natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Since 1999, 233 shipments involving over 14 316 tonnes of the substance have been stopped or seized because of concerns over the legitimacy of the orders or the end-users, and diversions were identified. In 2004, 1.4 tonnes of potassium permanganate was seized in Europe, mainly in the Russian Federation, followed by Romania and Ukraine (144) (INCB, 2006b).
Din 1999, 233 de transporturi în care au fost implicate peste 14 316 tone de substan†e au fost oprite sau capturate pe motiv c≤ legitimitatea comenzilor sau a utilizatorilor finali era pus≤ la îndoial≤ ªi au fost identificate deturn≤ri.
Indeed, although the illicit manufacture of cocaine
În 2004, sau capturat 1,4 tone de
) See Table PPP-7 in the 2006 statistical bulletin.)
) Precursor folosit în fabricarea cocainei ªi inclus în Tabelul I din Conven†ia din 1988.)
Over the period 1999–2004, data on cocaine purity were available for at least three consecutive years in Belgium, the Czech Republic, Denmark, Germany,
Aceste date nu includ cantit≤†ile implicate în transporturile oprite.
Estonia, Spain, France, Ireland, Italy, Latvia, Lithuania, Luxembourg, Hungary, the Netherlands, Austria, Portugal, Slovakia, the United Kingdom and Norway.(143) Precursor used in the manufacture of cocaine and scheduled under Table I of the 1988 convention.(144) These data do not include quantities involved in stopped shipments.(145) Based on a weighted average of national figures; more details in footnote (53).(146) For detailed figures for each country, see the table in ’General population surveys of drug use’ in the 2006 statistical bulletin.
(145) Pe baza mediei ponderate a cifrelor la nivel na†ional; mai multe detalii în nota de subsol nr. (534).(146) Pentru cifre detaliate pentru fiecare †arÐ, vezi tabelul din studiul „Anchete privind consumul de droguri la nivelul întregii popula†ii” din Buletinul statistic din 2006.
Figure 6: Last year prevalence of cocaine use among all adults (aged 15–64) and young adults (aged 15–34 and 15–24)
Figura 6: Prevalen†a consumului de cocain≤ în ultimul an în rândul tuturor adul†ilor (15–64 ani) ªi în rândul adul†ilor tineri (15–34 ani ªi 15–24 ani)
See Tables GPS-8, GPS-11 and GPS-18 in the 2006 statistical bulletin for further information.Sources: Reitox national reports (2005), taken from population surveys, reports or scientific articles.
Pentru informa†ii suplimentare, vezi tabelele GPS-8, GPS-11 ªi GPS-18 din Buletinul statistic 2006.
Among the general population, cocaine use seems to be occasional, occurring mainly at weekends and in recreational settings (bars and discos), where it can reach high levels.
Surse: Rapoartele na†ionale Reitox (2005), preluate din anchete asupra popula†iei, rapoarte ªi articole ªtiin†ifice.
Chapter 5: Cocaine and crack cocaine the previous 30 days.
Spre exemplu, 2–4 % dintre b≤rba†ii cu vârstele cuprinse între 15-24 ani din Spania, Italia, Regatul Unit ªi Bulgaria (148) au raportat c≤ au consumat cocaina în ultimele 30 de zile.
A rough estimate of current cocaine use in Europe would be about 1.5 million adults aged 15–64 years (80 % in the age range 15–34 years).
O estimare brut≤ a consumului actual de cocain≤ în Europa ar fi de aproximativ 1,5 milioane de adul†i cu vârstele cuprinse între 15-64 ani (80 % în grupa de vârst≤ 15-34 de ani).
This can be considered as a minimum estimate, given probable under-reporting.
Aceasta poate fi considerat≤ o estimare minim≤, înregistr≤rile fiind probabil mai mici decât datele reale.
data from diverse sources (e.g. market indicators, treatment demands, deaths).
De mai mul†i ani exist≤ avertismente privind creªterea consumului de cocain≤ în Europa, pe baza datelor din diferite surse (de exemplu, indicatori ai pie†ei, cereri de tratament, decese).
Although the available information on cocaine trends among the population is improving as more countries carry out repeated surveys, the data are still limited.
Deªi informa†iile existente privind tendin†ele consumului de cocain≤ în rândul popula†iei se amelioreaz≤, pe m≤sur≤ ce tot mai multe †≤ri realizeaz≤ sondaje repetate, datele sunt înc≤ limitate.
In the case of cocaine, added difficulties are the lower prevalence levels and the probable under-reporting of use.
În cazul cocainei, dificult≤†i suplimentare le constituie nivelurile prevalen†ei ªi posibila raportare incomplet≤ a consumului.
Recent cocaine use (last year) increased markedly in the second half of the 1990s among young adults in the United Kingdom, until 2000, and in Spain, until 2001, with an apparent stabilisation in recent years.
Consumul recent de cocain≤ (în ultimul an) a înregistrat o creªtere marcat≤ în a doua jum≤tate a anilor 1990 în rândul tinerilor adul†i din Regatul Unit, pân≤ în 2000, ªi în Spania, pân≤ în 2001, cu o aparent≤ stabilizare în ultimii ani.
In Germany, a moderate increase was observed over the 1990s, but the figures have remained stable in recent years, at levels clearly lower than in Spain and the United Kingdom (Figure 7).
In Germania, sa observat o creªtere moderat≤ pe parcursul anilor 1990, ins≤ cifrele au r≤mas stabile în ultimii ani, la niveluri în mod evident mai sc≤zute decât în Spania ªi în Regatul Unit (Figura 7).
Moderate increases in last year use have been observed in Denmark (up to 2000), Italy, Hungary, the Netherlands (up to 2001) and Norway.
Sau observat creªteri moderate în ultimul an, în Danemarca (pân≤ în 2000), Italia, Ungaria, ¬≤rile de Jos (pân≤ în 2001) ªi în Norvegia.
This trend needs to be interpreted carefully as it is based on only two surveys in each country.
Aceast≤ tendin†≤ trebuie interpretat≤ cu precau†ie deoarece se bazeaz≤ numai pe dou≤ studii în fiecare †ar≤.
Patterns of cocaine use are very different in different groups of users.
Modelele consumului de droguri sunt foarte diferite, în grupuri diverse de utilizatori.
In a European multi-city study, it was found that socially integrated cocaine users mainly snorted (95 %) the substance, while only a small fraction had smoked or injected it, but combined use of cannabis and alcohol was very common (Prinzleve et al., 2004).
În cadrul unui studiu realizat în mai multe oraªe din Europa, sa ar≤tat c≤ vasta majoritate (95 %) a persoanelor definite ca fiind consumatori integra†i social prizau substan†a ªi numai o mic≤ parte fumau sau îªi injectau substan†a, îns≤ consumul combinat de canabis ªi alcool era foarte obiªnuit (Prinzleve et al., 2004).
Among users in addiction treatment settings or in socially marginalised groups, injection was frequent, and crack use was usual in Hamburg, London and Paris, and to a lesser extent in Barcelona and Dublin.
Printre utilizatorii din locurile de tratament al dependen†ei sau în cadrul grupurilor marginalizate social, injectarea era frecvent≤, iar consumul cocainei crack era obiªnuit la Hamburg, Londra ªi Paris ªi, într-o m≤sur≤ mai mic≤, la Barcelona ªi Dublin.
Crack use among the European general population seems to be low.
Consumul de cocain≤ crack pare s≤ fie sc≤zut la nivelul întregii popula†ii a Europei.
For instance, lifetime prevalence of crack use was reported to be 0.5 % in Spain (2003) and 0.8 % in the United Kingdom (ChiviteMatthews et al., 2005).
De exemplu, rapoartele arat≤ c≤ prevalen†a consumului de cocain≤ crack pe parcursul vie†ii este de 0,5 % în Spania (2003) ªi 0,8 % în Regatul Unit (Chivite-Matthews et al., 2005).
In three countries, lifetime prevalence of crack use was surveyed in club settings and found to be even lower than heroin use (the Czech Republic 2 %, the United Kingdom 13 % and France 21 %).
În trei †≤ri, prevalen†a consumului de cocain≤ crack a fost inclus≤ în sondajul cluburilor ªi sa dovedit a fi chiar mai sc≤zut≤ decât consumul de heroin≤ (Republica Ceh≤ 2 %, Regatul Unit 13 % ªi Fran†a 21 %).
However, use of crack among marginalised groups or opioid users is a cause for concern in some cities.
Totuªi, consumul de cocain≤ crack în rândul grupurilor marginalizate social sau al consumatorilor de opiacee constituie un motiv de îngrijorare în unele oraªe.
For example, among a targeted group of 94 female street sex workers in Amsterdam, the prevalence estimate for lifetime use of crack cocaine was extremely high at 91 % (Korf, 2005, cited in the Dutch national report).
De exemplu, în cadrul unui grup †int≤ format din 94 de femei lucr≤toare sexuale de strad≤ din Amsterdam, estimarea prevalen†ei pentru consumul de cocain≤ crack pe parcursul vie†ii a fost extrem de ridicat≤, de 91 % (Korf, 2005, citat în raportul na†ional olandez).
United Kingdom (England and Wales)
Regatul Unit (Anglia ªi Tara Galilor)
Norway Germany Estonia Slovakia Hungary Finland France Greece
Norvegia Germania Estonia Slovacia Ungaria Finlanda Fran†a Grecia
(1) In Denmark, the value for 1994 corresponds to ‘hard drugs’.NB: Data are taken from the most recent national surveys available in each country at the time of reporting.
(1) În Danemarca, valoarea pentru 1994 corespunde „drogurilor tari”.NB: Datele provin din cele mai recente anchete na†ionale existente în fiecare †ar≤ la data raport≤rii.
See Table GPS-4 in the 2006 statistical bulletin for further information.Sources: Reitox national reports (2005), taken from population surveys, reports or scientific articles.
Pentru informa†ii suplimentare, vezi Tabelul GPS-4 din Buletinul statistic 2006.Surse: Rapoartele na†ionale Reitox (2005), preluate din anchete asupra popula†iei, rapoarte ªi articole ªtiin†ifice.
Treatment demand data (150
Date privind cererile de tratament (150
However, crack cocaine users may pose particular challenges for treatment services as they tend to have a more marginalised social profile than users of cocaine powder.
Totuªi, consumatorii de cocain≤ crack pot pune probleme speciale serviciilor de tratament deoarece aceªtia tind s≤ aib≤ mai mult profilul persoanelor marginalizate social decât consumatorii de praf de cocain≤.
A European study on cocaine use (powder and crack cocaine) found an association between crack use and social and mental health problems; however, the study also reported that crack cocaine use itself is not sufficient to explain the social or mental health problems (Haasen et al., 2005).
Un studiu european privind consumul de cocain≤ (praf sau cocain≤ crack) a constatat o asociere între consumul de cocain≤ crack ªi problemele sociale ªi de s≤n≤tate mental≤; totuªi, studiul a prezentat, de asemenea, faptul c≤ simplul consum de cocain≤ crack nu este suficient pentru a explica problemele sociale ªi de s≤n≤tate mental≤ (Haasen et al., 2005).
A recent study of 585 cocaine and crack clients in Scotland found that the crack users are more likely to have a longer history of problematic drug use and more involvement in criminal activities (Neale and Robertson, 2004, cited in the United Kingdom national report).
Un studiu recent pe 585 pacien†i ai tratamentului pentru dependen†≤ de cocain≤ crack realizat în Sco†ia a ar≤tat c≤ este foarte posibil ca cei care consum≤ cocain≤ crack s≤ aib≤ o istorie mai lung≤ a consumului problematic de drog ªi s≤ fie mai implica†i în infrac†iuni (Neale ªi Robertson, 2004, cita†i în raportul na†ional al Regatului Unit).
Looking at the profile of cocaine clients in outpatient settings, it appears that new clients using cocaine as their primary drug are usually older than other drug consumers: 70 % are in the 20–34 years age group with a smaller group (13 %)
Analizând profilul pacien†ilor care solicit≤ tratament pentru consumul de cocain≤ în centrele de tratament în ambulatoriu, se observ≤ c≤ noii pacien†i care solicit≤ tratament pentru consumul de cocain≤ ca drog principal sunt, de obicei, mai în vârst≤ decât ceilal†i consumatori de droguri: 70 % se încadreaz≤ în grupa cu vârst≤ de 20-34 de ani, iar un grup mai mic (13 %) îi reprezint≤ pe cei cu vârste între 35–39 de ani (156).
After opioids and cannabis, cocaine is the drug most commonly reported as the reason for entering treatment and accounts for about 8 % of all treatment demands across the EU in 2004 (151).
Dup≤ opiacee ªi canabis, cocaina este drogul cel mai des declarat ca drog principal de c≤tre cei care încep tratamentul ªi face obiectul a aproximativ 8 % din totalul cererilor de tratament din Uniunea European≤, în 2004 (151).
It should be noted that Spain, a country usually reporting high treatment demands for cocaine, has not yet provided data.
Trebuie remarcat c≤ Spania, o †ar≤ ce raporteaz≤, în mod obiªnuit, un num≤r ridicat de cereri de tratament legate de cocain≤, nu a furnizat înc≤ date.
This overall figure reflects a wide variation between countries: in most countries treatment demands related to cocaine use are quite low, but in the Netherlands (37 %) and, historically, Spain (26 % in 2002) the proportion of all clients who ask for treatment for cocaine use is far higher.
Aceast≤ cifr≤ general≤ reflect≤ varia†ii foarte mari de la o †ar≤ la alta: în majoritatea †≤rilor, num≤rul cererilor de tratament legate de consumul de cocain≤ este relativ mic, dar în ¬≤rile de Jos (37 %) ªi, în mod istoric, în Spania (20 % în 2002), ponderea din total a pacien†ilor care solicit≤ tratament pentru dependen†a de consumul de cocain≤ este de departe, cea mai mare.
In the most recent data available, a group of countries report percentages of cocaine clients among all treatment clients between 5 % and 10 % (Denmark, Germany, France, Ireland, Italy, Cyprus, Malta, the United Kingdom and Turkey), whereas in the remaining countries
Din datele cele mai recente disponibile, un grup de †≤ri raporteaz≤ procente ale pacien†ilor care solicit≤ tratament pentru dependen†a de consumul de cocain≤ între 5 % ªi 10 % din totalul pacien†ilor care solicit≤ tratament (Danemarca, Germania, Fran†a, Irlanda, Italia, Cipru, Malta, Regatul Unit ªi Turcia), în timp
See Figure TDI-2 in the 2006 statistical bulletin.)
Vezi Figura TDI-2 din Buletinul statistic 2006.)
See Table TDI-5 in the 2006 statistical bulletin; for Spain data refer to the 2002 reporting year.)
Vezi Tabelul TDI-5 din Buletinul statistic 2006; pentru Spania, datele se refer≤ la anul de raportare 2002.)
See Table TDI-4 in the 2006 statistical bulletin.)
Vezi Tabelul TDI-4 din Buletinul statistic 2006.)
See Table TDI-23 in the 2006 statistical bulletin.)
Vezi Tabelul TDI-23 din Buletinul statistic 2006.)
See Table TDI-10 in the 2006 statistical bulletin.)
Vezi Tabelul TDI-10 din Buletinul statistic 2006.
Chapter 5: Cocaine and crack cocaine users.
Capitolul 5: Cocaina ªi cocaina crack cocain≤ ca drog secundar.
A review of the literature on the responses to and effectiveness of cocaine treatment, including responses to mental health disorders among crack cocaine users, has
Dintre cei care consum≤ cocaina ca drog principal, 28 % în Italia ªi 38 % în Regatul Unit raporteaz≤ consumul de opiacee ca drog secundar.
15 8 been published recently by the EMCDDA (
Tratamentul dependen†ei de cocain≤
Combining several specific psychosocial treatment interventions is currently considered the most promising treatment option for cocaine and other psychostimulant users.
Cocaina este adesea folosit≤ în combina†ie cu un alt drog subsidiar ilicit sau licit, de multe ori canabisul (31,6 %), opiaceele (28,6 %) sau alcoolul (17,4 %) (157).
The combination of the community reinforcement approach (CRA) with contingency management has been shown to reduce cocaine use in the short term (Higgins et al., 2003; Roozen et al., 2004).
Studiile locale privind consumatorii prin injectare sugereaz≤ c≤, în unele zone, combinarea heroinei ªi a cocainei în aceeaªi injec†ie câªtig≤ în popularitate (ªi este numit≤ uneori de consumatorii prin injectare „speedballing” [ªut tare]).
In some countries, including the United States and the United Kingdom, there is currently substantial investment in building up immunotherapy treatment options by developing antibodies that can intercept cocaine in the bloodstream before it reaches the central nervous system (see box on immunotherapy for cocaine addicts).
Combinarea opiaceelor cu cocaina reiese, în prezent, din ce în ce mai mult din datele de tratament. Dintre pacien†ii care raporteaz≤ consumul principal de opiacee, 31 % în Italia, 42 % în ¬≤rile de Jos ªi 44 % în Regatul Unit raporteaz≤ consumul de
Immunotherapy for cocaine addicts
Terapie imunitar≤ pentru dependen†ii de cocain≤
CRA is an intensive treatment method that involves family, friends and other members of the client’s social network throughout the treatment and consists in training the clients to make social contacts, to improve their self-image, and to find work and rewarding leisure activities in order to establish a different lifestyle (Roozen et al., 2004).
Totuªi, în sinteza lor cuprinz≤toare privind utilizarea farmacoterapiilor pentru consumatorii de psihostimulante, Shearer ªi Gowing (2004) ajung la concluzia c≤ terapia de substitu†ie, care prezint≤ succes în cazul dependen†ei de opiacee ªi nicotin≤, ªi are poten†ialul de a atrage ªi de a re†ine consumatorii la tratament, nu a fost testat≤ înc≤ în mod corespunz≤tor la consumatorii de stimulante.
In combination with contingency management — a method that aims to influence clients’ behaviour by offering meaningful incentives, e.g. presents, vouchers or privileges for cocaine-free urine samples — positive effects on drug use and psychosocial functioning have been achieved during the treatment phase and post-treatment follow-up in cocaine-dependent outpatients,although effects on cocaine use appeared to be limited to thetreatment period (Higgins et al., 2003).
O sintez≤ a literaturii de specialitate privind r≤spunsurile la tratamentul tratamentului dependen†ei de cocain≤ ªi eficien†a acestuia, inclusiv r≤spunsurile la tulbur≤rile de s≤n≤tate mental≤ în rândul consumatorilor de cocain≤ crack, a fost publicat≤ recent de OEDT (158).
In contrast to heroin addiction, which can be treated with agonists such as methadone or antagonists such as naltrexone, there are currently no medical treatments available for cocaine addiction.
Spre deosebire de dependen†a de heroin≤, care se poate trata cu agoniªti, cum ar fi metadona, sau antagoniªti, cum ar fi naltrexona, nu exist≤ în prezent tratamente medicale pentru dependen†a de cocain≤.
The reason for this would appear to be the mechanism of action through which cocaine exerts its effects on the brain neurotransmitters dopamine and serotonin.
Acest lucru se explic≤ prin mecanismul prin care cocaina ac†ioneaz≤ asupra neurotransmi†≤torilor din creier, dopamina ªi serotonina.
Whereas heroin binds to brain opioid receptors, such as the mu receptors, and therefore mimics the action of the brain’s own endorphins, cocaine inhibits the reabsorption of dopamine (and indeed serotonin) from the neuronal synapse once it has had its effect, leading to a build-up of the transmitter, thus prolonging and strengthening its effect.
În timp ce heroina intr≤ în leg≤tur≤ cu receptorii opioizi din creier, de exemplu receptorii m, imitând, prin urmare, ac†iunea propriilor endorfine produse de creier, cocaina inhib≤ reabsorb†ia dopaminei (ªi a serotoninei) din sinapsa neuronal≤ de îndat≤ ce a ac†ionat, ducând la consolidarea transmi†≤torului, prelungindu-i ªi fortificându-i astfel efectul.
New approaches to the highly problematic groups of cocaine- and crack-using heroin users focus on harm reduction as primary treatment goal and apply behavioural therapies, in particular contingency management approaches, in combination with methadone maintenance programmes or heroin-assisted treatment (Schottenfeld et al., 2005; van den Brink, 2005; Poling et al., 2006).
În unele †≤ri, inclusiv în Statele Unite ªi în Regatul Unit, exist≤, în momentul de fa†≤, o investi†ie considerabil≤ în construirea op†iunilor de tratament de imunoterapie prin dezvoltarea de anticorpi care pot intercepta cocaina din fluxul sangvin înainte ca aceasta s≤ ajung≤ la sistemul nervos central (vezi c≤su†a privind imunoterapia pentru dependen†ii de cocain≤).
This does not necessarily mean that it is not possible to develop a medical treatment for cocaine addiction, only that it may be more difficult to do so and may involve different concepts from those used in the development of treatments for heroin dependence.
Nu înseamn≤ totuªi c≤ este imposibil≤ descoperirea unui tratament medical pentru dependen†a de cocain≤, îns≤ poate fi mai dificil ªi poate implica mai multe concepte decât cele utilizate în tratamentele pentru dependen†a de heroin≤.
One exciting strand of research is the use of immunotherapy, i.e. the development of a vaccine that would effectively ‘neutralise’ the action of cocaine by preventing the drug from reaching the brain.
O abordare foarte interesant≤ a cercet≤rilor const≤ în utilizarea terapiei imunitare, ªi anume descoperirea unui vaccin care ar putea „neutraliza” în mod eficient ac†iunea cocainei, împiedicând drogul s≤ ajung≤ la creier.
The basic concept has undergone limited testing.
Conceptul de baz≤ a fost supus unor test≤ri destul de limitate.
A vaccine developed in the United Kingdom was tested in a small number of cocaine addicts, 18 in total, over a period of 14 weeks.
Un vaccin realizat în Regatul Unit a fost testat pe un num≤r redus de dependen†i de cocain≤, în total 18 persoane, pe o perioad≤ de 14 s≤pt≤mâni.
It was found that three quarters of the vaccinated cohort of cocaine addicts were able to remain drug free for a period of three months with no untoward sideeffects.
În urma acestei experien†e, sa demonstrat c≤ trei sferturi dintre dependen†ii de cocain≤ vaccina†i au reuªit s≤ r≤mân≤ abstinen†i timp de 3 luni, f≤r≤ a avea efecte secundare severe.
In addition, after six months, both those who relapsed and those who did not stated that the feelings of euphoria were not as potent as prior to vaccination.
În plus, dup≤ 6 luni, atât cei care au reluat cât ªi cei care nu au reluat consumul, au declarat c≤ senza†iile de euforie nu sunt la fel de intense ca înainte de vaccinare.
As a result of these findings, the vaccine, known as drug–protein conjugate TA-CD, is undergoing phase 2 clinical trials.
În urma acestor descoperiri, vaccinul, cunoscut sub denumirea de vaccinul TA-CD (drog combinat cu proteine) este supus etapei a doua a testelor clinice.
An alternative immunotherapeutic approach involves the development of monoclonal antibodies to cocaine, but this has only been tested preclinically.
O abordare imunoterapeutic≤ alternativ≤ implic≤ dezvoltarea unor anticorpi monoclonari pentru cocain≤, dar aceast≤ metod≤ nu a fost înc≤ testat≤ clinic.
The potential benefit of the cocaine vaccine TA-CD has raised ethical concerns about the use of a vaccine: who would receive it, who would make the decision and on what criteria, etc.
Avantajul poten†ial al vaccinului TA-CD împotriva cocainei ridic≤ chestiuni de ordin etic în ceea ce priveªte utilizarea vaccinului: cine va beneficia de acesta, cine va decide ªi pe ce criterii etc.
For example, it is possible that cocaine users may benefit from interventions that address issues such as the increased toxicity of cocaine and alcohol combinations, the potential association of cocaine use with cardiovascular problems or behavioural links that may put the users at increased risk of HIV infection or becoming the victim of an accident or violent crime. As cocaine use can escalate quickly, brief interventions that can alert users to the fact that they may be beginning to experience negative consequences due to their use of the drug may also be worth exploring.
Combinat cu managementul situa†iilor neprev≤zute – o metod≤ care urm≤reªte influen†area comportamentului pacien†ilor prin oferirea de stimulente semnificative, ªi anume cadouri, bonuri sau privilegii în schimbul probelor de urin≤ lipsite de cocain≤ – sau ob†inut efecte pozitive privind consumul de droguri ªi func†ionarea psihosocial≤ în cursul etapei de tratament ªi urm≤rirea post-tratament la pacien†ii dependen†i de cocain≤ din centrele de tratament în ambulatoriu, deªi efectele asupra consumului de cocain≤ par a fi limitate la perioada de tratament (Higgins et al., 2003).
Annual report 2006: the state of the drugs problem in Europe and some lowthreshold programmes specifically target crack-using sex workers to transmit safer sex and drug use messages and to distribute condoms and lubricants (see selected issue on gender).
Raportul anual 2006 – situa†ia drogurilor în Europa