natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Speaking a foreign language is useful for many purposes — studying abroad, travel, business contacts and international friendship — and it opens up all sorts of job opportunities.
Cunoașterea unei limbi străine este utilă în multe p r i v in ţfie – pentru a studia în străinătate, pentru a călători, în stabilirea de r el a ţ i i de afaceri și de prietenie intern a ţion ale – și oferă multiple o p o r t unit ă ţ i profesionale.
That is why the EU encourages its citizens to learn two languages in addition to their mother tongue.
Din acest motiv, UE își încurajează ce tă ţfie n i i să în v e ţfie două limbi străine în plus f a ţ ă de limba lor maternă.
A clear majority of Europeans (56%) say they can hold a conversation in one foreign language.
O majoritate netă a europenilor (56 %) s us ţin că pot purta o c o n v e r sa ţie într-o limbă străină.
Of these, some can speak two or even three foreign languages.
Dintre aceștia, sunt persoane care vorbesc două sau chiar trei limbi străine.
However, 44% of Europeans know no language other than their mother tongue.
Cu toate acestea, 44 % dintre europeni nu cunosc nici o limbă străină.
Percentage of people who can hold a conversation in a language other than their mother tongue (2005)
Procentajul europenilor care pot purta o c o n v e r sa ţie într-o limbă străină (2005)
0 At
0 Cel
At
Cel
At least one two three lang lang lang u a u a g e g e s uag es
Niciuna puţin puţin puţin trei o limb limbi două limbi ă
The languages most commonly used by non-native speakers are English, French and German.
Limbile cele mai folosite de vorbitorii nenativi sunt engleza, franceza și germana.
Russian is widely spoken in the central and east European countries which have joined the EU since 2004.
Limba rusă este vorbită în mare măsură în ţ ă r i le Europei centrale și orientale care sau alăturat Uniunii în 2004.
Percentage of pupils in upper secondary level general education who are learning English, French or German as a foreign language (2005)
Procentajul elevilor din în v ă ţ ă m â n tul postliceal superior care în va ţ ă limbile engleză, franceză sau germană ca limbi străine (2005)
Source: Unesco/OECD/Eurostat data collection.
Surse: UNESCO/OCDE/Baza de date Eurostat.
Studying together
Studiind împreună
Increasing numbers of young people are following educational courses in European countries other than their home country.
Un număr din ce în ce mai mare de tineri europeni studiază în ţ ă r i europene, altele decât ţ ar a de origine.
Erasmus is an important EU-funded programme which enables university-level students and teachers to spend a year in another EU country.
Erasmus este un program important fi n an ţ at de UE care permite tinerilor și profesorilor din în v ă ţ ă m â n tul universitar să petreacă un an în altă ţ ar ă a UE.
More than a million students have taken part in it since it began in 1987.
Mai mult de un milion de tineri au participat la acest program de la lansarea sa în 1987.
This scheme has now gone global with the launch, in 2004, of Erasmus Mundus.
Acest program sa extins la nivel mondial de la data in i ţie r i i , în 2004, a programului Erasmus Mundus.
Students from one EU country studying in another, by host country (in thousands), EU-27 (2004)
Tineri dintr-o ţ ar ă UE care studiază în alta, pe ţ ar ă - g a z d ă (în mii), UE-27 (2004)
Separately from Erasmus, nearly half a million students are studying at any one time in another EU country.
În afara programului Erasmus, aproape o jumătate de milion de tineri studiază în altă ţ ar ă a UE.
The figures are set out in the table.
Cifrele sunt prezentate în tabel.
Supporters or sceptics?
S us ţin ă t ori sau sceptici?
The majority of citizens in all EU countries believe membership is a good thing for their country.
Majoritatea ce tă ţfie n i lor din toate ţ ă r i le UE consideră că aderarea la Uniune este un lucru bun pentru ţ ar a lor.
The level of support varies across the Union and fluctuates over time.
Nivelul de s us ţin e r e variază pe tot teritoriul Uniunii și fluctuează de-a lungul timpului.
A 2006 Eurobarometer survey showed the strongest supporters are still some of the older member states (Ireland and the Benelux countries), although approval ratings in the countries that joined the EU in 2004 have risen in the period since then, with the exception of Hungary.
Un sondaj Eurobarometru din 2006 a arătat că cele mai serioase s us ţin ă t o are sunt câteva dintre vechile state membre (Irlanda și ţ ă r i le Benelux), cu toate că rata s us ţin e r i i în ţ ă r i le care au aderat la UE în 2004 a crescut de atunci, c ue x ce p ţ ia Ungariei.
Support for EU membership, as a percentage of persons surveyed, EU-27 (autumn 2006)
Sprijinul f a ţ ă de aderarea la UE, ca procentaj din persoanele chestionate, UE-27 (toamna anului 2006)
‘Don’t knows’ and non-committal answers are not included.Source: Eurobarometer.
Nu sau luat în considerare răspunsurile „nu știu” și cele negative. Sursă: Eurobarometru.
Hungary joins those countries with the lowest level of public support for the EU — Finland, Austria and bottom-placed United Kingdom, where the gap between those who think the EU is a good thing for their country and those who believe it to be a bad thing is the narrowest.
Ungaria se numără printre ţ ă r i le cele mai reticente în ceea ce privește aderarea la UE, urmată de Finlanda, Austria și ultima situată, Regatul Unit, unde d i ffie r e n ţ a dintre cei care consideră aderarea la UE un lucru pozitiv pentru ţ ar a lor și cei care o consideră un aspect negativ este cea mai mică.
A good thing
Aspect pozitiv
Reaping the benefits
Culegerea roadelor
According to the same opinion poll, a majority of people in the EU (54%) consider their country has actually benefited from its membership of the Union.
Conform aceluiași sondaj de opinie, majoritatea ce tă ţfie n i lor europeni (54 %) consideră că ţ ar a lor a avut efectiv de câștigat ca urmare a aderării la UE.
Here the strongest believers are in Ireland (87%), followed by newcomer Lithuania (77%), and then Denmark and Greece (both with 74%).
Cea mai convinsă de acest lucru este Irlanda (87 %), urmată de o membră nouă, Lituania (77 %), și apoi de Danemarca și Grecia (ambele cu 74 %).
The biggest sceptics are in Hungary, Sweden and the UK, where only 39 to 41% of those polled thought their country had benefited from being in the EU.
Ţ ă r i le cele mai sceptice sunt Ungaria, Suedia și Regatul Unit, unde doar 39-41 % din cei c h es t i o nfla ţ i au considerat că ţ ar a lor a avut de câștigat din aderarea la Uniune.
The following graph shows that the lead of positive responses over negative ones was 20% at the end of 2006, compared with only 6% 10 years earlier.
Următorul tabel arată că, la finele anului 2006, d i ffie r e n ţ a între răspunsurile pozitive și cele negative era de 20 %, în raport cu doar 6 % cu 10 ani înainte.
Percentage of EU citizens who believe that their country has benefited or not from being a member of the EU, autumn 1996 to autumn 2006
Procentajul ce tă ţfie n i lor UE care consideră că ţ ar a lor nu a o b ţin u t nici un avantaj ca urmare a aderării la UE, între toamna anului 1996 ş i toamna anului 2006
If a country has applied to join the European Union and its application has been officially accepted, it becomes a ‘candidate country’.
În momentul în care o ţ ar ă își depune candidatura pentru aderare la Uniunea Europeană și cererea sa a fost acceptată oficial, aceasta devine o „ ţ ar ă candidată”.
At present there are three candidate countries — Croatia, the former Yugoslav Republic of Macedonia and Turkey.
În prezent, acestea sunt în număr de trei: Turcia, C ro a ţ ia și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei.
Before a candidate country can join the EU it must have a stable system of democratic government, institutions that ensure the rule of law and respect for human rights.
Înainte ca o ţ ar ă candidată să se alăture UE, aceasta trebuie să aibă un sistem de guvernare stabil și democratic și in s t it u ţ i i care să asigure respectarea statului de drept și a drepturilor omului.
It must also have a functioning market economy and an administration capable of implementing EU laws and policies.
Aceasta trebuie să aibă, de asemenea, o economie de p ia ţ ă f unfic ţion ală și o administra- ţie în măsură să aplice dreptul comunitar și politicile UE.
The specific membership terms for each candidate country are worked out in negotiations with the European Commission.
C o n d i ţ i i le de aderare specifice fiecărei ţ ă r i sunt stabilite în negocierile cu Comisia Europeană.
Negotiations generally take several years to complete.
În general, negocierile se desfășoară pe parcursul mai multor ani.
The candidate countries differ in size, with Turkey by far the largest.
Ţ ă r i le candidate diferă c asupra f a ţ ă , Turcia având, în mod evident, s u p r a f a ţ acea mai mare.
Its population is bigger than any current EU member except Germany.
P o pu la ţ ia sa este mai numeroasă decât a oricărui alt stat membru, c ue x ce p ţ ia Germaniei.
Together, the three candidates would increase the total EU population by 16%.
Împreună, cele trei ţ ă r i candidate ar crește p o pu la ţ ia totală a UE cu 16 %.
Surface area, in thousands of square kilometres
S u p r a f a ţ a în mii de km2
Population on 1 January 2006 in millions
P o pu la ţ ia la 1 ianuarie 2006 în milioane de locuitori
How wealthy are they?
Care este situa ţ ia lor financiară?
When you compare their GDP in PPS per inhabitant, the candidate countries are considerably less wealthy than the EU average.
Comparând PIB-ul ţ ă r i lor candidate în SPC pe cap de locuitor, se observă că acestea sunt considerabil mai puţin prospere decât media statelor membre UE.
However, Croatia has a per capita GDP which is higher than those of Bulgaria and Romania, who became EU members in 2007.
Cu toate acestea, C ro a ţ ia are un PIB pe cap de locuitor mai mare decât Bulgaria și România, devenite state membre în 2007.
GDP in PPS per inhabitant as a percentage of the EU-27 average (2005)%
PIB pe cap de locuitor în SPC ca procentaj din media UE-27 (2005) %
Economic reforms in recent years have brought great changes in the candidate countries, helping to create new jobs.
Reformele economice din ultimii ani au adus schimbări radicale în ţ ă r i le candidate, contribuind la crearea de noi locuri de muncă.
But employment rates among people of working age in the candidate countries are lower than the EU average.
Dar rata ocupării f o r ţ ei de muncă în rândul p o pu la ţie i apte de muncă, în ţ ă r i le candidate, este mai scăzută decât media UE.
In the candidate countries, as in the EU, services (including tourism) are an important part of the economy.
În ţ ă r i le candidate, ca și în UE, serviciile (inclusiv turismul) constituie o parte importantă a economiei.
As with the countries that have joined the EU since 2004, the candidate countries have a larger share of the population employed in agriculture than the EU-15.
Ca și în ţ ă r i le care sau alăturat Uniunii în 2004, în ţ ă r i le candidate p ro p o r ţ ia p o pu la ţie i care lucrează în agricultură este superioară celei din UE-15.
Employment rate for 15 to 64-year-olds (2005)
Rata ocupării f o r ţ ei de muncă pentru p o pu la ţ ia cu vârsta cuprinsă între 15 ş i 64 de ani (2005) %
Employment by sector (2004)
Ocuparea f o r ţ ei de muncă pe sectoare (2004)
Sources: For EU-27 and HR — Eurostat, labour force survey, annual average.
Surse: Pentru UE-27 ş i HR: Eurostat, sondaj privind f o r ţ a de muncă, medie anuală.
For MK and TR — national data.
Pentru MK ş i TR: date nfla ţion ale .
A friendly neighbourhood
R el a ţ i i de bună vecinătate
The recent enlargements of the European Union have united a oncedivided continent, creating a wide area of stability and prosperity in Europe.
Prin extinderile recente, Uniunea Europeană a unificat un continent odinioară divizat, creând în Europa un s p a ţ i u vast de stabilitate și prosperitate.
Although these are still early days, the citizens of the countries which have joined the Union since 2004 already benefit in terms of economic growth, personal mobility and the modernisation of previously neglected infrastructures.
Cu toate că aceasta este doar faza in i ţ i ală, ce tă ţfie n i i ţ ă r i lor care sau alăturat UE în 2004 se bucură deja de avantajele prezentate de creșterea economică, mobilitatea persoanelor și modernizarea infrastructurilor neglijate anterior.
The EU seeks to live in harmony with its neighbours and to support their efforts towards democracy, stability and prosperity.
UE caută să trăiască în armonie cu vecinii săi și să l es us ţin ă eforturile privind de m o c r a ţ ia , stabilitatea și prosperitatea.
The EU’s external borders should not become a new dividing line in Europe separating the Union from its neighbours — Russia, Belarus, Ukraine, Moldova, the Caucasus and Balkan regions to the east, and the countries of the eastern Mediterranean and north Africa to the south.
Frontierele externe ale UE nu trebuie să devină o nouă linie de s p ă r ţ it o are în Europa între Uniune și vecinii săi – la est, Rusia, Belarus, Ucraina, Moldova, regiunile din Caucaz și Balcani, iar la sud, ţ ă r i le bazinului oriental al Mediteranei și Africa de Nord.
The aim is to develop closer relationships with each of them based on trade, economic and political cooperation, joint efforts in R & D, environmental protection, science and culture as well as technical assistance.
Obiectivul urmărit este stabilirea unor r el a ţ i i mai strânse cu fiecare dintre aceste ţ ă r i , bazate pe cooperare comercială, economică și politică, a unor eforturi comune în materie de cercetare și dezvoltare, p ro te c ţ ia mediului, ș t i in ţ ă și cultură, precum și a siste n ţ ă tehnică.
With the Balkan countries, the EU has special association agreements as a first step towards joining the EU.
UE a încheiat acorduri de asociere specifice cu ţ ă r i le din Balcani, aceasta reprezentând un prim pas înspre aderarea lor la Uniune.
The first of these agreements were signed with Croatia and the former Yugoslav Republic of Macedonia, which have now the formal status of candidates to join the EU.
Primele dintre aceste acorduri au fost semnate cu C ro a ţ ia și cu Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, care au, în prezent, statutul de ţ ă r i candidate la aderare.
Key facts and figures about Europe and the Europeans
Aspecte și date importante despre Europa și ce tă ţfie n i i săi
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities
Luxemburg: Oficiul pentru Pu b li ca ţ i i Oficiale ale Comun it ă ţ i lor Europene
You can find this booklet and other short, clear explanations about the EU online at ec.europa.eu/publications
Pu te ţ i găsi această broșură, precum și alt ee x pl i ca ţ i i succinte și clare despre UE, online la adresa de internet ec.europa.eu/publications
European Commission Directorate-General for Communication Publications B-1049 Brussels
Comisia Europeană D ire c ţ ia Generală Comun i ca rePublica ţ i i B-1049 Bruxelles
Manuscript completed in May 2007
Manuscris finalizat în mai 2007
© European Communities, 2007Reproduction is authorised
© Comun it ă ţ i le Europene, 2007 Reproducerea este autorizată.
50ways forward
50 de porţi spre viitor
Europe’s best successes
Cele mai importante succese ale Europei
Equal rights for both Mum and Dad Win-win enlargement Banking on Europe Technologies to improve your life Working together – across the line Cheaper flights for all Catalyst for change Pet project Providing choice – airline blacklist
Drepturi egale pentru ambii părinţi Extinderea: beneficii pentru toţi Sistemul bancar din Europa Tehnologiile care ne îmbunătăţesc viaţa Lucrând împreună dincolo de frontiere Zboruri mai ieftine pentru toţi Catalizator pentru schimbare Animalele de companie Dreptul de a alege – lista neagră a companiilor aeriene
Getting mobile – working in Europe today It’s an emergency – call 112!
Mobilitatea înseamnă muncă în Europa Urgenţă – apelaţi 112!
Global solidarity – aid from Europe Charter of Fundamental Rights Bathe safely in the EU Europe united against threats to health Votes of confidence for democracy Beauty without brutality Helping air passengers whose journeys are disrupted A date to remember – 9 May is Europe Day European identity on the internet
Solidaritate globală – ajutor din Europa Carta Drepturilor Fundamentale Scăldatul în siguranţă în UE Europa unită împotriva ameninţărilor la adresa sănătăţii Voturi de încredere pentru democraţie Frumuseţe fără brutalitate Ajutarea pasagerilor în caz de întrerupere a zborului O dată de reţinut: 9 Mai – Ziua Europei Identitatea europeană pe internet
More than a label, it’s an eco-statement Safe European consumers Keeping hazardous substances out of REACH Recognisable qualifications Policing Europe together Supporting Europe’s regions
Răspunsul Europei la pierderea biodiversităţii Orizontul este liber Europa fără frontiere
Europe’s answer to biodiversity loss The coast is clear Borderless Europe Your mobile phone – a world leader
Mai mult decât o etichetă, este o declaraţie de ecologie Securitatea consumatorilor europeni REACH – controlul substanţelor periculoase Recunoaşterea calificărilor Poliţia europeană Sprijinirea regiunilor europene
European Voluntary Service Have you found your vocation yet?
Premiile Oscar şi Palme d’Or europene Un viitor luminos pentru energie Fără deşeuri!
Patented process The card to carry for healthy travel Consular protection for all EU citizens A more transparent Europe Want to work abroad? Happy 20th Birthday ERASMUS! !
Europa conectată Mai multe alternative pentru consumatori O uniune pentru stabilitate şi creştere Ai euro, poţi călători Televiziune de calitate în toate ţările Europei Exploatarea resurselor regenerabile de energie O forţă pacifică
Oscars and Palmes d’Or are also European A bright energy future Waste away!
Serviciul European de Voluntariat Ţi-ai găsit deja vocaţia?
Keeping Europe in touch More choice for consumers A Union for stability and growth Have euro, will travel Quality TV – across European borders Harnessing renewable energy sources A force for good
Procesul brevetat Cardul pentru călătorii sănătoase Protecţie consulară pentru toţi cetăţenii UE Europa mai transparentă Doriţi să lucraţi în străinătate? La mulţi ani Erasmus!
Emissions trading
Comerţul cu emisii
50 Ways forward
„50 de porţi spre viitor – Cele mai importante succese ale Europei”
It may not have escaped your attention that 2007 marks the 50th anniversary of the signing of the Treaty of Rome.
Cu siguranţă, nu aţi trecut cu vederea faptul că anul 2007 marchează cea dea 50-a aniversare a semnării Tratatului de la Roma.
To celebrate, the European Commission is publishing this new booklet, ‘50 ways forward – Europe’s Best Successes’, to highlight the importance of the European Union for you and I.
Pentru a sărbători acest eveniment, Comisia Europeană publică această broşură, „50 de porţi spre viitor – Cele mai importante succese ale Europei”, cu scopul de a sublinia importanţa Uniunii Europene pentru noi.
This booklet aims to show you – in an attractive and entertaining way – how people in Europe, and beyond, have benefited, and will continue to benefit, from European co-operation.
Broşura urmăreşte să scoată în evidenţă, într-un mod captivant şi amuzant, cum oamenii din Europa, dar şi din afara ei, au beneficiat şi vor continua să beneficieze de pe urma cooperării europene.
The European Union (EU) is a family of 27 countries and 490 million citizens, working together for peace t h and prosperity.
Uniunea Europeană (UE) este o familie formată din 27 de ţări şi 490 de milioane de cetăţeni, care lucrează împreună pentru menţinerea păcii şi pentru prosperitate.
The 1957 Treaty of Rome is one of the founding acts of the EU.
Tratatul de la Roma semnat în 1957 este unul dintre actele fondatoare ale UE.
On the occasion of the 50anniversary, this booklet offers you 50 stories about what the EU has achieved.
Broşura, care marchează cea dea 50-a aniversare, conţine 50 de poveşti despre realizările UE.
Each of the stories is written in a lively, friendly style, which assumes no prior knowledge about a particular subject on your part.
Fiecare poveste este scrisă într-un stil dinamic şi prietenos, şi nu necesită o documentare preliminară asupra unei anumite teme.
Every one has at least one web link for you to follow, if you want to find out more about a subject next time you on-line.
Aflaţi mai multe despre un anumit subiect, accesând adresa web a poveştii respective data viitoare când vă aflaţi în faţa unui calculator.
Some even have a link you can use to watch a short video about the subject.
Unele poveşti au şi un link care oferă acces la un scurt videoclip despre subiectul respectiv.
Once you start browsing through the booklet, you may well be surprised at the range of success stories.
Odată ce aţi început să răsfoiţi broşura, cu siguranţă veţi fi plăcut surprins de numărul şi de varietatea poveştilor de succes.
And, let’s not forget, these are only a small sample.You can find out, for example, how millions of young people now study abroad, how ‘.eu’ is building a new European identity on the internet, or what Europe has done to help bring down the cost of air travel.
Şi să nu uităm, acestea reprezintă doar un mic eşantion. Printre altele, puteţi afla cum milioane de tineri studiază acum în străinătate, cum „.eu” îşi construieşte o nouă identitate europeană pe internet, sau ce măsuri a luat Europa pentru a reduce costurile de zbor.
There is a story about how European police catch more criminals by co-operating better, how we are producing cleaner cars and even why travelling with your pets is easier now.
Broşura conţine o poveste despre cum forţele de ordine europene arestează mai mulţi infractori prin colaborare, despre cum putem avea maşini mai nepoluante şi chiar despre cât este de simplu să călătoriţi împreună cu animalul de companie.
Recent successes share the booklet with enduring successes spanning Europe’s first half century.
Pe lângă succesele recente, broşura face referire şi la poveştile de succes care sau manifestat pe parcursul primei jumătăţi de secol de existenţă a Europei.
Overall, the emphasis is on celebrating Europe’s past achievements while looking forward to the next 50 years.
În general, accentul cade pe ilustrarea realizărilor din trecutul Europei, privind în acelaşi timp spre viitor, către următorii 50 de ani.
The 50 ways forward booklet is a ‘sister’ publication to the website of the same name, which features a full virtual gallery tour and can be found here: http://europa.eu/success50. ://europa.eu/success50.
Broşura „50 de porţi spre viitor”este o publicaţie „soră” a site-ului cu acelaşi nume, care prezintă un tur virtual al galeriei şi care este disponibilă la adresa: http://europa.eu/success50/index_ro.htm.
Getting mobile – working in Europe today
Mobilitatea înseamnă muncă în Europa
Did you know that being a citizen of an EU country entitles you to live and work in any other EU country under the same terms and conditions as that country’s own nationals ?
Ştiaţi că, în calitate de cetăţean al unei ţări UE, aveţi dreptul de a locui şi de a munci în oricare dintre ţările UE în aceleaşi condiţii ca şi cetăţenii acelei ţări?
Although over 53 % of you consider this right one of the most important things about the EU, only around 1.5% of you actually do it , a figure which has not really changed for 30 years.
Deşi peste 53 % dintre dumneavoastră consideră acest drept ca unul dintre cele mai importante lucruri oferite de UE, doar 1,5 % fac acest lucru, iar această cifră nu a suferit modificări semnificative în ultimii 30 de ani.
Working in a country other than your own is usually a great experience.
A lucra într-o ţară străină este de obicei o experienţă revelatoare.
It gives you the chance to learn a new language, discover a new culture and develop new skills.
Ţi se oferă oportunitatea de a învăţa o limbă străină, de a descoperi o nouă cultură şi de aţi dezvolta noi abilităţi.