable mainly to local education authorities.
În câteva ţări şcolile sunt răspunzătoare în principal faţă de autorităţile educaţionale locale.
There is also sometimes a trend for evaluation systems to be coupled with the development of national standards and tests.
De asemenea, există câteodata tendinţa ca sistemele de evaluare să fie cuplate cu dezvoltarea standardelor şi testelor naţionale.
An even more recent trend is for schools to be accountable to a multiplicity of stakeholders beyond education authorities as such.
O tendinţă şi mai recenta pentru şcoli este să raspundă faţă de o multitudine de acţionari în afară de autorităţile educaţionale ca atare.
CHAPTER 1: IMPLEMENTATION OF SCHOOL AUTONOMY: UNDERLYING RATIONALE, HISTORICAL BACKGROUND AND POLICY FRAMEWORK
CAPITOLUL 1: IMPLEMENTAREA AUTONOMIEI ŞCOLARE: SUBLINIEREA FUNDALULUI RAŢIONAL, ISTORIC ŞI A CADRULUI POLITIC