natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The ability to carry forward unspent funds from one year to the next is an important aspect of the financial autonomy enjoyed by certain HEIs.
Posibilitatea de a păstra fondurile necheltuite şi de a le reporta de la un an la următorul reprezintă un aspect important al autonomiei financiare de care se bucură anumite instituţii de învăţământ superior.
This flexibility facilitates the institution to define strategies in the medium or long term and enables the financing of multiannual projects, and even allows investments to be made in order to generate income.
Această flexibilitate facilitează instituţiilor posibilitatea de a crea strategii pe termen mediu sau lung şi permite finanţarea proiectelor pe mai mulţi ani, creând chiar posibilitatea de a face investiţii cu scopul de a creşte venitul.
Different countries have adopted different policies regarding this aspect.
În ţări diferite au fost adoptate politici diferite cu privire la acest aspect.
The data presented here do not include public funding received for given research projects, which are generally subject to specific regulations in terms of carrying forward funds from one year to the next.
Datele prezentate în acest capitol nu se referă şi la fondurile publice primite pentru anumite proiecte de cercetare, care sunt în general supuse unor reglementări specifice în privinţa reportării fondurilor de la un an la următorul.
Eighteen countries or regions allow HEIs to keep unspent public funding and to assign it to the budget heading deemed most appropriate.
În optsprezece ţări sau regiuni, instituţiile de învăţământ superior au dreptul să păstreze fonduirl publice necheltuite şi să le claseze în categoria bugetară pe care o consideră cea mai potrivită.
The unspent funds kept do not have a bearing on future public funding.
Fondurile necheltuite păstrate nu influenţează alocarea fondurilor viitoare.
Seven countries or regions authorise HEIs to carry funds forward from one year to the next, but place restrictions on their use.
În şapte ţări sau regiuni, instituţiile de învăţământ superior sunt autorizate să păstreze fondurile pentru anul următor, dar există restricţii impuse privind folosirea acestora.
In the Flemish Community of Belgium, the funds carried forward cannot be used to cover recurrent longterm commitments (such as the costs of tenure positions).
În Comunitatea flamandă din Belgia, fondurile reportate nu pot fi folosite pentru acoperirea cheltuielilor legate de angajamentele pe termen lung recurente (cum ar fi costurile legate de posturile prmanente).
In Denmark, Greece, France and Poland, unspent public funding may be used the following year for the budget heading it was allocated to originally.
În Denmarca, Grecia, Franţa şi Polonia, fondurile publice necheltuite pot fi folosite în anul următor pentru categoria bugetară sub care fuseseră alocate iniţial.
In Italy, unspent funds may be used for all financial transactions related to the operational activities of the institution.
În Italia, fondurile necheltuite pot fi folosite pentru toate tranzacţiile financiare legate de activităţile operaţionale ale instituţiei.
In Malta, institutions must obtain the authorisation of the minister of education in order to be able to put unspent public funding in a reserve fund.
În Malta, instituţiile trebuie să obţină autorizaţia Ministerului Educaţiei pentru a putea depozita fondurile publice necheltuite întrun fond de rezervă.
The use of this reserve fund is also subject to the authorisation of the minister of education.
Folosirea acestui fond de rezervă depinde, de asemena, de autorizaţia acordată de Ministerul Educaţiei.
Figure 3.7: Freedom to carry forward unspent public funds from one year to the next, public and governmentdependent private higher education, 2006/07
Figura 3.7: Libertatea de reportare de la un an la următorul a fondurilor publice necheltuite, în învăţământul superior public şi privat dependent de guvern, 2006/2007
Funds may be carried forward with no conditions for their use
Fondurile pot fi reportate, fără impunerea unor condiţii privind folosirea lor
Funds may be carried forward with conditions for their use
Fondurile pot fi reportate cu anumite condiţii privind folosirea lor
Funds may not be carried forward
Fondurile nu pot fi reportate
Variable depending on the regional authority
Variabile care depind de autorităţile regionale
Czech Republic: The possibilities to carry funds forward apply only to institutions at ISCED level 5A and are limited by legislation.
Republica Cehă: Posibilitatea de reportare a fonurilor se aplică numai instituţiilor care au nivelul 5A pe scala ISCED, aceasta fiinf limitată de către legislaţie.
Estonia: The information applies only to governmentdependent private universities.
Estonia: Informaţiile se aplică numai universităţilor private dependente de guvern.
Professional state HEIs can carry forward 3 % of their funds allocated by the state.
Instituţiile de învăţămant superior de stat profesioniste pot reporta doar 3% din fondurile primite de la stat.
Ireland: The possibilities to carry funds forward apply only to universities.
Irlanda: Posibilitatea de reportare a fondurilor se aplică numai universităţilor.
Spain: Each Autonomous Community defines the method of allocation of direct public funding to HEIs.
Spania: Fiecare comunitate autonomă stabilşte metoda de alocare a fondurilor publice diracte către instituţiile de învăţământ superior.
Finland: Polytechnics are subject to the regulations of their competent authorities as regards the possibilities to carry forward funds.
Finlanda: Institutele politehnice se supun regulamentelor autorităţilor competente în legătură cu posibilitatea reportării fondurilor.
Sweden: Not more than 10 % of the block grant received can be carried forward from one year to the next.
Suedia: Numai 10% din subvenţia globală primită poate fi reportată de la un an la următorul.
If this threshold is exceeded, the budget of the institution may be decreased for the following year.
Dacă se încalcă acest prag, bugetul instituţiei poate fi scăzut în anul următor.
The data presented only cover the countries with a private higher education sector for which information was available: the Czech Republic, Estonia, Latvia, Hungary, Austria, Poland, Portugal, Slovenia and Slovakia.
Datele prezentate acoperă pentru care informaţiile referitoare la sectorul educaţional privat au fost disponibile: Republica Cehă, Estonia, Letonia, Ungaria, Austria, Polonia, Portugalia, Slovenia şi Slovacia.
In Estonia and Latvia, there is a significant proportion of students enrolled in private institutions.
În Estonia and Letonia, există un număr semnificativ de studenţi înscrişi la instituţii private.
According to data from 2003 (10), this proportion reached approximately 20 % for institutions at ISCED level 5A, and 30 % for institutions at ISCED level 5B.
Conform datelor din 200310, acest procent a ajuns la aproximativ 20% pentru instituţiile care au nivelul 5A pe scala ISCED şi la 30% pentru cele care au nivelul 5B pe scala ISCED.
In these two countries, funding mechanisms for public and private institutions are the same: public funding is allocated in the framework of a contract based on a given number of graduates in specific fields, within a given period (see section 3.1.3).
În aceste două ţări, mecanismele de finanţare pentru instituţiile publice şi private sunt aceleaşi: fondurile publice sunt alocate în cadrul unui contract care are la bază un număr dat de studenţi dintr-un anumit domeniu, pe o perioadă stabilită (vezi subcapitolul 3.1.3).
In Estonia, however, public funding in the framework of contracts is allocated mainly to public institutions.
Cu toate acestea, în Estonia, fondurile publice alocate în baza contractelor sunt destinate în principal instituţiilor publice.
In this country, private institutions may also receive specific grants from the state budget or from local authorities.
În această ţară, instituţiile private pot primi la rândul lor subvenţii specifice de la bugetul de stat sau de la autorităţile locale.
In Latvia, public funding may also be allocated to conduct a scientific study.
În Letonia, fondurile publice pot fi alocate şi pentru realizarea unui studiu ştiinţific.
In Poland and Portugal, the private higher education sector is also highly developed: in 2003 (11), one quarter of students at ISCED level 5A were enrolled in private institutions, while at ISCED level 5B, one fifth and nearly half of students in the respective countries were enrolled in private HEIs.
În Polonia şi Portugalia, sectorul învăţământului superior privat este foarte dezvoltat: în 200311, un sfert dintre studenţii de nivel 5A pe scala ISCED erau înmatriculaţi la instituţii private, în timp ce pentru nivelul 5B pe scala ISCED, o cincime (Polonia) şi jumătate (Portugalia) dintre studenţi studiau la instituţii de invăţământ superior private.
In these two countries, private institutions cannot receive a block grant similar to that of public institutions, but they do have access to certain targeted funding possibilities.
În aceste două ţări, instituţiile private nu pot primi o subvenţie gloabală ca aceea alocată instituţiilor publice, dar ele pot avea acces la anumite posibilităţi de finanţare specifice, axate pe anumite proiecte.
In Poland, private institutions which meet the regulatory requirements of the minister responsible for higher education are also eligible to receive grants that cover a portion of the fees paid by fulltime students, as well as other grants which may cover the cost of activities other than teaching.
În Polonia, instituţiile private care întrunesc cerinţele regulamentare ale ministerului responsabil cu învăţământul superior sunt de asemenea eligibile pentru subvenţiile care pot acoperi costul altor activităţi decât cea didactică.
In Portugal, public funding may be allocated to private HEIs via contracts based on social service, high-quality projects, teacher training, investment incentives, research and performance-related scholarships.
În Portugalia, fondurile publice pot fi alocate instituţiilor de învăţământ superior prin inetrmediul contractelor axate pe prestaţiile sociale, proiecte de vârf, pregătirea profesorilor, stimulente pentru investiţii, cercetare şi burse pentru rezultate deosebite.
In the Czech Republic, Hungary, Austria, Slovenia and Slovakia, the private higher education sector is not very
În Republica Cehă, Ungaria, Austria, Slovenia şi Slovacia, sectorul învăţământului superior privat nu este
There are different public funding possibilities for private HEIs in each of these countries.
Există mai multe posibilităţi de finanţare publică pentru instituţiile de învăţământ foarte reprezentativ ( superior private, în fiecare dintre aceste ţări.
In the Czech Republic, Hungary and Slovakia, in certain circumstances, private institutions may receive block grants similar to those received by public institutions.
În Republica Cehă, Ungaria şi Slovacia, instituţţile private pot primi, în anumite situaţii, subvenţii globale similare celor primite de către instituţiile publice.
In the Czech Republic, private institutions at ISCED level 5A which operate as non-profit organisations, may receive grants from the Ministry of Education for their accredited study programmes; lifelong learning programmes; and artistic and creative activities; as well as for teaching, research and development activities in connection with these programmes.
În Republica Cehă, instituţiile private care au nivelul 5A pe scala ISCED şi care funcţionează ca organizaţii non-profit, pot primi subvenţii de la Ministerul Educaţiei pentru programele de studii acreditate, pentru programele de învăţare continuă, pentru activităţile artistice şi creative, precum şi pentru predare, cercetare şi activităţile de dezvoltare legate de aceste programe.
The award procedures and criteria used for public institutions apply.
Se aplică procedurile şi criteriile de alocare folosite pentru instituţiile publice.
However, private HEIs have only rarely been awarded funding.
Totuşi, instituţiile de învăţământ superior private nu au primit finanţare decât foarte rar.
In Hungary, private institutions are eligible to receive a grant covering the same budget headings as public institutions (student scholarships, training and research), excluding operational activities.
În Ungaria, instituţiile private sunt eligibile pentru o subvenţie care să acopere aceleaşi categorii de buget ca şi pentru instituţiile publice (burse şcolare, pregătire şi cercetare), cu excepţia activităţilor operaţionale.
10) See Eurydice (2007) Key Data on Higher Education in Europe – 2007 Edition, Figure A3.
10 Vezi Eurydice (2007) Date esenţiale privind învăţământul superior din Europa- ediţia din 2007, Figura A3. 11 Op cit. 12 Op cit.
Chapter 3: Direct Public Funding of Higher Education Institutions private and public institutions, corresponding to the number of statefunded study places at the HEI.
Capitolul 3: Finanţarea publică directă ainstituţiilor deînvăţământsuperior
In the Czech Republic and Slovakia, private institutions may apply to obtain public funding for research projects and other types of projects on a competitive basis.
În Republica Cehă şi Slovacia, instituţiile private pot aplica pentru fonduri publice pentru proiectele de cercetare şi pentru alte tipuri de proiecte, în cadrul unei competiţii.
In Slovakia, the Ministry of Education must also provide private institutions with funding for the well-being of students.
În Slovacia, Ministerul Educaţiei trebuie să acorde finanţare instituţiilor private în scopul bunăstării studenţilor.
In Austria and Slovenia, national authorities allocate funds to private institutions in exchange for the provision of specific educational services.
În Austria şi Slovenia, autorităţile naţionale alocă fonduri instituţiilor private în schimbul prestării unor servicii educaţionale specifice.
In Slovenia, private institutions may apply to obtain public funding for research projects.
În Slovenia, instituţiile private pot aplica pentru fonduri destinate proiectelor de cercetare.
In Austria, the law forbids the federal government from financing private universities; however, it may purchase educational services from private HEIs, such as general interest courses which supplement provision at public universities.
În Austria, legea interzice ca guvernul federal să finanţeze universităţile private: totuşi, el poate achiziţiona serviciil educaţionale din partea instituţiilor de învăţământ superior private, cum ar fi cursuri de interes general care completează cusrurile oferite de universităţile publice.
In Slovenia, private institutions may receive state funds for certain government-approved programmes.
În Slovenia, instituţiile private pot primi fonduri din partea statului pentru anumite programe aprobate de guvern.
In this case, global funding is allocated for academic activities including research and related activities, investments and development.
În acest caz, fondurile globale sunt alocate activităţilor academice care includ cercetarea şi alte activităţi adiacente, investiţiile şi dezvoltarea.
Funding mechanisms, criteria and accountability procedures are the same as those for public institutions.
Mecanismele de finanţare, procedurile şi criteriile de responsabilizare sunt aceleaşi cu cele pentru instituţiile publice.
Models of public funding: issues and challenges
Modele de finanţare publică: probleme şi provocări
The public funding mechanisms for higher education in Europe represent levers through which central governments pursue their strategic objectives within the sector and the main current trends give rise to a number of debates.
Modelele de finanţare publică pentru învăţământul superior din Europa reprezintă pârghiile prin care guvernele centrale îşi urmăresc scopurile strategice în acest sector. Tendinţele actuale principale dau naştere multor dezbateri.
Figure 3.8 shows an overview of these trends.
Figura 3.8 prezintă o trecre în revistă a acestor tendinţe.
A brief overview of various recent studies and international sources on the challenges related to public funding of higher education reveals that present models of funding give rise to a number of issues in terms of their advantages and disadvantages.
O scurtă trecere în revistă a diferitelor studii recente şi a surselor internaţionale privind provocările legate de finanţarea publică a învăţământului superior scoate la iveală faptul că modelele actuale de finanţare dau naştere unor probleme referitoare la avantajele şi dezavantajele acestora.
In some cases, these studies also discuss certain corrective measures that respond to undesirable outcomes.
În unele cazuri, aceste studii tratează şi măsurile de corectare a rezultatelor indezirabile.
The use of a funding formula (see section 3.1) to allocate funds to HEIs is very widespread and often aligns with the objective of transparency in the distribution of funds among institutions.
Folosirea unei formule de finanţare (vezi subcapitolul 3.1) pentru alocarea fondurilor către instituţiile de învăţământ superior este foarte răspândită şi se aliniază adesea cu obiectivul obţinerii transparenţei în distribuirea fondurilor între instituţii.
However, various aspects of these formulas are subject to discussion.
Totuşi, numeroase aspecte ale acestor formule constituie subiectul unor dezbateri.
A funding formula based on the number of students enrolled in an institution may act as an incentive to rationalise the use of resources.
O formulă de finanţare care are la bază numărul de studenţi înmatriculaţi întro instituţie poate acţiona ca un stimulent pentru raţionalizarea folosirii resurselor.
This is particularly the case if the unit costs per student are based on average costs at national level or on normative costs established by considering different parameters, which are used to calculate what the cost of studies should be in an ideal situation and not what they are in reality, according to Salmi and Hauptman (13).
Acesta este cazul în special atunci când costurile de bază pe cap de student se bazează pe costurile medii la nivel naţional sau pe costurile normative stabilite după evaluarea unor parametrii diferiţi, care sunt folosiţi la calcularea costului studiilor întrun caz ideal şi nu a celui real, conform lui Salmi şi Hauptman13.
In contrast, if the unit cost per student reflects the real costs incurred by the institution, the need to rationalise the use of resources is not as strong.
În schimb, dacă costurile de bază pe cap de student reflectă costurile reale suportate de instituţie, necesitatea de raţionalizare a resurselor nu este atât de puternică.
A funding formula based on the number of students enrolled makes institutions vulnerable to fluctuations in student enrolment, which inevitably has a direct impact on their revenue. Some basic institutional costs
O formulă de finanţare bazată pe numărul de studenţi înmatriculaţi face ca instituţiile să devină vulnerabile în faţa fluctuaţiilor numărului de studenţi înscrişi, lucru care are un impact direct inevitabil asupra venitului lor.
(such as infrastructure) cannot be reduced from one year to the next (
Anumite costuri instituţionale de bază (precum infrastructura) nu pot fi reduse de la un an la an14.
14) OECD/IMHE-HEFCE project on financial management and governance of higher education institutions report.
14 OECD/IMHE- Raport privind proiectul de management al finanţelor şi guvernarea instituţiilor de învăţământ superior.
On the edge: securing a sustainable future for higher education, 2004, p. 40.
Pe muchie de cuţit: asigurarea unui viitor durabil pentru învăţământul superior, 2004, p. 40.
In light of this, funding formulas could include incentives to preserve vulnerable academic disciplines.
În lumina celor spuse, formulele de finanţare ar putea include stimulente pentru păstrarea disciplinelor academice vulnerabile.
Figure 3.8: Overview of the public funding mechanisms, public and governmentdependent private higher education, 2006/07
Figura 3.8: Imagine generală a mecanismelor de finanţare publică, pentru învăţământul superior public şi privat dependent de guvern, 2006/2007
Budget b as pastcosts ed on abudgetestimate
Bugete b az m at iv a te pe costurile an te r i o are
Variable depending on the regional authority: DE, ES
Depind de autoritatea regională: Germania, Spania
Estonia and Latvia: Public funding is awarded to HEIs in the framework of contracts based on a predetermined number of graduates.
Estonia şi Letonia: Fondurile publice sunt alocate instituţiilor de învăţământ superior în cadrul contractelor care ţin cont de un număr prestabilit de absolvenţi.
Luxembourg: Information not verified at national level.
Luxembourg: Informaţiile nu au fost verificate la nivel naţional.
Explanatory note Information is based on Figure 3.2.
Notă explicativă Informaţiile se bazează pe figura 3.2.
Another issue raised by funding formulas is the leeway public authorities have to adjust the budget when there is a significant increase in participation levels.
O altă problemă ridicată de formulele de finanţare este decalajul cu care autorităţile publice trebuie să se acomodeze în privinţa bugetului atunci când există o creştere semnificativă a nivelului de participare.
If no adjustment is made when student numbers increase dramatically, the amount allocated per student drops, with negative financial consequences for institutions.
Dacă nu se face nici o modificare atunci când numărul de studenţi creşte semnificativ, suma alocată pe cap de student scade, ducând la consecinţe financiare negative pentru instituţiile respective.
Very often, unit costs per student are weighted differently in the funding formulas according to field of study.
Foarte des, costurile de bază pe cap de student sunt calculate diferit în formulele de finanţare în funcţie de domeniul de studiu.
This system is subject to debate in several countries due to a lack of consistency and balance between
Acest sistem este supus unor dezbateri în mai multe ţări, din cauza lipsei de coerenţă şi
), the use of performance indicators in the funding formula, in particular the number of students who pass their examinations or the number of graduates, is an incentive to decrease dropout rates and limit the duration of studies.
Conform unui raport înaintat de CEGES Comisiei Europene17, folosirea indicatorilor de performanţă în formulele de finanţare, în special numărul de studenţi care îşi iau examenele sau numărul de absolvenţi este un stimulent pentru descreşterea numărului de studenţi care abandonează studiile sau îşi scurtează durata studiilor.
However, it could also lead to a decrease in the academic requirements as institutions attempt to boost their performance.
Totuşi, acest lucru ar putea duce la o scădere a cerinţelor academice în timp ce instituţiile încearcă să-şi îmbunătăţească rezultatele.
From this point of view, quality assurance systems such as external evaluation play an essential role. According to
Din acest punct de vedere, sistemele de asigurare a calităţii, precum
Salmi and Hauptman (
După Salmi şi Hauptman
), it is also important for the allocation of public funds to be based only to a small extent on institutional performance and for this to be considered along with student numbers.
, este la fel de important ca alocarea fondurilor publice să se bazeze doar întro mică măsură pe performanţele instituţionale şi ca acest lucru să fie luat în considerare împreună cu numărul de studenţi.
The proportion of an institution’s budget represented by performance indicators is indeed an important issue.
Procentul din bugetul instituţiei reprezentat de indicatorii de performanţă este într-adevăr o problemă importantă.
Performance indicators may be an incentive to improve the efficiency of ‘educational production’ (in terms of the number of graduates, student attrition and retention rates and others), yet they might not be the most suitable funding mechanism when it comes to promoting quality.
Indicatorii de performanţă pot fi un stimulent pentru creşterea eficacităţii “produsului educaţional” (în ceea ce priveşte numărul de absolvenţi, ratele de abandonare a studiilor şi altele), cu toate acestea se poate ca ei să nu fie cel mai potrivit mecanism de finanţare atunci când este vorba de promovarea calităţii.