natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bearing this in mind, performance contracts based on set objectives enable a more precise analysis of the institutional achievements in different areas.
Ţinând cont de acest lucru, contractele de performanţă care au la bază obiective stabilite permit o anliză mai exactă a realizărilor instituţionale în diferite domenii.
The allocation of funds on a competitive basis following a quality assessment of projects and institutions also acts as an incentive to improve quality.
Alocarea fondurilor prin concurs, în urma unei evaluări calitative a proiectelor şi a instituţiilor acţionează de asemenea ca un stimulent pentru îmbunătăţirea calităţii.
The mechanisms that govern the allocation of public funding for research give rise to many questions.
Mecanismele care guvernează alocarea fondurilor publice pentru cercetare ridică multe întrebări.
Grants allocated for specific projects on a competitive basis with qualitative and quantitative selection criteria very likely have a positive influence on quality.
Subvenţiile alocate pentru proiecte specifice, în baza unui concurs cu criterii de selecţie calitative şi cantitative au, cel mai probabil, o influenţă benefică asupra calităţii.
On the other hand, if the allocation of public funds for research is based on competition alone, it may become increasingly directed towards current political priorities, to the detriment of fundamental research.
Pe de altă parte, dacă alocarea fondurilor publice pentru cercetare se face doar prin concurs, ea poate deveni din ce în ce mai orientată către
According to Truffin (19), when research funding consists mainly of contracts for research programmes with a limited time scale centred on subjects defined by the political authorities, other activities such as fundamental research and education may suffer.
19 priorităţile politice, în detrimentul cercetării fundamentale. După Truffin
According to several studies, the allocation of a basic research grant (not for specific projects) represents a means for institutions to carry out their fundamental research activities while allowing them to make longterm research plans.
Conform mai multor studii, alocarea unei subvenţii de bază pentru cercetare (nu pentru proiecte specifice) reprezintă pentru instituţii o cale de a-şi duce la îndeplinire activităţile de cercetare fundamentală, permiţându-le în acelaşi timp să alcătuiască planuri de cercetare pe termen lung.
However, a basic grant must be based on performance-related parameters (and not mainly on past costs) in order to act as an incentive to improve quality.
Totuşi, o subvenţie de bază trebuie să se bazeze pe parametrii legaţi de performanţă (şi nu în principal pe costurile anterioare) pentru a servi frept stimulent pentru îmbunătăţirea calităţii.
17) CEGES (2007) Rates of return and funding models in Europe.
17 CEGES (2007) Rentabilitatea şi modelele de finanţare în Europa.
Final report to the Directorate-General for Education and Culture of the European Commission.
Raportul final către Direcţia Generală pentru Educaţie şi Cultură a Comisiei Europene
18) Salmi, J. and Hauptman A.M. (2006) op.cit., p. 75. 19) Truffin C. (2006), L’université déchiffrée: le financement des universités en Communauté française de Belgique, p. 19.
18 Salmi, J. şi Hauptman A.M. (2006) op.cit., p. 75.
CHAPTER 4: PRIVATE FUNDS RAISED BY HIGHER EDUCATION INSTITUTIONS
CAPITOLUL 4: FONDURI PRIVATE OBŢINUTE DE INSTITUŢIILE DE ÎNVĂŢĂMÂNT SUPERIOR
As seen in Chapter 1 on national strategies, recent reforms in many countries have tended to increase the autonomy of higher education institutions (HEIs) with respect to financial management and, in particular, to the collection and use of private funds.
După cum sa vazut în capitolul 1, referitor la strategiile naţionale, reformele recente din multe ţări au încercat să mărească autonomia instituţiilor de învăţământ superior cu privire la managementul finanţelor şi, în special, la strângerea şi folosirea fondurilor private.
In many countries, public HEIs are still predominately financed by public sources with low percentages of private funding.
În multe ţări, instituţiile publice de învăţământ superior sunt încă predominant finanţate din surse publice şi în mică măsură din fonduri private.
However, many countries have tried to diversify the sources of funding for higher education systems over the last ten years.
Totuşi, în ultimii zece ani, multe ţări au încercat să diversifice sursele de finanţare pentru sistemele învăţământului superior.
As can be seen from Figure 4.1, at the level of the EU-27 expenditure by households (of which tuition fees and other fees constituted the biggest part) increased from 7 to 13 % between 1999 and 2004.
După cum se poate vedea în figura 4.1, la nivelulcelor 27 de ţări membre ale Uniunii Euroepene, cheltuielile pe familii (dintre care taxele de şcolarizare şi alte taxe reprezintă cea mai mare parte) au crescut de la 7la 13% între 1999 şi 2004.
The most significant increases in the proportion represented by this source of funding were observed in France (from 2.5 to 9.7 %), Italy (from 2 to 18 %) and Latvia (from 35 to 48 %).
Creşterile cele mai semnificative în proporţia reprezentată de această sursă de finanţare sau înregistrat în Franţa (de la 2.5 la 9,7%), Italia (de la 2 la 18%), şi Letonia (de la 35 la 48%).
In Bulgaria, Latvia, Lithuania and Poland, expenditure by households represented a quarter to one half of total higher education institution funding during the entire period under consideration.
În Bulgaria, Letonia, Lituania şi Polonia, cheltuielile familiilor au reprezentat între un sfert şi jumătate din fondurile toatale alocate învăţământului superior, pe toată perioada luată în calcul.
Private funding from other sources (see explanatory note, Figure 4.1) increased slightly between 1999 and 2004 in France, Italy and Slovakia.
Totalul fondurilor private din alte surse (vezi nota explicativă, figura 4.1) a crescut uşor între 1999 şi 2004 în Franţa, Italia şi Slovacia.
In 2004, it amounted to less than 3 % of total funding for higher education in Bulgaria, Ireland, Greece, Cyprus, Latvia, Malta and Austria, whereas it represented around 10 % or more in the Netherlands, Sweden and the United Kingdom and more than 15 % in Hungary.
În 2004, în Bulgaria, Irlanda, Grecia, Cipru, Letonia, malta şi Austria, ele au ajuns la mai puţin de 3% din fondurile totale alocate învăţământului superior, în timp ce în Ţările de Jos, Suedia şi Regatul Unit ele reprezentau 10% sau mai mult, iar în Ungaria, mai mult de 15%.
Irrespective of the actual level of private funding in the different countries, the political messages from education authorities everywhere encourage new ways of financing higher education.
Indiferent de nivelul actual al finanţării publice în diferitele ţări, mesajele politice din partea autorităţilor din domeniul educaţiei de pretutindeni încurajează noi moduri de finanţare a învăţământului superior.
This chapter deals with the following questions:
Acest capitol răspunde la următoarele întrebări:
How wide is the autonomy of HEIs regarding tuition fees paid by students (
Cât de mare este autonomia instituţiilor de învăţământ superior cu privire la taxele de şcolarizare plătite de studenţi1?
What are the possibilities for HEIs in terms of obtaining private funding and forming partnerships with the private sector?
Care sunt şansele instituţiilor de învăţământ superior de a obţine fonduri private ţi de a forma parteneriate cu sectorul privat?
What restrictions and control measures exist in these areas?
Ce restricţii şi măsuri de control există în aceste domenii?
What regulations exist on the use of private funding?
Care sunt reglementările privind folosirea fondurilor private?
Can it be used for the commercial activities of HEIs or must it be used in relation to teaching and research goals?
Pot fi ele folosite de către instituţiile de învăţământ superior în scopuri comerciale sau doar pentru obiectivele legate de activitatea didactică şi de cercetare?
To what extent must HEIs report on the use of private funding?
În ce măsură trebuie instituţiile să raporteze în privinţa folosirii fondurilor private?
What are the incentives implemented by countries to support HEIs in their search for private funding?
Care sunt stimulentele puse în aplicare în fiecare ţară pentru sprijinirea instituţiilor de învăţământ superior în demersul lor de obţinere a fondurilor private?
1) For more information on the contributions of students and their families, see Eurydice (2007) Key Data on Higher Education – 2007 Edition, Chapter C.
1 Pentru mai multe informaţii privind contribuţiile studenţilor şi ale familiilor acestora, vezi Eurydice (2007) Date esenţiale privind contribuţiile studenţilor şi ale familiilor lor la învăţământul superior – ediţia din 2007, Capitolul C.
Figure 4.1: Relative proportions of private spending by households and ‘other private entities’ on tertiary education institutions, as a % of total expenditure received by tertiary institutions, 1999-2004 n u l l
Figura 4.1: Procentele relative ale cheltuielilor private ale gospodăriilor şi ale altor entităţi private pentru instituţiile învăţământului terţiar, ca procent din cheltuielile totale de care beneficiază instituţiile terţiare, 19992004 nu l l
Chapter 4: Private Funds Raised by Higher Education Institutions
Capitolul 4: Fonduri private obţinute deinstituţiile deînvăţământsuperior
This indicator shows the relative proportions of expenditure tertiary educational institutions (i.e. all ISCED level 5 and 6 programmes) receive from households and other private sources of funds.
Acest indicator arată proporţiile relative ale sumelor pe care instituţiile din sistemul educaţional terţiar (de exemplu, pentru programele de nivel 5 şi 6 pe scala ISCED) le primesc de la familii şi din alte surse private.
It follows the final funds concept, which covers the share of educational expenditure spent directly by a source of funds.
El urmăreşte conceptul fondurilor finale, care acoperă procentul cheltuielilor educaţionale care provin dintr-o sursă de fonduri.
Other private spending on tertiary educational institutions includes expenditures from firms, religious institutions and other non-profit organisations (but not educational institutions).
Alte cheltuilei private ale instituţiilor din sistemul educaţional terţiar includ cheltuieli ale firmelor, instituţiilor religioase sau altor organizaţii non-profit (dar nu instituţii educaţionale).
Household spending includes expenditures from students and their families.
Cheltuielile familiilor includ cheltuielile studenţilor şi ale membrilor familiilor lor.
EU-27 totals are calculated based on the data of the available countries and estimations for the missing countries.
Sumele totale pentru cele 27 de state memebre sunt calculate în baza datelor furnizate de ţările participante la analiză şi în baza estimărilor pentru ţările care nu au participat.
Autonomy of institutions in the use of tuition fees
Autonomia instituţiilor în folosirea taxelor de şcolarizare
In approximately two thirds of countries (see Figure 4.2), HEIs may collect tuition fees from students enrolled for a first qualification.
În aproximativ două treimi din ţări (vezi figura 4.2), instituţiile de învăţământ superior pot percepe taxe de şcolarizare de la studenţii înmatriculaţi pentru o primă specializare.
In Estonia, Latvia, Lithuania, Hungary and Romania, this only concerns students who are not subsidised by the state.
În Estonia, Letonia, Lituania, Ungaria şi România, acest lucru se întâmplă numai în cazul studenţilor care nu sunt sponsorizaţi de către stat.
In the French Community of Belgium, Bulgaria, Spain, France, the Netherlands, Austria, Slovakia and the United Kingdom (Scotland), the amounts of tuition fees are determined by the central education authorities.
În Comunitatea franceză din Belgia, în Bulgaria, Spania, Franţa, Ţările de Jos, Austria, Slovacia şi Regatul Unit (Scoţia), valoarea taxelor de şcolarizare este stabilită de către autorităţile centrale din domeniul educaţiei.
In the other countries where tuition fees exist for a first qualification, HEIs may determine the amount within the limits defined by the same authorities.
În alte ţări unde există taxe de şcolarizare pentru o primă specializare, instituţiile de învăţământ superior pot stabili valoarea lor în limitele definite de aceleaşi autorităţi.
In approximately ten countries, either there is no possibility at all to ask students to pay tuition fees, or the possibility is limited to certain part-time courses, students enrolled in a second qualification, courses not included in the study programme, situations in which a student has exceeded the normal length of studies,
În aproximativ zece ţări, fie nu există posibilitate ade a percepe taxe de şcolarizare sau aceasta este limitată pentru anumite cursuri part-time, pentru studenţii care studiază pentru o a doua specializare, pentru cursurile care nu sunt incluse în programa de studiu sau situaţiile în care un student a depăşit durata normală de studii, etc2.
Half of the countries which may collect tuition fees for fulltime studies leading to a first qualification have wide room for manoeuvre in the allocation of tuition fees paid by students in their budget.
Jumătate din ţările care pot percepe taxe de şcolarizare pentru studii la zi pentru o primă specializare au unmare spaţiu de manevră în alocarea taxelor de şcolarizare plătite de studenţi.
This autonomy might be especially significant when the expenditure by households, which includes other elements in addition to tuition fees for a first qualification, represents a significant share of the resources of HEIs (see Figure 4.1).
Această autonimie poate fi deosebit de semnificativă atunci când cheltuielile familiilor, care includ elemente suplimentare pe lângă taxele de şcolarizare pentru o primă specializare, reprezintă o parte importantă a resurselor instituţiilor de învăţământ superior (vezi figura 4.1).
This is the case in Bulgaria, Italy and the United Kingdom (England, Wales and Northern Ireland).
Aşa se întâmplă în Bulgaria, Italia şi Regatul Unit (Anglia, Ţara Galilor şi Irlanda de Nord).
The proportion of expenditure in higher education from households is about 20 % for Italy and the United Kingdom and 40 % for Bulgaria.
Procentul sumelor provenite de la familii este de aproximativ 20% pentru Italia şi regatul Unit şi de 40% pentru Bulgaria.
For the other countries where there is autonomy in the use of tuition fees paid by students, this source of revenue represented around 10 % of the total or less in 2004.
Pentru celelalte ţări în care instituţiile au autonomie pentru folosirea taxelor de şcolarizare, această sursă de venit a reprezentat în jur de 10% din suma totală sau mai puţin, în 2004.
In eight countries, according to national regulations, HEIs must allocate tuition fees collected for fulltime studies leading to a first qualification to expenditure related to the educational or other basic goals of HEIs, or to financial support provided to students.
În opt ţări, conform regulamentelor naţionale, instituţiile de învăţământ superior trebuie să aloce taxele de şcolarizare percepute pentru studiile la zi pentru o primă specializare cheltuielilor legate de scopurile fundamentale educaţionale sau de altă natură sau sprijinului financiar acordat studenţilor.
In Lithuania, tuition fees must be allocated to a special financial programme developed by the institution which aims to implement the objectives and goals laid down in the statutes of HEIs.
În Lituania, taxele de şcolarizare trebuie alocate unui program financiare special creat de către instituţie, care urmăreşte să pună în aplicare obiectivele şi scopurile stabilite în statutele instituţiilor de învăţământ superior.
In Austria, students choose how tuition fees are allocated from various options proposed by the university senate.
În Austria, studenţii aleg modul în care taxele de şcolarizare sunt alocate, din diferitele opţiuni propuse de senatul universităţii.
In two countries where expenditure by households represented between 25 and 50 % of the total funds available to HEIs in 2004 (Lithuania and Latvia, see Figure 4.1), resources had to be spent in the framework of the basic goals of HEIs.
În două ţări în care cheltuielile familiilor sau încadrat între 25 şi la 50% din fondurile totale primite de instituţiile de învăţământ superior în 2004 (Lituania şi letonia, vezi figura 4.1) resursele au trebuit să fie cheltuite în cadrul scopurilor de bază ale instituţiilor de învăţământ superior.
Hungary is about to adopt a similar approach from 2008/09, when tuition fees paid by students should increase markedly (see Chapter 1).
Ungaria este pe cale de a adopta o abordare similară din 2008/2009, când taxele de şcolarizare plătite de studenţi vor creşte eşalonat (vezi capitolul 1).
2) See Eurydice (2007) Key Data on Higher Education in Europe – 2007 Edition, indicators C9 and C11.
2 Vezi Eurydice (2007) Date esenţiale privind învăţământul superior din Europa- ediţia din 2007, indicatorii C9 şi C11.
Figure 4.2: Autonomy in the use of tuition fees paid by fulltime students for a first qualification, public and governmentdependent private higher education, 2006/07
Figura 4.2: Autonomia privind folosirea taxelor de şcolarizare plătite de către studenţii la zi pentru o primă specializare, în învăţământul superior public şi privat dependent de guvern, 2006/2007
Tuition fees for fulltime studies leading to a first qualification
Taxele de şcolarizare pentru studiile la zi pentru o primă specializare
Autonomy of use
Automie în utilizarea taxelor
Restrictions on use
Restricţii în utilizarea taxelor
No tuition fees for fulltime studies leading to a first qualification
Lipsa taxelor de studiu Pentru cursuri de zi ducând la o primă specializare
Variable depending on the regional authority
Depinde de autoritatea regională
Czech Republic: The information applies only to public institutions at ISCED level 5A.
Republica Cehă: Informaţiile se aplică doar instituţiilor publice care au nivelul 5A pe scala ISCED.
Germany: In some Länder, HEIs charge tuition fees for fulltime studies leading to a first qualification and are subject to restrictions on their use.
Germania: În unele Landuri, instituţiile de învăţământ superior percep taxe de şcolarizare pentru toate studiile la zi pentru o primă specializare şi sunt supuse unor restricţii privind folosirea acestora.
In the remaining Länder, HEIs do not charge such fees.
În celelalte Landuri, instituţiile de învăţământ superior nu percep asemenea taxe.
Estonia, Latvia, Lithuania, Hungary and Romania: Tuition fees for fulltime studies leading to a first qualification apply only to students who are not subsidised by the state.
Estonia, Letonia, Lituania, Ungaria şi România: taxele de şcolarizare pentru studiile la zi pentru o primă specializare se aplică doar studenţilor care nu primesc subvenţii de la stat.
The situations in which tuition fees must be paid only for fulltime studies leading to a first qualification in certain governmentdependent private institutions, for certain part-time courses, for studies leading to a second qualification, for courses not included in the study programme, or when a student has exceeded the normal length of studies, are included in the figure under ‘no tuition fees for fulltime studies leading to a first qualification’.
Situaţiile în care taxele de şcolarizare trebuie să fie plătite doar pentru studiile la zi pentru o primă specializare, în anumite instituţii private dependente de guvern. Pentru anumite cursuri part-time, pentru studiile pentru o a doua specializare, pentru cursurile care nu sunt incluse în programa de studiu sau atunci când un student a depăşit durata normală de studiu, sunt incluse în figură la categoria “fără taxe de şcolarizare pentru studiile la zi pentru o primă specializare”.
Other private sources authorised
Alte surse de finanţare private autorizate
There are potentially a wide variety of sources of private funding (other than tuition fees) for HEIs.
Există posibilitatea unei mari varietăţi de surse pentru finanţarea privată (altele decât taxele de şcolarizare) pentru instituţiile de învăţământ superior.
However, HEIs do not make use of these possibilities in all countries, either because they are prohibited from doing so, or because not all possibilities are available yet.
Totuşi, instituţiile nu folosesc toate aceste surse în toate ţările, fie pentru că nu li se permite acest lucru, fie pentru că nu toate sursele sunt disponibile în momentul de faţă.
Figure 4.3: Sources of private funds available to public HEIs and restrictions on their use, 2006/07
Figura 4.3: Surse pentru fondurile private disponibile pentru instituţiile publice şi restricţiile privind folosirea fondurilor, 2006/2007
Donations/legacies n u l l
Donaţii / moşteniri
Whereas few countries (Denmark, Ireland, Cyprus, Latvia, Austria, Romania, Slovenia, United Kingdom) authorise all or almost all sources of private income mentioned here (Figure 4.3) and do not explicitly forbid any source, most countries have restrictions on at least two sources (for more information on restrictions and conditions, see section 4.4.).
În timp ce câteva ţări (Danemarca, Irlanda, Cipru, Letonia, Austria, România, Slovenia, Regatul Unit) autorizează toate sau aproape toate sursele de venituri private menţionate aici (Figura 4.3) şi nu interzic în mod explicit vreo sursă anume, majoritatea ţărilor au restricţii în privinţa a cel puţin două surse (pentru mai multe informaţii despre restricţii şi condiţii, vezi subcapitolul 4.4).
In several countries, certain sources have not yet been explored and used and there are no official regulations referring to them.
În câteva ţări, anumite surse nu au fost încă explorate sau folosite şi nu există regulamente oficiale în privinţa lor.
HEIs in virtually all countries may accept donations and legacies from private entities or individuals.
Instituţiile de învăţământ superior din aproape toate ţările pot primi donaţii sau moşteniri din partea persoanelor sau entităţilor particulare.
Apart from this, the use of research results as well as research contracts in the form of joint research projects between HEIs and private contractors are unquestionably the most common sources of private funding.
Pe lângă acest lucru, folosirea rezultatelor cercetării, precum şi a contractelor de cercetare sub forma unor proiecte de cercetare comune între instituţiile de învăţământ superior şi contractanţii privaţi reprezintă, fără urmă de îndoială, cea mai des întâlnită sursă de finanţare privată.
Service provision, such as continuing education for adults, and more particularly for companies, consultancy services and the organisation of events, is also a very important source of private funding.
Prestarea de servicii, cum ar fi educaţia continuă pentru adulţi şi în special pentru companii, serviciile de consultanţă şi organizarea de evenimente, reprezintă, de asemenea, o sursă foarte importantă a finanţării private.
This may also include medical services, for example highly specialised diagnostic and rehabilitation services in Poland.
Aceasta poate include şi serviciile medicale, de exemplu serviciile de diagnosticare ultraspecializată sau de reabilitare din Polonia.
Fees generated from services in healthcare cover about two-thirds of the expenditure on university hospitals in Germany.
Taxele generate de serviciile de sănătate acoperă aproximativ două treimi din veniturile spitalelor universitare din Germania.
Revenue generated by the letting of premises or other facilities as well as other property-related revenues are additional sources of income in many countries.
Veniturile generate de închirierea spaţiilor sau a altor facilităţi, precum şi cele legate de proprietate, sunt surse suplimentare de venit în multe ţări.
HEIs are allowed to set up commercial companies in all countries, with the exception of Belgium (German-speaking Community), Germany, Lithuania, Portugal and Iceland.
Instituţiilor de învăţământ superior li se permite să înfiinţeze companii comerciale în toate ţările, cu excepţia Belgiei (Comunitatea de limbă germană), germaniei, Lituaniei. Portugaliei şi Islandei.