natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A still lighter wine, with an alcoholic strength of 10 % vol., is taxed by volume of alcohol at a rate almost 50 % higher than beer.
Un vin și mai ușor, cu o concentrație alcoolică de 10 % în volum, este taxat pe volum de alcool cu aproximativ 50 % mai mult decât berea.
It is scarcely necessary to point out that alcoholic strength is certainly the most pertinent assessment criterion in the present case, since it is used as the tax base for determining excise duty.
Este inutil de menționat că, fără îndoială, parametrul de evaluare cel mai relevant în cauză este conținutul de alcool, deoarece acest parametru este considerat baza de impozitare pentru stabilirea accizei.
If we compare the rates of taxation by reference to volume, 21 then given that the tax on a litre of beer of average alcoholic strength (5.2 % vol.) 22is SEK 7.64 23and the rate of tax on a litre of wine of alcoholic strength between 8.5 % vol. and 15 % vol. is SEK 22.08, then the rate at which wine is taxed by volume is approximately three 24times higher than that of beer.
În ceea ce privește compararea nivelurilor de impozitare în funcție de volum 21, dat fiind că acciza percepută pentru un litru de bere cu un conținut mediu de alcool (5,2 % în volum) 22 este de 7,64 SEK 23, iar cea care se aplică unui litru de vin cu o concentrație alcoolică mai mare de 8,5 % și care poate atinge până la 15 % în volum este de 22,08 SEK, rezultă că taxarea vinului în funcție de volum este de aproximativ trei 24 ori mai mare decât cea a berii.
In the present case, that outcome is not particularly significant,
În speță, acest rezultat nu este totuși foarte relevant, având în vedere că o diferență de impozitare în funcție de volum este normală în cazul unui sistem care utilizează conținutul de alcool ca bază de impozitare.
20 — Case 170/78, cited above, paragraph 18.21 — Assuming identical volume for both beverages.
20 — Hotărârea din 12 iulie 1983, Comisia/Regatul Unit, citată anterior, punctul 18.
22 — This is the alcoholic strength by volume to which both the Commission and the Swedish Government refer for beer.
22 — Este vorba despre concentrația alcoolică pentru bere la care se referă atât Comisia, cât și guvernul suedez.
23 — Beer is taxed at the rate of SEK 1.47 per litre by volume of alcohol: 1.47 x 5.2 = 7.64.
23 — Berea este taxată cu 1,47 SEK la litru pe volum de alcool: 1,47 × 5,2 = 7,64.
It is more difficult to make a comparative assessment of the effect of the tax on the final price of the products at issue.
Evaluarea comparativă a efectului impozitării asupra prețului final al produselor în discuție se dovedește a fi mult mai dificilă.
That difficulty basically arises as a result of the disagreement between the parties as to which prices should be used as a basis for calculation.
Dificultatea se datorează în principal dezacordului existent între părți asupra prețurilor care trebuie să fie luate ca bază de calcul.
According to the Commission, which is relying on the official Systembolaget statistics, the relevant price bracket — which covers some 79 % of wine sales — ranges from SEK 41 to SEK 70 for a 75cl bottle (from SEK 55 to SEK 93 per litre).
Potrivit Comisiei, care se bazează pe statisticile oficiale ale Systembolaget, gama de prețuri relevantă, în care sunt efectuate aproximativ 79 % din vânzările de vin, este cuprinsă între 41 SEK și 70 SEK pentru o sticlă de 75 cl (între 55 SEK și 93 SEK litrul).
The average price to the consumer of a litre of wine with an alcoholic strength of 12.5 % vol. is stated to be SEK 65.33, whereas the average price to the consumer of a litre of
Prețul mediu de consum al unui litru de vin cu o concentrație alcoolică de 12,5 % în volum ar fi de 65,33 SEK, în timp ce prețul mediu de consum al unui litru de bere cu o concentrație alcoolică de 5,2 % în volum ar fi de 30,33 SEK.
In order to determine whether national tax arrangements are compatible with the prohibition under Article 90 EC, it is lastly necessary to show that the arrangements are discriminatory in nature.
Pentru a verifica compatibilitatea unui regim fiscal național cu interdicția menționată la articolul 90 CE trebuie, în sfârșit, dovedit caracterul discriminatoriu al acestui regim.
In that regard, the Court has made clear that, so far as the first paragraph of Article 90 EC is concerned, discrimination results automatically from the difference in taxation, since, in the case of similar products which are broadly comparable, the prohibition laid down in that provision applies as soon as an imported product is taxed more heavily than a domestic product.
În această privință, Curtea a precizat că, referitor la primul paragraf al articolului 90 CE, caracterul discriminatoriu rezultă chiar din disparitatea tratamentului fiscal, deoarece, fiind vorba despre produse similare care pot fi comparate din mai multe perspective, interdicția prevăzută de această dispoziție se aplică din moment ce un sistem de impozitare este mai oneros pentru produsul importat decât pentru produsul național.
However, as regards the second paragraph of Article 90 EC, given the difficulty in making a sufficiently precise comparison of the products at issue, that assessment must, according to the Court, be conducted on the basis of a more general criterion, that is to say, the indirectly protectionist nature of the fiscal provision at issue. 27 beer with an alcoholic strength of 5.2 % vol. is SEK 30.33.
În schimb, în cazul celui de al doilea paragraf, ținând cont de dificultatea de a stabili comparații suficient de riguroase între produsele în cauză, evaluarea trebuie efectuată, potrivit Curții, pe baza unui criteriu global, și anume caracterul protecționist indirect al sistemului fiscal examinat 27.
That assessment is without doubt the trickiest assessment to be made under Article 90 EC and, in the context of infringe-
Această apreciere este, fără nicio îndoială, cea mai delicată dintre toate cele care trebuie efectuate în cadrul articolului 90
Whatever criterion for comparison is used, the above figures show that the categories of wine that are in competition with beer are subject to a significantly higher rate of tax than beer.
Datele menționate anterior demonstrează că, indiferent de parametrul de comparare luat în considerare, categoriile de vin care se află în concurență cu berea sunt supuse la o acciză mult mai ridicată decât cea aplicată berii.
25 — That price is derived from the average of the prices of the 22 wines, purchased in bottles or wine boxes, which are most widely sold in the price bracket ranging from SEK 61 to SEK 70, which accounts for the bulk of sales.
25 — Acest preț ar rezulta din media prețurilor a 22 de vinuri, vândute la sticlă sau în ambalaj de carton, cele mai vândute în gama de prețuri cuprinsă între 61 SEK și 70 SEK, în care se efectuează cea mai mare partea a vânzărilor.
27 — Case 170/78, cited above, paragraph 9, see also the earlier judgment in Case 27/67, cited above.
27 — Hotărârea din 27 februarie 1980, Comisia/Regatul Unit, citată anterior, punctul 9.
However, the tendency within the caselaw to ‘generalise’ the assessment under Article 90 EC, without making a clear distinction between the application of the first or second paragraph thereof (see footnote 15 above) means that the protectionist effect of the tax arrangements at issue is regarded as the main criterion for determining whether that provision has been infringed.
A se vedea Hotărârea Fink-Frucht, citată anterior. Cu toate acestea, tendința jurisprudenței de a „globaliza” evaluarea efectuată în temeiul articolului 90 CE, fără o distincție clară între aplicarea primului și a celui de al doilea paragraf (a se vedea nota de subsol 15 de mai sus), conduce la considerarea efectului protecționist al regimului fiscal incriminat drept criteriu predominant pentru a recunoaște existența unei încălcări a acestei prevederi.
COMMISSION v SWEDEN ment proceedings, may place on the Commission a burden of proof which it is hard to satisfy.
CE, aceasta putând implica pentru Comisie, în contextul unei proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, o sarcină a probei care îi va fi dificil de îndeplinit.
products [concerned].’ 30According to the Court, ‘[t]he essential question is therefore whether or not the tax is of such a kind as to have the effect, on the market in question, of reducing potential consumption of imported products to the advantage of competing domestic products.’ 31In the same judgment, the Court also held that ‘in considering to what extent a protective effect actually exists, the difference between the respective selling prices of beer and wine competing with beer cannot be disregarded.’
În opinia Curții, „problema esențială este, prin urmare, dacă această sarcină este sau nu este de natură să influențeze piața în cauză, diminuând consumul potențial al produselor importate în beneficiul produselor naționale concurente” 31. În aceeași hotărâre, Curtea a afirmat, de asemenea, că „nu se poate face abstracție, în contextul aprecierii caracterului real al efectului protecționist, de existența diferenței dintre prețurile de vânzare ale berii și, respectiv, ale vinului”.
In an attempt to alleviate that burden, the Court has specified that, for the purposes of applying the second paragraph of Article 90 EC, it is sufficient to establish that a particular taxation system ‘is likely, in view of its inherent characteristics, to bring about the protective effect referred to by the Treaty.’ 28The Court went on to state that ‘[w]ithout … disregarding the importance of the criteria which may be derived from statistics from which the effects of a given taxation system may be measured, it is impossible to require the Commission to supply statistical data on the actual foundation of the protective effect of the tax system complained of.’ 29
Pentru a reduce această sarcină, Curtea a precizat că, în scopul aplicării articolului 90 al doilea paragraf CE, este suficient să se dovedească faptul că un anumit regim fiscal „este susceptibil să producă efectul protecționist vizat de tratat, ținând cont de caracteristicile acestuia” 28. Aceasta a continuat declarând că, „fără a subestima […] importanța elementelor de apreciere care pot fi deduse din datele statistice care permit măsurarea efectului unui dispozitiv fiscal determinat, nu se poate pretinde Comisiei să furnizeze indicații numerice privind conținutul concret al efectului protecționist al sistemului fiscal criticat” 29.
Relying on that precedent, the Kingdom of Sweden is maintaining, in the present case, that the Commission has failed to satisfy the burden of proof incumbent upon it, since it has failed to take account of the significant price difference between the two products at issue, which would have led it to rule out the possibility that the difference in the taxes applicable to those products exerts any influence on consumer choice.
Bazându-se pe acest precedent, Regatul Suediei susține, în speță, că Comisia nu a îndeplinit sarcina probei care îi revenea deoarece a omis să examineze diferența de preț semnificativă existentă între cele două produse în cauză, diferență care ar fi condus-o la excluderea unei posibile influențe a disparității taxării la care sunt supuse aceste produse asupra alegerii consumatorului.
In its judgment on the tax arrangements for wine and beer in Belgium, however, the Court rejected the Commission’s argument that once a competitive relationship is established between two products, any difference in the rates of tax applied to the same basis of assessment is contrary to the second paragraph of Article 90 EC, and explained that any assessment of the compatibility of a given tax with the second paragraph of Article 90 EC ‘must take account of the impact of that tax on the competitive relationship between the
În hotărârea privind regimul fiscal al vinului și al berii în Belgia, Curtea a respins totuși teza Comisiei conform căreia, odată stabilit raportul de concurență dintre cele două produse, orice diferență între cotele de impozitare aplicate unei baze de impozitare ar fi incompatibilă cu articolul 90 al doilea paragraf CE și a precizat că aprecierea
As regards the central argument which the Swedish Government advances and which is the mainstay of its defence, I consider it appropriate, before taking my
În ceea ce privește argumentarea centrală dezvoltată de guvernul suedez, pe care acesta din urmă își întemeiază cea mai mare parte din apărarea sa, considerăm oportun să se examineze fără întârziere temeinicia
28 — Case 170/78, cited above, paragraph 10.
28 — Hotărârea din 27 februarie 1980, Comisia/Regatul Unit, citată anterior, punctul 10.
Emphasis added.29 — Case 170/78, cited above, paragraph 10.
29 — Hotărârea din 27 februarie 1980, Comisia/Regatul Unit, citată anterior, punctul 10.
30 — Case 356/85, cited above, paragraph 15.31 — Case 356/85, cited above, paragraph 16.
30 — Hotărârea Comisia/Belgia, citată anterior, punctul 15.31 — Ibidem, punctul 16.
OPINION OF MR MENGOZZI — CASE C-167/05 analysis any further, to consider whether that argument is well founded.
acesteia, înainte de a continua, eventual, analiza noastră.
To that end, it is necessary to call to mind briefly the context of the judgment on which the Kingdom of Sweden’s plea is based, as well as the conclusion which the Court reached on that occasion.
Din această perspectivă, este necesar să reamintim pe scurt contextul în care se înscrie hotărârea pe care se întemeiază critica formulată de Regatul Suediei, precum și concluzia la care Curtea a ajuns cu această ocazie.
The Belgian Government contended that the price of a litre of beer, inclusive of taxes, amounted to BEF 29.75 and that the price of a litre of wine of comparable quality was BEF 125.
Guvernul belgian susținea că prețul unui litru de bere, taxele fiind incluse, se ridica la 29,75 BFR și că cel al unui litru de vin având o calitate comparabilă se ridica la 125 BFR.
Since the Commission’s arguments challenging those facts were rejected in their entirety, it must be inferred that the Court based its analysis on those facts.
Deoarece argumentele Comisiei care vizau contestarea acestor date au fost complet respinse, trebuie dedus din aceasta că și Curtea și-a fundamentat analiza pe aceleași date.
The selling price to the consumer of wine in Belgium, inclusive of VAT, was therefore almost four times 33that of beer, whereas the difference between the VAT rates applied to wine and beer respectively was, as we have seen, 6 % (25 % for wine and 19 % for beer).
Prețul de vânzare de consum al vinului în Belgia, TVA-ul fiind inclus, era, prin urmare, de aproximativ patru ori 33 mai ridicat decât cel al berii, în timp ce diferența dintre cotele TVA-ului aplicate vinului și respectiv berii erau, astfel cum sa arătat, de 6 % (25 % pentru vin și 19 % pentru bere).
In the circumstances of the case which gave rise to that judgment, the Commission imputed to the Kingdom of Belgium the application of a rate of VAT on wine some 6 % higher than the rate on beer.
În cauza care a făcut obiectul procedurii în care sa pronunțat această hotărâre, Comisia reproșa Regatului Belgiei aplicarea pentru vin a unei cote TVA cu aproximativ 6 % mai mare decât cea stabilită pentru bere.
On conclusion of its analysis, the Court found that the difference between the rates of tax applied was not such as to influence consumer choice.
La finalul analizei sale, Curtea a concluzionat că disparitatea de tratament fiscal în cauză nu era de natură să influențeze alegerea consumatorului.
In particular, the Court considered that the Commission had failed to demonstrate that the difference between the respect- ive prices for the beer and wine in competition with each other was so small that the 6 % difference between the VAT rates applied to the two products was in fact capable of influencing consumer behaviour and thus giving rise to a protectionist effect in favour of beer. 32
În special, Curtea a considerat că Comisia nu dovedise că diferența dintre respectivele prețuri ale berii și vinului, aflate în concurență, era atât de nesemnificativă încât diferența de 6 % care exista între cotele TVA-ului aplicate celor două produse putea influența comportamentul consumatorului și avea, în consecință, un efect protecționist în beneficiul berii 32.
In his Opinion, 34 which the Court largely followed on this point, Advocate General Vilaça pointed out that if the VAT rate were standardised at 25 %, thereby increasing the rate applied to beer by 6 percentage points, the difference in price between the two products would decrease by BEF 1.5 (from BEF 95.25 to BEF 93.75), whereas if the rate were standardised at 19 % — that is to say, by reducing the rate applied to wine — the reduction would have amounted to BEF 6 (from BEF 95.25 to BEF 89.25).
În concluziile sale 34, pe care Curtea le-a urmat, în substanță, cu privire la acest punct, avocatul general Vilaça arăta că, dacă s-ar fi uniformizat cota TVA-ului la 25 %, ridicând astfel cu 6 % cota aplicată berii, diferența de preț dintre cele două produse s-ar fi redus cu 1,5 BFR (de la 95,25 BFR la 93,75 BFR), în timp ce, dacă s-ar fi uniformizat la 19 %, reducând cota aplicată vinului, această reducere ar fi fost de 6 BFR (de la 95,25 BFR la 89,25 BFR).
In neither case did the price relationship between wine
În ambele ipoteze, raportul de preț dintre vin și bere nu era semnificativ
A more detailed analysis of the facts of the case allows us to comprehend better the significance of the conclusion which the Court reached and to assess whether, as the Kingdom of Sweden suggests, it is appropriate to transpose to the present case the approach adopted in that earlier case.
O examinare mai atentă a datelor cauzei permite o înțelegere mai aprofundată a domeniului de aplicare al concluziilor la care a ajuns Curtea și o apreciere a chestiunii dacă, astfel cum sugerează Regatul Suediei,
33 — 4.2 times.
33 — 4,2 ori.
Considering the prices net of VAT (BEF 100 for wine and BEF 25 for beer), the differential was precise- ly 1 : 4.
În cazul în care luăm în considerare prețurile nete de TVA (100 BEF pentru vin și 25 BEF pentru bere), diferența era de exact 1 la 4.
34 — Opinion delivered on 26 February 1987 in Case 356/85, cited above, [1987] ECR 3299, point 102 et seq.
34 — Prezentate la 26 februarie 1987 în cauza Comisia/Belgia, citată anterior (punctul 102 și următoarele).
32 — Case 356/85, cited above, paragraph 18.
32 — Hotărârea Comisia/Belgia, citată anterior, punctul 18.
COMMISSION v SWEDEN reduction of 6.65 %.
COMISIA/SUEDIA bere ar scădea cu 11,8 %, rămânând în același timp la nivelul de 2 la 1 38.
38 and beer undergo significant change (-1.5 % if the rate were standardised at 25 %, and -6.3 % if the rate were standardised at 19 %).
modificat (-1,5 % în cazul uniformizării cotei la 25 % și -6,3 % în cazul uniformizării la 19 %).
In the former case, which had to be regarded as the most likely in view of the statements issued by the Belgian Government in the course of the proceedings, the price of a litre of beer would have increased by 5 %, whereas, in the latter case, the price of a litre of wine would have fallen by 4.8 %. 35
În primul caz, care trebuia considerat ca fiind cel mai probabil, având în vedere declarațiile făcute de guvernul belgian pe parcursul procedurii, prețul unui litru de bere ar fi crescut cu 5 %, în timp ce, în al doilea caz, prețul unui litru de vin ar fi scăzut cu 4,8 % 35.
In the light of those figures, is it possible to conclude — as the Court did in Case 356/85, referred to above — that the difference in the prices of beer and wine in Sweden is so great that the 20 % disparity 39 between the rates of duty applied to the two beverages is not capable of influencing consumer behaviour?
În prezența acestor date se poate concluziona, în mod asemănător cu pronunțarea Curții în Hotărârea Comisia/Belgia, citată anterior, că diferența dintre prețurile berii și vinului în Suedia este atât de semnificativă, încât diferența de 20 % 39 existentă între ratele accizei aplicate celor două băuturi nu este de natură să influențeze comportamentul consumatorului?
At this point, it is necessary to compare the information we have in the present case with the figures set out above, in order to assess whether, in the present case, it is possible to reach the same conclusions as the Court arrived at in Case 356/85 Commission v Belgium.
În acest moment, trebuie să comparăm datele de care dispunem în prezenta cauză cu cele descrise mai sus pentru a analiza dacă este posibil, în prezenta cauză, să ajungem la aceleași concluzii la care a ajuns Curtea în Hotărârea Comisia/Belgia.
On the basis of the data provided by or unchallenged by the Kingdom of Sweden, 36 and applying to a litre of wine with an alcoholic strength of 12.5 % vol. the excise duty applicable to beer (SEK 1.47 by volume of alcohol), the outcome is a price reduction in absolute terms of SEK 4.63 per litre (EUR 0.50), 37and, in percentage terms, a
Dacă pornim de la datele furnizate sau necontestate de Regatul Suediei 36și dacă aplicăm unui litru de vin cu o concentrație alcoolică de 12,5 % în volum rata accizei prevăzută pentru bere, și anume 1,47 SEK pe volum de alcool, obținem ca rezultat o diminuare a prețului cu 4,63 SEK/l (0,50 euro) 37în termeni absoluți și de 6,65 % în termeni procentuali.
35 — See the Opinion of Advocate General Vilaça, cited above, point 109.
Raportul de preț dintre vin și
In my view, that question must elicit a negative response.
În opinia noastră, răspunsul trebuie să fie unul negativ.
A comparison of the data relating to the present case and the facts which gave rise to the judgment in Case 356/85 reveals that the two cases cannot, in fact, be regarded as comparable.
Compararea datelor referitoare la prezenta cauză și la cea în care sa pronunțat Hotărârea Comisia/Belgia nu permite, în fapt, considerarea celor două cauze ca fiind comparabile.
While the Court was able to hold in Case 356/85 that, given a ratio of 1 : 4 between the price of beer and the price of wine, any reduction in the price of wine in the region of 5 % did not appear capable of influencing consumer choice, the same cannot be claimed with certainty and without taking other factors into consideration if that ratio is 1 : 2, and any reduction in the price of wine is in the region of 6.5 %.
Dacă, în hotărârea citată anterior, Curtea a putut susține că, având în vedere existența unui raport de 1 la 4 dintre prețul berii și cel al vinului, o eventuală diminuare a prețului vinului cu aproape 5 % nu pare de natură să influențeze alegerea consumatorului, nu se poate afirma același lucru cu certitudine, fără a lua în calcul alți factori, atunci când acest raport este de 1 la 2 și când eventuala reducere a prețului vinului este de 6,5 % 40.
40In principle, the narrower the
În principiu, cu cât se reduce mai mult raportul dintre prețurile celor două
39 — Comparing the duty levied by volume of alcohol and using as a basis a wine with an alcoholic strength of 12.5 % vol.
39 — Obținut prin compararea accizei percepute pe volum de alcool și prin luarea în considerare a unui vin cu un conținut de alcool de 12,5 % în volum.
36 — The comparison is based on the average price of a litre of wine with an alcoholic strength of 12.5 % vol.
36 — Comparația este efectuată luând ca referință prețul mediu al unui litru de vin cu un conținut de alcool de 12,5 % în volum.
It is scarcely necessary to point out that if lighter and less expensive wines — falling within the tax bracket relevant in this case — were taken into consideration, the price difference compared with beer would be less marked, whereas, as we saw above, the difference in taxation to the detriment of wine would be greater.
Nu este necesar să subliniem că, în cazul în care s-ar lua în considerare vinurile mai ușoare și ieftine, cuprinse în categoria de impozit pertinentă în speță, diferența de preț în raport cu berea ar fi mai puțin marcată, în timp ce, astfel cum am văzut anterior, diferența de taxare în detrimentul vinului ar fi mai ridicată.
40 — But this increases if less expensive wines of lower alcoholic strength are taken into consideration.
40 — Însă aceasta crește dacă luăm în considerare vinurile cu cea mai redusă concentrație alcoolică și având un preț inferior.