natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EMCDDA (2009c), Preventing later substance use disorders in at-risk children and adolescents, EMCDDA Thematic paper, Publications Office of the European Union, Luxembourg (available online).
Volumul¡1, Majid Ezzati etal. (editori), Organizaţia Mondială a Sănătăţii, Geneva (disponibil online).
ECDC and WHO Regional Office for Europe (2009), HIV/AIDS surveillance in Europe 2008, European Centre for Disease Prevention and Control, Stockholm.
ECDC și Biroul regional pentru Europa al Organizaţiei Mondiale a Sănătăţii (2009), HIV/AIDS surveillance in Europe 2008, Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor, Stockholm.
(2010), ‘Harm reduction among injecting drug users: evidence of effectiveness’, in Harm reduction: evidence, impacts and challenges, EMCDDA Monograph, Rhodes, T. and Hedrich, D. (editors), Publications Office of the European Union, Luxembourg, pp.¢115–63.
(2010), „Harm reduction among injecting drug users: evidence of effectiveness”, în Harm reduction: evidence, impacts and challenges, Monografie OEDT, Rhodes, T. și Hedrich, D. (editori), Oficiul pentru Publicaţii al Uniunii Europene, Luxemburg, pp.¡115-163.
(2010), ‘HIV prevention, treatment and care for people who inject drugs: a systematic review of global, regional and country level coverage’, Lancet 375, pp. 1 014–28.
OEDT (2010c), Trends in injecting drug use in Europe, ediţie specială OEDT, Oficiul pentru Publicaţii al Uniunii Europene, Luxemburg.
NTA (2010), Powder cocaine: how the treatment system is responding to a growing problem (available online).
OEDT și Europol (2010), Cocaine: a European Union perspective in the global context, publicaţiile comune OEDT-Europol, Oficiul pentru Publicaţii al Uniunii Europene, Luxemburg.
Mathers, B., Degenhardt, L., Phillips, B., Wiessing, L., Hickman, M. et al.
OEDT (2007a), Drugs and crime: a complex relationship, Drogurile în obiectiv, Oficiul pentru Publicaţii al Uniunii Europene, Luxemburg.
(2004), ‘Cocaine use in Europe: a multi-centre study: patterns of use in different groups’, European Addiction Research 10, pp.¢147–55.
OEDT (2008c), Drugs and vulnerable groups of young people, ediţie specială OEDT, Oficiul pentru Publicaţii al Uniunii Europene, Luxemburg.
Miller, W.R., Sorensen, J.L., Selzer, J.A. and Brigham, G.S. (2006), ‘Disseminating evidencebased practices in substance abuse treatment: a review with suggestions’, Journal of Substance Abuse Treatment 31, pp.¢25–39.
ONUDC (2005), Illicit drug trends in the Russian Federation, Biroul Organizaţiei Naţiunilor Unite de luptă împotriva drogurilor și a criminalităţii, Viena.
Reitox national reports (2009), available on the EMCDDA website.
OEDT (2009a), Raportul anual 2009, situaţia drogurilor în Europa, Oficiul pentru Publicaţii al Uniunii Europene, Luxemburg.
Rome, A., Shaw, A. and Boyle, K. (2008), Reducing drug users’ risk of overdose, Scottish Government Social Research, Edinburgh.
ONUDC (2010a), Afghanistan cannabis survey 2009, Biroul Organizaţiei Naţiunilor Unite de luptă împotriva drogurilor și a¡criminalităţii, Viena (disponibil online).
National Centre in HIV Epidemiology and Clinical Research (2009), Return on investment 2: Evaluating the cost-effectiveness of needle and syringe programs in Australia, Sydney (available online).
ONUDC și Guvernul Marocului (2007), Morocco cannabis survey2005, Biroul Organizaţiei Naţiunilor Unite de luptă împotriva drogurilor și a criminalităţii, Viena.
SAMHSA (2008), National survey on drug use and health, Substance Abuse and Mental Health Services Administration, Rockville MD.
OEDT (2009d), Polydrug use: patterns and responses, ediţie specială OEDT, Oficiul pentru Publicaţii al Uniunii Europene, Luxemburg.
NOMS (National Offender Management Service) (2009), National Offender Management Service drug strategy 2008–2011, Ministry of Justice, London.
ONUDC, ONU-SIDA și OMS (2010), HIV testing and counselling in prisons and other closed settings, Document tehnic, Biroul Organizaţiei Naţiunilor Unite de luptă împotriva drogurilor și a criminalităţii, Viena.
NPIA (National Policing Improvement Agency) (2009), Digest, March (available online).
OEDT (2009e), Drug offences, sentences and other outcomes, ediţie specială OEDT, Oficiul pentru Publicaţii al Uniunii Europene, Luxemburg.
Santos, S., Brugal, M.T., Barrio, G., Castellano, Y., Jiménez, E. et al. (in press), ‘Characteristics and risk factors of acute health problems after cocaine use: assessing the effect of acute and chronic use of cocaine’, Drug and Alcohol Dependence.
ONUDC, OMS și ONU-SIDA (2006), HIV/AIDS prevention, care, treatment and support in prison settings: a framework for an effective national response, Biroul Organizaţiei Naţiunilor Unite de luptă împotriva drogurilor și a criminalităţii, Viena.
NTA (National Treatment Agency for Substance Misuse) (2006), Models of care for adult drug misusers: update (available online).
OEDT (2009f), Understanding the ‘Spice’ phenomenon, Document tematic OEDT, Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie (disponibil online).
NTA (2007), Drug misuse and dependence: UK guidelines on clinical management (available online).
OEDT (2010a), Harm reduction: evidence and impacts, Monografie OEDT, Rhodes, T. și Hedrich, D. (editori), Oficiul pentru Publicaţii al Uniunii Europene, Luxemburg.
Vandam, L. (2009), ‘Patterns of drug use before, during and after detention: a review of epidemiological literature’, in Contemporary issues in the empirical study of crime, Cools, M. et¢al. (editors), Maklu, Antwerp.
Rapoartele naţionale Reitox (2009), disponibile pe site-ul internet al OEDT.
Annual report 2010: the state of the drugs problem in Europe
Raportul anual 2010: situa£ia drogurilor în Europa
• • at the European Union’s representations or delegations.
Cum vă putei procura publicaiile Uniunii Europene?
Indoing so, it provides its audiences with an evidencebased picture ofthedrug phenomenon at European level.
Prin aceasta, OEDT oferă publicului său o imagine documentată privind fenomenul drogurilor la nivel european.
The Centre’s publications are a prime source of information for a wide range of audiences including policymakers and their advisers; professionals and researchers working in the field of drugs; and, more broadly, the media and general public.
Publicaţiile OEDT constituie o sursă de informaţii de prim ordin pentru un public larg care cuprinde factorii de decizie politică și consilierii acestora, specialiști și cercetători care își desfășoară activitatea în domeniul drogurilor și, în sens mai larg, mass-media și publicul larg.
Drugs in focus emcdda.europa.eu
Drogurile în obiectiv emcdda.europa.eu
Briefing of the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction
Informare a Observatorului European pentru Droguri şi Toxicomanie
Hallucinogenic mushrooms: the challenge of responding to naturally occurring substances in an electronic age
Ciupercile halucinogene: provocarea de a găsi, în era informaţională, răspunsul la substanţele obţinute natural
EN C
RO C
Over the past decade media interest in the use of hallucinogenic mushrooms appears to have been driven by open marketing of these mushrooms and by the legal changes made in some countries to prohibit this trade.
În ultimul deceniu, interesul massmedia faţă de consumul ciupercilor halucinogene pare a fi determinat de libera vânzare a acestor ciuperci şi de modificările legislative pe care unele ţări le-au introdus pentru a interzice comercializarea acestora.
mushrooms, most of which contain psilocybin and psilocin as the main active ingredients responsible for the hallucinogenic effect.
procesele de gândire. Substanţele halucinogene produse în mod natural pot fi găsite în peste 100 de specii de ciuperci, cele mai multe conţinând psilocibina şi psilocina ca principale ingrediente active răspunzătoare de producerea efectului halucinogen.
Nearly all of the psilocybin-containing mushrooms are small brown or tan mushrooms that could be mistaken for a number of nonpsychoactive, inedible, or poisonous mushrooms in the wild.
Aproape toate ciupercile care conţin psilocibină sunt ciuperci mici, brune sau cafenii, care pot fi confundate cu diverse alte ciuperci sălbatice non-psihoactive, necomestibile sau otrăvitoare.
and other media, forensic analysis, practice and research.
publicate pe internet şi în alte medii de informare, analize criminalistice, cercetări de specialitate, precum şi experienţa practică.
In this policy briefing, information on the use of hallucinogenic mushrooms is reviewed and policy lessons drawn.
În această broşură informativă în domeniul politicilor, sunt analizate informaţii cu privire la ciupercile halucinogene, concluziile desprinse fiind utile în stabilirea politicilor.
Factors are identified that served both to encourage and shape the trend in the use of hallucinogenic mushrooms during the late 1990s and early 2000s and also those that acted as barriers to more widespread diffusion.
De asemenea, sunt identificaţi factorii care au favorizat şi au dus la conturarea tendinţei de consum a ciupercilor halucinogene de la sfârşitul anilor ’90 şi începutul noului mileniu, precum şi cei care au acţionat ca bariere împotriva unei răspândiri mai largi.
Standard epidemiological methods for monitoring drug use can be slow to identify emerging trends and it is recognised that they need to be complimented by more sensitive methods.
Halucinogenele sunt o clasă de droguri prezentând compoziţii chimice diverse, caracterizate prin capacitatea de a induce tulburări senzoriale şi de a modifica sensibil starea psihică şi
Psilocybin and psilocin (or psilotsin) are controlled at the highest level internationally, but some countries experienced a lack of legal clarity with regard to mushrooms containing these substances.
Metodele epidemiologice standard de monitorizare a consumului drogurilor se dovedesc a fi prea lente în identificarea noilor tendinţe şi s-a recunoscut faptul că ele trebuie completate cu metode mai sensibile.
This confusion has been exploited by mushroom retailers and has presented obstacles to the development of mechanisms to control supply.
Provocarea constă în identificarea noilor modele de consum al drogurilor, care de obicei apar la grupuri populaţionale mici sau în zone geografice restrânse, şi în evaluarea posibilităţii ca aceste modele să se răspândească la o scară mai largă.
The hallucinogens are a chemically diverse class of drugs that are characterised by their ability to produce distortions in sensations and to markedly alter mood and thought processes.
Psilocibina şi psilocina (sau psilotsina) sunt controlate internaţional la cel mai înalt nivel, dar în unele ţări sau constatat neclarităţi în stabilirea regimului juridic al ciupercilor care conţin astfel de substanţe.
Naturally occurring hallucinogens can be found in over 100 species of
Aceste confuzii au fost exploatate de vânzătorii de ciuperci, împiedicând dezvoltarea mecanismelor de control al ofertei.
Hallucinogenic mushrooms, commonly known as ‘magic mushrooms’: Species containing psilocybin and psilocin are the mushrooms most commonly used for their psychoactive properties, and are the main subject of this policy briefing.
Ciuperci halucinogene, cunoscute în mod obişnuit sub numele de „ciuperci magice”: speciile care conţin psilocibină şi psilocină sunt ciupercile consumate cel mai frecvent datorită proprietăţilor lor psihoactive şi fac obiectul principal al acestei broşuri informative în domeniul politicilor.
Other species of hallucinogenic mushrooms such as the fly agaric contain muscimol and ibotenic acid as the main active ingredients.
Alte specii de ciuperci halucinogene, precum muscariţa (Amanita muscaria), conţin ca principale substanţe active muscimolul şi acidul ibotenic.
The muscimol-containing species are themselves toxic and are closely related to highly toxic species.
Speciile care conţin muscimol sunt toxice şi înrudite îndeaproape cu specii foarte toxice.
Smart shops: Shops specialising in the sale of ‘natural’ psychoactive substances as well as related literature and paraphernalia.
„Magazine inteligente” (Smart shop-uri): Magazine specializate în vânzarea de substanţe psihoactive „naturale”, instrumentar folosit în administrarea drogurilor (paraphernalia) şi materiale informative.
Key issues at a glance
Principalele probleme pe scurt
The number of fatal and nonfatal emergencies from hallucinogenic mushrooms reported is very low.
Numărul urgenţelor medicale raportate, ca urmare a consumului de ciuperci halucinogene, soldate sau nu cu deces, este foarte mic.
Use of hallucinogenic mushrooms is more commonly linked to mental health risks and a significant proportion of those who use hallucinogenic mushrooms may experience a panic attack.
Consumul ciupercilor halucinogene este, de obicei, asociat riscurilor pentru sănătatea mintală şi un procent semnificativ dintre cei care consumă ciuperci halucinogene pot să aibă uneori atacuri de panică.
Use of hallucinogenic mushrooms is more common among young people who have used other illegal drugs than among young people who have not.
Consumul de ciuperci halucinogene este mai des întâlnit în rândul tinerilor care au consumat deja şi alte droguri ilegale decât în rândul celor care nu au mai consumat înainte.
As young people attending music festivals and electronic dance events report higher levels of drug use than the general or school populations, users of hallucinogenic mushrooms are likely to be found in these settings.
Consumatorii de ciuperci halucinogene pot fi probabil mai frecvent la festivaluri muzicale şi evenimente cu muzică dance electronică, pentru că tinerii care frecventează aceste medii au declarat un consum mai ridicat de droguri decât populaţia şcolară sau populaţia generală.
The sale of hallucinogenic mushrooms by smart shops and market stalls in the Netherlands and the United Kingdom appears to have played an important role in facilitating their use.
Vânzarea de ciuperci halucinogene în „magazinele inteligente” şi la tarabă în pieţele din Ţările de Jos şi Regatul Unit pare să fi avut un rol important în facilitarea consumului acestora.
These retailers have provided easy access to hallucinogenic mushrooms during the late 1990s and early 2000s.
Astfel de comercianţi au facilitat accesul la ciuperci halucinogene la sfârşitul anilor 1990 şi începutul noului mileniu.
In a recent internet search 39 online shops that sell hallucinogenic mushrooms products were identified.
În urma unei căutări recente pe internet au fost identificate 39 de magazine virtuale care vând produse obţinute din ciuperci halucinogene.
Many of these shops target an international customer base by offering different language versions and international shipping options.
Multe dintre acestea vizează clienţi internaţionali, oferind versiuni în diferite limbi şi modalităţi de expediere internaţională a mărfii.
Considerable variation was noted in the extent and quality of information provide about the health risks of the products sold.
S-a observat că volumul şi calitatea informaţiilor diferă considerabil în ceea ce priveşte riscurile produselor comercializate asupra sănătăţii.
Six EU countries have tightened their legislation on mushrooms since 2001 in response to concerns about the prevalence of use.
După anul 2001, în şase state membre ale UE a fost înăsprită legislaţia, ca reacţie la preocupările cauzate de prevalenţa consumului de ciuperci halucinogene.
The new legislation may have had an impact on the availability of mushrooms and overall volume of internet sales.
De asemenea, noua legislaţie pare să fi influenţat disponibilitatea ciupercilor şi volumul total al vânzărilor prin internet.
However, there are also signs that online retailers have responded by switching to uncontrolled and possibly in some cases more toxic alternatives.
Există însă şi semne că vânzătorii on-line au reacţionat la aceasta prin promovarea unor alternative nereglementate şi în unele cazuri mai periculoase.
Drugs in focus
Drogurile în obiectiv
1st issue 2007
Ediţia I 2007
Who are the consumers?
Cine sunt consumatorii?
Hallucinogenic mushrooms were among the first psychoactive substances consumed by man.
Ciupercile halucinogene au fost printre primele substanţe psihoactive consumate de om.
Today they present us with a new dilemma – how do we effectively control the supply of a complex group of naturally occurring products being promoted and sold in what has become a global marketplace where regulatory actions may simply result in suppliers switching to alternative and possibly even more damaging products?
Astăzi ele ne pun în faţa unei noi dileme – cum putem controla în mod eficient oferta de astfel de substanţe complexe, produse natural, pe o piaţă dezvoltată la nivel mondial, în care demersurile de reglementare pot, pur şi simplu, reorienta furnizorii spre produse alternative mult mai dăunătoare.
In Europe, the use of hallucinogenic mushrooms for recreational purposes first emerged in the late 1950s but diffusion at that time was limited to small esoteric groups (such as beat poets).
În Europa, consumul ciupercilor halucinogene în scop recreativ a apărut pentru prima dată la sfârşitul anilor 1950, dar în acea epocă răspândirea se limita la grupuri restrânse ezoterice (de exemplu poeţii generaţiei „beat”).
Diffusion among recreational drug users was gradual until sales by smart shops and market stalls provided a channel for more rapid diffusion during the late 1990s and early 2000s.
Răspândirea în rândul consumatorilor de droguri recreative s-a produs treptat până când vânzările în „magazine inteligente” şi în pieţe au condus la o răspândire mai rapidă la sfârşitul anilor 1990 şi începutul mileniului actual.
Hallucinogenic mushrooms grow wild in many parts of Europe, but the information available suggests that most mushrooms used for their psychoactive properties are cultivated rather than picked wild.
Ciupercile halucinogene cresc în mod natural în multe locuri din Europa, dar informaţiile disponibile sugerează că majoritatea ciupercilor căutate pentru proprietăţile lor psihoactive sunt mai curând cultivate decât culese din natură.
Mushrooms are sold both as fresh and dried products and for home cultivation using mushroom prints, spawnbags and growkits.
Ciupercile se vând proaspete sau uscate şi sub formă de miceliu, saci de cultură sau material de înmulţire destinate cultivării în gospodărie.
The ESPAD school surveys conducted in 2003 report that the rates of 15 to 16 year old school students who perceive that hallucinogenic mushrooms are ‘very’ or ‘fairly easy’ to obtain range from 4% to 28%.
Studiile ESPAD derulate în şcoli în 2003 au arătat că procentul elevilor de 15 – 16 ani care consideră că ciupercile halucinogene sunt „foarte uşor” sau „destul de uşor” de obţinut variază între 4 şi 28%.
Under 10% of students in Cyprus, Finland, Greece, Hungary, Latvia, Lithuania, Romania and Turkey report easy access to hallucinogenic mushrooms and over 20% of students in the Czech Republic, Ireland, Italy, Poland and the United Kingdom report easy access.
Mai puţin de 10% dintre elevii din Cipru, Finlanda, Grecia, Ungaria, Letonia, Lituania, România şi Turcia au declarat că pot obţine uşor ciuperci halucinogene şi peste 20% dintre elevii din Cehia, Irlanda, Italia, Polonia şi Regatul Unit au arătat că acestea sunt uşor accesibile.
EMCDDA identified a total number of 39 online shops that sell hallucinogenic mushroom products.
desfac produse obţinute din ciuperci halucinogene.
Most of these online shops (31 or 82%) are based in the Netherlands.
Majoritatea acestor magazine virtuale (31, reprezentând 82%) au sediul în Ţările de Jos.
The remaining sites included four Austrian online shops, two German sites, a United Kingdom site linked to a Dutch online shop and a Polish site.
Restul adreselor au inclus patru magazine virtuale din Austria, două din Germania, un site din Regatul Unit conectat la un magazin virtual din Ţările de Jos şi un site din Polonia.
Many sites are multilingual (mainly with English, French and German options) and the majority offer international shipping.
Multe site-uri sunt poliglote (oferind ca opţiuni în special limbile engleză, franceză şi germană) şi majoritatea oferă posibilităţi de expediere internaţională.
Compared with cannabis, the most commonly used illicit substance in the EU, far fewer people have used hallucinogenic mushrooms.
Comparativ cu cannabis-ul, substanţa ilicită folosită cel mai frecvent în UE, mult mai puţine persoane au consumat ciuperci halucinogene.
Among young people aged 15 to 24 years old in 12 EU Member States, the proportion who have ever used hallucinogenic mushrooms ranges from less than 1% to 8%.
Procentul tinerilor cu vârste cuprinse între 15 şi 24 de ani din 12 state membre ale UE, care au consumat cel puţin o dată în viaţă ciuperci halucinogene, variază de la sub 1% până la 8%.
Among school students aged 15 to 16 years, in some countries, experimentation with hallucinogenic mushrooms appears to equal that with ecstasy.
Numărul celor care au încercat ciuperci halucinogene în rândul elevilor de 15 - 16 ani din unele ţări, pare să egaleze numărul celor care au încercat Ecstasy.
Repeated or regular use of mushrooms is reportedly considerably lower than for stimulant drugs such as cocaine and amphetamine.
Consumul autodeclarat de ciuperci halucinogene, repetat sau regulat, este considerabil mai scăzut decât cel de droguri stimulente precum cocaina şi amfetaminele.
As with the other main type of hallucinogenic drug, LSD, young people who experiment with mushrooms generally do not go on to become frequent or regular users.
În mod similar consumului de LSD, un alt tip principal de droguri halucinogene, în general tinerii care încearcă să consume ciuperci nu continuă consumul în mod frecvent sau regulat.
Information about health risks associated with hallucinogenic mushroom use varies between online shops.
Cantitatea de informaţii despre riscurile consumului de ciuperci halucinogene pentru sănătate variază de la un magazin virtual la altul.
Most online mushroom shops warn against using hallucinogenic mushrooms when taking medication or in combination with alcohol or other drugs.
Majoritatea magazinelor virtuale de ciuperci halucinogene avertizează împotriva consumului de astfel de ciuperci în timpul tratamentelor cu alte medicamente sau în combinaţie cu alcool sau alte droguri.
However, one in three shops give no warning about the dangers of hallucinogen use to sufferers of depression or psychosis.
Cu toate acestea, un magazin din trei nu avertizează în nici un fel cu privire la pericolul consumului de halucinogene pentru cei care suferă de depresie sau psihoze.
Only half of the online shops provide information on dosage and safe use practices.
Numai jumătate dintre magazinele virtuale oferă informaţii cu privire la dozaj şi practicile de utilizare în condiţii de siguranţă.
Health risks
Riscurile pentru sănătate
The sale of hallucinogenic mushrooms by smart shops and market stalls in the Netherlands and the United Kingdom appears to have played an important role in facilitating the use of mushrooms during the late 1990s.
Se pare că vânzările de ciuperci halucinogene în „magazinele inteligente” şi în pieţele din Ţările de Jos şi Regatul Unit au avut un rol important în facilitarea consumului de ciuperci la sfârşitul anilor 1990.
While exact figures on the revenue from sales of hallucinogenic mushrooms by retailers are not available, information mainly from these two countries provides an indication of the economic interest driving this product.
Deşi nu se cunosc cifrele exacte ale veniturilor obţinute de către comercianţi din vânzarea ciupercilor halucinogene, informaţiile obţinute mai ales din aceste două ţări oferă indicii asupra interesului economic care determină promovarea acestui produs.
For example, in 2000 it was estimated that magic mushrooms make up 50% of smart shops’ turnover.
De exemplu, în anul 2000, s-a estimat că ciupercile magice reprezintă 50% din cifra de afaceri a unui „magazin inteligent”.