natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition, grant agreements should establish not only which activities are to be undertaken, but also the desired results of those activities, the targetgroupsandhowtheresults willbeusedinasustainable manner after project completion;
În plus, acordurile de finanţare ar trebui să stabilească nu doaractivităţilecarevorfiîntreprinse,cișirezultatele doriteale activităţilorîncauză,grupurile-ţintăși modulîncarerezultatele vorfi utilizate durabil dupăîncheierea proiectului;
• settingquantifiedtargetsandperformanceindicators wherever possiblein ordertofacilitatethe monitoring of progresstowards objectives;
• stabilirea de obiective cuantificate și de indicatori de performanţă cuantificaţi cât mai frecvent posibil, pentru a facilita monitorizarea gradului deîndeplinire a obiectivelor;
• evaluating projectsex post in order to improve the design of forthcoming projects (and putative successor programmes) by applying ‘lessonslearnt’.
• evaluareaex post a proiectelor, în vederea îmbunătăţirii conceperii proiectelorviitoare(șiaposibilelorprogramesuccesoare),prin aplicarea„învăţămintelor desprinse”.
Finally, the Commission should fully exploit the existing PHP (2008–13) funding mechanisms for networks (ie. operating grants) in the current programming period,sincethey are moresuitableforsuch activities than grantsfor actions. For service contracts, the Commission should make use of theincreased ceiling(20 % rather than 10 % of the avail-ablebudget)tocarryoutactivitiescontributingtopolicydevelop-ment.
Înfine, Comisia artrebui săfructifice pe deplinîn perioada de programare actuală mecanismele de finanţare oferite pentru reţele prin programul 2008-2013 (subvenţiile de funcţionare), întrucât aceste mecanisme sunt mai adecvate pentru acest tip de activităţi în raport cu subvenţiile pentruacţiuni.Înceeace priveștecontractele deservicii, Comisiaar trebuisăfructifice plafonul mai generosexistentacum(20 %faţă de 10 % din bugetul disponibil) pentru a desfășura activităţi care contribuie la dezvoltarea de politici.
However,this willrequirea morerigorousdefinitionofterms ofreferencethanin callsfor proposals.
Acest fapt ar solicita însă o definire mai riguroasă atermenilor dereferinţă decâtîn cazul cererilor de propuneri.
This is a method of cooperation
Aceasta este o metodă de
The PHP was set very broad and ambitious objectives that contrasted sharply withthelimited meansatitsdisposal.Thisimbalancehas widenedfurthersincethe current PHP(2008–13) waslaunched.
PSP a avut obiective foarte generale și ambiţioase, care contrastau puter-niccu mijloacelelimitateaflateladispoziţiasa. Acestdezechilibru a devenitși mai pronunţat odatăculansarea programului actual de sănătate publică(2008-2013).
based on the principle of voluntary intergovernmental cooperation.
cooperare bazată pe principiul cooperării interguvernamentale voluntare.
It relies in particular on mutual learning, benchmarking and the sharing of best practice.
Ea se bazează, în principal, pe învăţarea reciprocă, pe elaborarea de puncte de referinţă și pe schimbul de bune practici.
The Court calls into question the utility of certain components of European public health programmes such as the PHP.
Curtea pune sub semnul întrebării utilitatea anumitor componente ale programelor europene de sănătate publică detipul PSP.
The audit suggests that it is difficult for such programmes to have a demonstrable impact on citizens’ health.
Rezultatele auditului sugerează că este dificil ca asemenea programe să producă un impact demonstrabil la nivelul sănătăţii cetăţenilor.
Where there is‘European added value’, it lies pri-marilyin enablingintermediaries to network and to exchange‘good practice’ withaviewtocomplementingnationalprogrammesand activities. Moreover, the Court notes the existence of cooperation mechanisms such as the ‘open method of coordination’ which permits such networking and exchanges.
„Valoarea adăugată europeană” obţinută constăîn principalîn crearea unui cadru pentrustabilireadecontacteîntreintermediarișipentruschimbul de „bune practici”între aceștia,în vederea unei acţiuni complemen-tareînraport cu programele și activităţile naţionale.În plus, Curtea remarcăexistenţaunor mecanismedecooperareprecum„metoda deschisă de coordonare”, aceasta permiţând astfel de contacte și de schimburi.
For the period after 2013, the European Parliament, the Council and the Commission should reconsider the scope for EU public healthactivi-ties and the approach to EUfundingin this area.
Pentru perioada post-2013, Parlamentul European, Consiliulși Comi-siaartrebuisăreconsideresferadecuprindereaactivităţilor UEîn materiedesănătatepublică,precumșiabordareafaţădefinanţarea UE din acest domeniu.
This should be done bearingin mindthe budgetary meansavailableandtheexistence of other cooperation mechanisms (such as the ‘open method of coordina-tion’41)asa meansoffacilitatingcollaborationandtheexchangeof information amongstakeholdersthroughout Europe.
Acest demers dereflecţie artrebuisă aibăloc păstrându-seînvedere mijloacelebugetaredisponibileșiexistenţa altor mecanismedecooperare(cumarfi„metodadeschisădecoor-donare”41) pentrufacilitareacolaborăriiși aschimbului deinformaţii între părţileinteresate de peteritoriul Europei.
The current budget review provides a first occasion for this reflection process.
Procesulactualdeanalizăabugetului(budgetreview)furnizează o primă ocazie pentru acest proces dereflecţie.
This report was adopted by the Court of Auditors in Luxembourg at its meeting of 5 March 2009.
Prezentul raport a fost adoptat de Curtea de Conturi la Luxemburg, în ședinţasa din 5 martie 2009.
Fo or the te Cou
Pe nt tru ru Cu
Court t o of Aud ud ito tors s
Cu r r tea tea de de Con
Topic
PSP 20032007 COMPONENTA„FACTORIDETERMINANŢIPENTRUSĂNĂTATE”
PHP 2003 07 ‘HEALTHDETERMINANTS’STRAND FUNDED PROJECTS BY TOPIC
Domeniu n an ţate na nţ at e/ sub domeniu n an ţate na nţ at e/ sub domeniu n an ţate na nţ at e/ sub domeniu n an ţate na nţ at e/ sub domeniu n an ţate na nţ at e/ sub domeniu na nţ at e/ sub domeniu de acţiune n an ţate
Projects funded
Proiecte
Number of action areas
Numărul de subdomenii de acţiune
Total projects funded
Total proiecte
Total number of action areas
Total subdomenii de acţiune
Total funded projects/action areas
Total proiecte
PHP ‘HEALTH DETERMINANTS’ STRAND ANALYSIS OF SIX POLICY AREAS
PSP COMPONENTA „FACTORI DETERMINANŢI PENTRU SĂNĂTATE” ANALIZA A ȘASE DOMENII DE POLITICI
In December 2004 the European Council endorsed the EU drugs strategy (2005–12), a framework for two consecutive four-year action plans on drugs. The strategy’s two general aims cover public health (prevention of drug use, harm reduction and treatment) and security (enforcement oflaws prohibiting drug production andtrafficking).
În decembrie 2004, Consiliul European și-a exprimat aprobarea pentru Strategia UE privind drogurile (2005-2012), un cadru pentru două pla-nurideacţiuneconsecutivereferitoareladroguri,fiecaredintre acesteacuoduratădepatruani.Celedouăobiectivegeneraleale strategiei vizează sănătatea publică(prevenirea consumului de droguri, reducerea fenomenelor nocive asociate consumului de droguri/harmreductionșitratamentul)șisecuritatea(punereaînaplicare alegilorcareinterzicproducţiașitraficuldedroguri).Lanivelul UE, DGSANCOeste unactor minorîncadrul politicilor privind drogurile.
DG SANCOis a minor player in drugs policy at EU level. Policy development is led by DG JLS, and the bulk of projectfunding goes to research projects managed by DG RTD and DG TREN.
Dezvoltareadepoliticiestecondusăde DGJLS,iarcea mai mareparteafinanţăriideproiecterevineproiectelordecercetare gestionate de DG RTDși DG TREN.
A Drugs Prevention and Information Programme has been set upfor 2007–13 andis managed by DG JLS(budget21 millioneuro).Thishassimilarobjectivesandtarget participantstothe PHP.
Pentru perioada 2007-2013 afost creatunprogramdeprevenireșiinformarecuprivirelaconsumul dedroguri,acestafiindgestionatde DGJLS(cuunbugetde21de milioane de euro).
The European Monitoring Centre for Drugs and Drugs Addiction (EMCDDA) provides the EU and its Member States withacommoninformation framework on drugs.
Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie (OEDT) pune la dispoziţia UE și a statelor sale membre un cadru comun de informare cu privirela droguri.
The EMCDDA collects information on all aspects of drug use based on a network of national monitoring centres.
OEDT colecteazăinformaţiireferitoarelatoate aspectele privind consumul de droguri, pe baza unei reţele de centre de monitorizare naţionale.
It has alsoset up a database of best practicesin drug prevention.
Observatorul a creat, de asemenea, o bază de date a celor mai bune practici în materie de prevenire a consumului de droguri.
The drugs projects funded from the PHP were few in number and covered a wide range of aspects and contexts of the drugs problem.
Proiectele finanţate prin PSP cu privire la problema drogurilor erau puţine și vizau o gamă largă de aspecte și de contexte referitoare la droguri.
However, theysharedacommonfocusonresearch/collectionofinformation and the exchange of best practices.
Cutoateacestea,proiecteleîncauzăaveauîncomunaccentulpus pe căutarea/colectarea de informaţii și pe schimbul de bune practici.
The Court noted that some of their objectivesandactivities,forexample datacollectionandset-ting up a database of best practices, overlapped with the EMCDDA’s field of activity.
Curteaaconstatatcă unele dintre obiectiveleșiactivităţileacestor proiecte, de exemplu colectarea de informaţii și înfiinţarea unei baze dedateacelor maibunepractici,sesuprapuneaucudomeniulde activitate al OEDT.
They could be carried out more cost/time-efficiently by the EMCDDA.
Aceste activităţi puteau fi desfășurate într-o manieră maieficientă din punct devederealcosturilor/duratei decătre OEDT.
In view of the existence of the EMCDDA and the dedicated Drugs Prevention and Information Programme, the value of including drugs projects in the EU’s health programmes should be reconsidered.
Avândînvedereexistenţa OEDTșiaprogramuluispecializat de prevenire și informare cu privire la consumul de droguri, ar trebui reanalizată valoarea includerii proiectelor privind drogurile în cadrul programelor UE din domeniulsănătăţii.
Alcohol is more difficult to tackle as a health topic than other addiction-relatedhealthdeterminants,becauseitissociallyacceptableand does not pose a health risk as such if consumed moderately.
Alcoolul reprezintă un aspect de sănătate mai dificil de abordat faţă de alţi factori deinfluenţăasuprasănătăţiicaresuntlegaţi de dependenţă, întrucâtacestaestetolerat din punct devederesocialși,însine, nu presupune riscuri la adresa sănătăţii dacă este consumat cu moderaţie.
However, harmful alcohol consumption is estimated to be responsible for about 10 % ofthetotal disease burden, as well ascreating or aggravating othersocialoreconomicproblemssuchasaccidentsandviolence.
Cu toate acestea, se estimează că aproximativ 10 % din totalul morbidităţii (al proporţiei de afectare de către boli) este cauzat de consumul dăunătordealcool,acestacreândsauagravând,deasemenea,alte probleme sociale sau economice, cum ar fi accidentele și violenţa.
The most(cost-)effectivealcoholcontrolpoliciesarelegalrestric-tions, which come under the remit of Member States (higher purchase tax,reducedavailabilityand measurestocombat drink-drivingand underage drinking).
Cele mai eficace politici de control asupra alcoolului(sau cele mai eficace din punct devederealcosturilor)suntrestricţiile de naturăjuridică, careţin deresponsabilitateastatelor membre(taxe mai marila cumpărare, disponibilitate redusă și măsuri de combatere a consumului de alcoolla volan și a consumului de alcool de către minori).
In June 2007 the EC set up a European Alcoholand Health Forum withrepresentatives from the business sector (alcohol producers, the advertising industry, the media, retailers and caterers) and public health and civil society organisations.
Membriiforu-muluisuntinvitaţisăseangajezeîn direcţiaintensificăriiacţiunilor dereducereaefectelornegativelegatedealcool,deexempluprin promovarea comunicărilor comercialeresponsabile.
The PHP projects addressing alcohol were characterised by a great deal ofoverlapinthepartnersinvolvedandtheinformationproduced. Three of the five projects in the sample collected data and produced reports on the alcohol policy situation in each EU Member State.
Proiectele PSP privind alcoolul erau caracterizate de un grad ridicat de suprapunerea partenerilorimplicaţișiainformaţiilor produse.Trei dintrecelecinci proiecte din eșantioncolectauinformaţiiși emiteau rapoarte privindsituaţia politiciireferitoarela alcool dinfiecarestat membru al UE.
Meanwhile, a major comprehensive report on‘Alcohol in Europe’ was produced for the Commission, as wellasareportentitled‘Alcohol policies in EU Member States and Norway’, which was produced using funding from the former Community Action Programme on Health Promotion.
În același timp, a fost elaborat, pentru Comisie, un raport voluminos și cuprinzător privind „alcoolul în Europa” și, de asemenea, a fost redactat un raport denumit Alcohol policiesin EU Member States and Norway(Politiciprivindalcoolulînstatele membreale UEșiîn Norvegia), produs pe bazafinanţării din parteafostului program de acţiunecomunitarăîn domeniul promovăriisănătăţii.
This overlap can be explained by the absence of an EU alcoholstrategyto orientate prioritiesinthe years before 2006 and thelack of a mapping exercise of previous activitiesinthisfield.
Aceastăsupra-punere poatefi explicată prinlipsa uneistrategii UE privind alcoolul care să orienteze priorităţile din domeniu în perioada anterioară anului 2006 și a unui demers prin care să se determine situaţia activităţilor întreprinse anteriorîn domeniu.
According to WHO, tobacco use is a leading cause of preventable pre-maturedeathinthe worldtoday.The most(cost-)effectivehealth promotion measure in connection with tobacco is legislation (higher purchasetax,restrictions onsmokinginthe workplace,advertising bans), which should be combined with consumer education through health warnings and campaigns.
Cea mai eficace măsură de promovare a sănătăţiiîn ceea ce privește tutunul (sau cea mai eficace din punct de vedere al costurilor) o constituie legislaţia (taxe mai mari la cumpărare, restricţii privind fumatul la locul de muncă, interdicţii de publicitate), care ar trebui combinată cu educarea consumatorilor, prin intermediul avertismentelor și al campaniilorreferitoarela sănătate.
Community support for anti-tobacco organisations began as early as 1987 with the Europe Against Cancer programme.
Comunitatea a susţinut organizaţiile antitutun încă din 1987, prin programul Europe Against Cancer(Europaîmpotrivacancerului).
More recently, the Green Paper ‘Towards a Europe free from tobacco smoke: policy options at EUlevel’ was published atthe beginning of 2007.
Mairecent,laînceputullui 2007, afost publicată cartea verde „Către o Europă fără fum de tutun: opţiuni privind politicile comunitare”.
Thislegislative action has been accompanied by Communitysupport for Europe-wide preventionandcessationactions,in which the PHP projects are a minor budgetary player.
Această acţiune legislativă a fost însoţită de sprijinul Comunităţii pentru acţiuni de prevenire și derenunţarelafumat desfășuratela scară europeană, în cadrul cărora proiectele PSP reprezintă un actor bugetar minor.
More important programmes are publicanti-smokingcampaignsfinanced bythe Community Tobacco Fund, which derives its resources from a levy on subsidies awarded to the EU’s tobacco producers.To date the Tobacco Fund hasfinanced two large awareness-raising campaigns.
Programele mai importante sunt campaniile publice antifumat finanţate de Fondul comunitar pentrututun, alecăruiresurse provin dintaxa pesubvenţiile acordate producătorilor de tutun de pe teritoriul UE. Fondul pentru tutun afinanţat pânăîn prezent două campanii ample de sensibilizare.
The latest campaign, ‘HELP — Foralife withouttobacco’, waslaunchedin2005 withabudgetof 72 million euro overfour years.It was devisedfor the Commission by aconsortium of health experts and PR professionals,andincludesa roadshow and TV spots broadcastin all EU Member States.
Cea mai recentă, „HELP – Pentru o viaţă fără tutun”, a fost lansată în 2005, cu un buget de 72 de milioane de euro pentru o perioadă de patru ani. Campania a fost concepută pentru Comisie de un consorţiu de experţi din domeniul sănătăţii și de specialiști în relaţii publice, incluzând un turneu de promovare și clipuri publicitare transmise pe canalele TV în toate statele membre.
The tobacco projects financed from the PHP consisted mainly of two large networks which had already been receiving funding since 1996 underthe predecessoraction programmes.
Proiectele privind tutunul finanţate cu ajutorul PSP au constat în principal în două reţele extinse, finanţate încă din 1996 în cadrul programelor de acţiune anterioare.
One dealt withsmoking preventioningeneral,but withastrongfocusontobacco-control advocacy andlobbying, andthe otherfocused on young people.
Una dintre acestereţele viza prevenireafumatuluiîn general, axându-se însă puternic pe susţinerea și promovarea controlului asupra tutunului, iar cealaltă se adresa tinerilor.
As thesenetworks werenotofficiallyeligibleforfinancing,they were turned into ‘framework projects’ coordinating several sub-projects. In 2005 this structure was abandoned, and some sub-projects continued asstand-alones.
Întrucât aceste reţele nu erau în mod oficial eligibile pentru finanţare, ele au fost transformate în „proiecte-cadru” de coordonare a mai multor subproiecte.În 2005, această structură afost abandonată, unele subproiecte continuând în mod de sine stătător.
Whilethe effect ofthe PHP projectsis not measurable,the Commu-nityfundingindirectly enabled the general network andits member organisationstoconductsuccessfultobacco-controladvocacyand lobbying activities at both EU and national level.
Deși efectul „proiectelor” PSP nu este măsurabil, finanţarea comunitară a permis în mod indirect reţelei cu orientare generală și organizaţiilor membre ale acesteia să desfășoare activităţi de succes privind susţinerea și promovarea controlului asupra tutunului, atâtla nivelul UE, cât și la nivel naţional.
One example is recent legislation in several Member States banning smoking in public places.
Un exemplu în acest sens este legislaţia recentă din câteva state membre deinterzicere afumatuluiînlocurile publice.
NUTRITION AND PHYSICAL ACTIVITY
ALIMENTAŢIA ȘI ACTIVITATEA FIZICĂ
‘The Commission will continue to support the monitoring function through its projects under the Public Health Programme, which support networking actions and sharing of information in the area of good practice in nutrition and physical activity, and obesity prevention.’ (White Paper, p. 9).
Nu este menţionat decât o singură dată: „Comisia va continua să susţină funcţia de monitorizare prin intermediul proiectelor sale în cadrul Programului de sănătate publică, care sprijină stabilirea reţelelor și schimbul de informaţii în domeniul bunei practici legate de alimentaţie și activitatea fizică și de prevenire a obezităţii” (cartea albă, p. 11).
Rising public concern about the increasing obesity rate, especially among children, has been reflectedin several Commission actionsin recent years.
Intensificarea preocupării existente la nivelul opiniei publice cu privire la rata din ce în ce mai mare a obezităţii, în special în rândul copiilor, s-areflectatîn mai multeacţiuniale Comisiei din ultimiiani.
In 2006 the Commission published the White Paper ‘A strategy for Europe on nutrition, overweight and obesity-related health issues’.
Comisia a publicat,în 2006,cartea albă„Strategie pentru Europa privind problemeledesănătatelegatedealimentaţie,excesuldegreutate șiobezitate”.
A keytoolforimplementingthisstrategyisthe EU Platform on Diet, Physical Activity and Health, which was establishedin 2005 asaforumforstakeholdersfromcivilsocietyandindustry whoare willingtocommitthemselvestotakingstepsthatcanreduce obesity.
Uninstrument-cheiedepunereînaplicareaacestei strategii constă în Platforma UE pentru alimentaţie, activitate fizică și sănătate,instituităîn 2005 sub formă de forum al părţilorinteresate dinsocietateacivilășidinindustriadeprofilcaresuntdispusesă seangajezeîndirecţialuăriide măsuricarepotreduceobezitatea.
Member State authorities arelinkedin the European Network on Nutrition and Physical Activity.
Autorităţilestatelor membre sunt interconectate în cadrul Reţelei europene privind alimentaţia și activitatea fizică.
To further the exchange of policy ideas and practices between Member States,in 2007the Commission also set up a high-level group focused on nutrition and physical activityrelated healthissues.
În vederea extinderii schimburilor deidei și de practicireferitoarela politiciîntre statele membre, Comisia ainstituit, de asemenea,în 2007, un „grupla nivel înalt”carese ocupă de probleme desănătatelegate dealimentaţie și de activitateafizică.
Apartfromthese platforms,the strategy emphasises EU activitiesin relatedpolicyareassuchasconsumerpolicy(labelling),agricul-ture(distribution offruitinschools) and urban transport (stimulating physical activity).
În afară de aceste platforme, strategia pune accentul pe activităţile UE din domenii conexe de politici, cum arfi politicile privind consumatorii (etichetarea), agricultura (distribuirea de fructe în școli) și transportul urban(stimularea activităţiifizice).
The PHP plays only a very limited role in the strategy1.
PSP nujoacă decât unrolfoarte limitatîn cadrul acesteistrategii1.
There are not many PHP projects in the area of nutrition and physical activity, andthey have very diverse objectives and activities, which gives a fragmented picture.
În domeniul alimentaţiei și activităţii fizice nu există prea multe proiecte PSP,cele existente având obiectiveși activităţifoarte diferite,ceea cecreeazăoimaginefragmentată.0seriedeproiecteindividuale auditatefienureușeausădemonstrezeobţinereaunorrezultate, fiefurnizau ovaloareadăugatăeuropeanăscăzută.
For example, one project wasfunded withthe purpose offind-ing partnersfor afollow-up project, a proposalfor which was never submitted.
Un altreilea proiect finanţa activităţi care aveau cateme alimentaţia și activitateafizică șicare erau puseîn aplicareindividualîntr-oserie deșcoli decătre partenerii de proiect.
Another project, a study on the impact of food marketing tochildren, wasfoundbytheauditorstopartlyduplicateasimilar WHOstudy.Athirdprojectfinancedactivities which wereimple-mentedindividually by the project partners,in a number of schools, aroundthethemesofnutritionandphysicalactivity.Theselocal activities were devised bythechildrenthemselvestoincreasetheir commitment and could be anything from organising a sports festival in the park to decorating the school walls with pictures of fruit.
Aceste activităţi locale erau elaborate de copiii înșiși în vederea sporirii angajamentului acestora și puteau lua orice formă, dela organizarea defestivalurisportiveîn parcla decorarea pereţilor școlii cu imagini ale fructelor.
While this mighthavesomehealthimpactintheparticipatingschools, the EAV and the need for EU funding for these local activities are questionable.
Deși aceste activităţi ar putea avea un anumit impact asupra sănătăţii în școlile participante, valoarea adăugată europeană și necesitatea utilizării de fonduri UE pentru aceste activităţilocalesunt discutabile.
SEXUAL AND REPRODUCTIVE HEALTH
SĂNĂTATEA SEXUALĂ ȘI A REPRODUCERII
Since its emergence in the
De la apariţia bolii în anii ‘80,
The PHP marked a break from the Commission’s ‘disease-specific’ approach(which had characterisedits 1996–2002 AIDS/communica-ble diseases programme).
PSP a adus cu sine o îndepărtare de la abordarea „axată pe boli individuale” a Comisiei(care a caracterizat programul acesteia privind SIDA/bolile transmisibile pentru perioada 1996-2002).
The sexual and reproductive health policy area has become broader.
Domeniul de politici privind sănătatea sexuală și areproducerii sa extins.
However, HIV/AIDS is still the focus of most projectsinthis area2.
Cutoate acestea, HIV/SIDA continuă să rămână preocuparea centrală a majorităţii proiectelor din acest domeniu2.
1980s, HIV/AIDS has caused more than 25 million deaths worldwide.
HIV/SIDA a cauzat peste 25 de milioane de decese la nivel mondial.