natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Its objectives were to help candidate countries to apply EU environmental standards and to upgrade and expandtransport networks,includinglinks with the trans-European network.
Obiectiveleacestui instrument erau deaajutaţărilecandidate să aplice standardele comunitare de mediu, precumșisămodernizezeșisăextindă reţelele detransport,inclusivlegăturilecu reţeaua transeuropeană.
It also provided experienceinthe management of EU fundsforlargeinfrastructureprojects.The totalfinancialallocation was7280 million euro.
Acesta a permis, de asemenea, dobândirea unei experienţe privind gestiuneafondurilor UEîncadrul proiectelor de infrastructură de mare amploare. Finanţarea totală pentru ISPA sa ridicat la 7 280 de milioane de euro.
The Court recommends that the Commission make a follow-up of ISPA’s implementation and examine how delays could beavoidedorreducedinthefuture, when implementingasimilarinstrument.Inthis context, the Commission should makethe guidancedocumentsavailablebeforethe candidatecountriesstartpreparingtheir projectsandgreaterattentionshouldbe devoted to reduce time needed to complete procedures.
Curtea recomandă Comisiei să asigure urmărirea puneriiîn aplicarea ISPA și să examineze modulîncareîntârzierileînaplicarea unuiinstrumentsimilarpotfievitatesau limitate pe viitor.În acest context, Comisia ar trebui să difuzeze documentele de orien-tareînaintecaţărilecandidatesăînceapă întocmireaproiectelorșisăacordeo mai mare atenţie reducerii timpului necesar pen-trufinalizarea procedurilor.
The Courtreviewedthisinstrument by asking whetherthere wasacoherentstrategy and adequatepreparation to support ISPA actions, whether projects were implemented according to planning and whether projects were contributingto beneficiary countries’ compliance with the EU environmental direc-tivesandcontributingtotheimprovement of TEN-T.
Curteaaexaminatacestinstrumentîncer-când să stabilească dacă măsurile ISPA sau bazatpeostrategiecoerentășipeopre-gătireadecvată,dacăproiecteleaufost implementate conform planificărilor și dacă acestea au contribuit la efortul ţărilor bene-ficiaredeaseconformacerinţelorprevă-zute de directivelecomunitare de mediuși la ameliorareareţelei TEN-T.
The Court concludes that there was a coher-entstrategy,butprojects werenotalways adequately prepared.
Curteaaconchiscăaexistatostrategie coerentă,darcăproiectelenuaufostela-borateîntotdeaunaîn modcorespunzător.
Three important meth-odologicalguidancedocuments werepro-videdlateinrelationtothefirstwaveof applications.
Trei documente de orientareimportante cuprivirela metodologienuaufostpusela dispoziţieîntimp util pentru primulval de solicitanţi.
ASSISTANCE TO EU APPLICANT COUNTRIES
ASISTENŢA ACORDATĂ ŢĂRILOR CANDIDATE LA UE
Article 1 of Regulation (EC)
Articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1267/1999.
The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA) is one ofthethreefinancialinstruments(with PHARE and Sapard)to assist candidate countries in the preparation for accession. ISPA was set up in 1999to contributetothe process of preparationfor accessionto the European Unionconcerningenvironmentandtransport1inthe former candidate countries of central and eastern Europe2, along the samelines asthe Cohesion Fund model designedfortheleast prosperous EU members (see Figure 1).
detransportșide mediu1 în fostele ţări candidate din Europa Centrală și de Est2, după modelul Fondului de coeziune conceput pentru statele UE cele mai puţin prospere(a se vedeafigura 1).Instrumen-tul a ajutat, de asemenea,ţările candidatesăse pregătească pentru gestiunea fondurilor UE după aderare datorită experienţei dobândite în cadrul proiectelor deinfrastructură de mare amploare.
NEEDS• Improvement of the environmental standards• Improvement of the transport infrastructure
NEVOI• Îmbunătăţirea standardelor de mediu• Ameliorarea infrastructurii de transport
OBJECTIVES• Bringing countries up to EU environmental standards• Extending trans-European networks
OBIECTIVE• Alinierea ţărilor la standardele de mediu ale UE• Extinderea reţelelor transeuropene
INPUTS• Commission coordination• ISPA and national funds• ISPA strategies, financing memoranda, Commission decisions• Staff
RESURSE• Coordonarea de către Comisie• ISPA și fondurile naţionale• Strategii ISPA, memorandumuri de finanţare, decizii ale Comisiei• Personal
PROCESSES• Building and improving infrastructure in the environmentand transport sectors
PROCESE• Crearea și îmbunătăţirea infrastructurii în sectoarele mediului și transporturilor
OUTPUTS• New and/or rehabilitated water treatment systems• Kilometres of new road or rail network or improved network
REALIZĂRI• Crearea și/sau reabilitarea sistemelor de tratare a apei• Construcţia de kilometri de reţea rutieră sau feroviară ori îmbunătăţirea reţelei existente
Percentage of households/businesses Environmental impact; improvedserved, time saved, accessibility gainwater quality Smoother traffic flows, improvedroad/rail network
Procentul gospodăriilor/societăţilor Impactul asupra mediului; deservite, economia de timp realizată, îmbunătăţirea calităţii apeifacilitarea accesului Fluidizarea traficului, ameliorarea reţelei rutiere/feroviare
ISPA operated during the programming period 2000–06. From January 2007 onwards,similar actions have beenfinanced under the Instru- mentfor Pre-Accession Assistance(IPA)3
ISPA sa aplicatîn perioada de programare 2000-2006.Începând din ianuarie 2007, acţiunile similare suntfinanţate prininstrumentul de asistenţă pentru preaderare(IPA)3
Yugoslav Republic of Macedonia, Turkey, Albania, Bosnia and Herzegovina, Montenegro, Serbia and Kosovo under UN Security Council Resolution 1244/99.
Republică Iugoslavă a Macedoniei, Turcia, Albania, Bosnia și Herţegovina, Muntenegru și Kosovo în conformitate cu Rezoluţia 1244/99 a Consiliului de Securitate al ONU.
ISPA MANAGEMENT AND FINANCIAL RESOURCES
GESTIONAREA ȘI RESURSELE FINANCIARE ALEISPA
Figure 2 shows the framework within which projects are developed and approved.
Înfigura2esteprezentatcadruldeelaborareșideaprobare a proiectelor.
Programming for the Instrument for Structural policies for Pre-Accession
Programarea instrumentului pentru politici structurale de preaderare
Accession partnership Priority areas of acquis communautaire Prepared by the Commission
Plan naţional de dezvoltare Strategie de dezvoltare Elaborat de ţara candidată
National development plandevelopment strategy prepared by candidatecountry
Parteneriat pentru aderare Domenii prioritare ale acquis-ului comunitar Elaborat de Comisie
National programme Action plan for preparation for accession Prepared by candidatecountry
Program naţional Plan de acţiune pentru pregătirea aderării Elaborat de ţara candidată
National ISPA strategy Setting sectoral strategies and the list of priority projects Prepared by the candidate country
Strategia naţională ISPA pentru stabilirea strategiilor sectoriale și a listei proiectelor prioritare Elaborată de ţara candidată analiza
Project application Containing detailed project description
Orientăripentru costuri- be ne fi
Appraisal Followed by two interservice consultations
Evaluare Urmată de două consultări interservicii
Commission decision
Decizie a Comisiei
Financing memorandum Co-signed by the candidate country
Memorandum de fi na nţ a re Cosemnat de ţara candidată
Article 4 of Regulation (EC)
Articolul 4 din Regulamentul (CE)
The total allocation for ISPA was 7 280 million euro for the period 2000–06 (1 040 million euro in 1999 prices per year4), to be distributed among the beneficiary countries on the basis of selected criteria.
Finanţarea totală pentru ISPA a fost de 7 280 de milioane de euro pentru perioada 2000-2006 (1 040 de milioane de euro pe an,la nivelul preţurilor din 19994), această sumă urmând săfie distribuităîntre ţările beneficiare pe baza criteriilor selectate.
ISPA aimed atusingthesefundsaccordingtoanappropriatebalancebetween measuresinthefieldoftheenvironmentand measuresrelatingto transportinfrastructure.
Obiectivul ISPA a constatîn utilizarea acestor fonduri păstrând în același timp un echilibru cores-punzătorîntre măsurile din domeniul mediului și măsurilelegate de infrastructura detransport.
Commission, Regional Policy DG, situation at 31.12.2007.
Comisia, DG REGIO, situaţia la 31.12.2007.
In total, 366 projects were approved for ISPA, of which 201 were in the environment sector, 78 in the transport sector and 87 concerned technical assistance. The ISPA budget (in 2006 prices), before amendments and excluding technical assistance was 7 708 million euro5.
În total, în cadrul ISPA au fost aprobate 366 de proiecte, dintre care201erauînsectorul mediului,78însectorultransporturilor, iar87erauproiectedeasistenţătehnică.Înaintedeamendamente și excluzând asistenţa tehnică, bugetul ISPA (la nivelul preţurilor din 2006) a fost de 7 708 milioane de euro5.
The contribution to ISPA projects in the environment sector was 3 804 million euro and in the transport sector 3 904 million euro. In the environment sector(see Figure 3), the majority of the 201 projects(73 %) werein the field of wastewater treatment and water supply.In the transport sector,the78ISPAprojects were mainly(97 %)intherailwaysand intheroads and motorwayssectors(see Figure 4).
Contribuţiala proiectele ISPA afost de 3 804 milioane de euroîn sectorul mediului, respectiv de3904 milioanedeeuroînsectorultransporturilor.Însectorul mediului(a se vedeafigura 3), cea mai mare parte din cele 201 pro-iecte(73 %) vizautratarea apelorreziduale și alimentarea cu apă.În sectorul transporturilor, cele 78 de proiecte ISPA vizau în cea mai mare parte(97 %)sectorulferoviarșisectoarelerutierșiautorutier (ase vedeafigura 4).
DISTRIBUTION OFISPA ENVIRONMENT PROJECTS
Reţele de canalizare și staţii de tratare
Drinking water supply
Alimentare cu apă potabilă
Combined wastewater treatmentand drinking water supply
Tratarea apelor reziduale și alimentare cu apă potabilă
Solid waste management
Gestionarea deșeurilor solide
The co-financing rate of ISPA may be up to 75 % of public or equivalent expenditure6.
Rata cofinanţării acordate prin ISPA poate fi de până la 75 % din cheltuielile publice sau echivalente6.
The national contribution sometimestooktheform of
Contribuţia naţională aluat uneori forma împrumuturilor acordate de instituţii financiare precum Banca Europeană de Investiţii (BEI) și Banca Europeană de Reconstrucţie și Dezvoltare(BERD).
6For projects considered essential for achieving the general objectives of ISPA, this rate can be increased up to 85 % according to Article 6(2) of Regulation (EC) loans granted byfinancialinstitutionssuch asthe European Investment Bank (EIB) and the European Bank for Reconstruction and Devel-opment(EBRD).
esenţiale pentru atingerea obiectivelor generale ale ISPA, această rată poate fi majorată până la 85 %, în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1267/1999.
DISTRIBUTION ODISPA TRANSPORT PROJECTS
DISTRIBUŢIA PROIECTELORISPA DIN SECTORUL TRANSPORTURILOR
Roads and motorways
Șosele și autostrăzi
The implementation of ISPA in the candidate countries represented an initial exposuretolarge-scaleinvestments co-financed bythe European Union.
Punerea în aplicare a ISPA în ţările candidate a reprezentat prima expu-nerelainvestiţiideanvergurăcofinanţatede Uniunea Europeană.
For this reason, in view of the importance of ISPA for theaccessionofthecandidatecountriesandfindingsofprevious audits7, the Court decided to carry out an audit of ISPA to answer the following questions.
Dinacest motiv, ţinând seama de importanţa ISPA pentru aderarea ţărilorcandidateșideconstatărileformulateîncursulauditurilor precedente7 , Curtea a decis să desfășoare un audit al ISPA pentru arăspundela următoareleîntrebări:
(a)Was there a coherent strategy and an adequate preparation supporting ISPA actions?
(a)Se bazează măsurile ISPA pe o strategie coerentă și pe o pregătire adecvată?
No 5/2003 concerning Phare and ISPA funding of environmental projects in the candidate countries (OJ C 167, 17.7.2003, p.
al Curţii privind finanţarea proiectelor de mediu în ţările candidate prin instrumentele de preaderare PHARE și ISPA (JO C 167, 17.7.2003, p.
1), Special Report No 15/2000 on the Cohesion Fund (OJ C 279, 2.1.2000, p.
1), Raportul special nr. 15/2000 privind Fondul de coeziune (JO C 279, 2.1.2000, p.
1) and Special Report No 6/2005 on the trans-European network for transport (TEN-T) (OJ C 94, 21.4.2006, p. 1).
1) și Raportul special nr. 6/2005 privind reţeaua transeuropeană de transport (TEN-T) (JO C 94, 21.4.2006, p. 1).
The project managers
Managerii de proiect
(c)Were projectscontributingto beneficiarycountries’compliance with the EU environmental directives and to theimprovement of TEN-T?
(c)Au contribuit proiectele la efortul ţărilor beneficiare de a se conforma cerinţelor prevăzute de directivele comunitare de mediu și la ameliorareareţelei TEN-T?
represented 42 % of ISPA projects in the environment and transport sectors.
reprezintă 42 % din proiectele ISPA din sectoarele mediului și transporturilor.
as incorrect completion of the questionnaire or incomplete reply, 127 replies were usable (82 %).
9Din motive tehnice, ca de exemplu completarea incorectă a chestionarului sau răspunsuri incomplete, au putut fi utilizate numai 127 de răspunsuri (82 %).
ISPA was programmed for the period 2000–06 and the majority of the beneficiary countries acceded to the EU in May 2004. As at 31 December 2007, final reports on only a limited number of the 279 infrastruc-tureprojects wereavailable.
Programarea ISPA a corespuns perioadei 2000-2006,iar majoritatea ţărilorbeneficiareauaderatla Uniunea Europeană în mai2004.La 31decembrie2007,rapoartelefinaleeraudisponibiledoarpentru o mică parte dintre cele 279 de proiecte de infrastructură.
As such, the Court could only makea preliminary assessment of the performance and achievements of the projects.
Prin urmare, Curtea a putut efectua doar o evaluare preliminară a performanţei și arealizărilor proiectelorîn cauză.
A sample of 32 projects adopted between 2000 and 2003 (16 environment and16transport)coveringsixbeneficiarycountries wasexamined.
A fost examinat un eșantion de 32 de proiecte, adoptate între 2000 și 2003 (16însectorul mediuluiși 16însectorultransporturilor), acoperind șaseţăribeneficiare.
Sixteenprojects werevisitedonthespot(eightenvironmentand eighttransport)inthe Czech Republic, Poland, Latvia and Romania.
Aufostefectuatevizitelafaţaloculuipentru 16 proiecte (opt din sectorul mediului și opt din sectorul transporturilor) în Republica Cehă, Polonia, Letonia și România.
Theother16projects weresubjecttoadesk-review.Theyconcern the abovementioned countries plus Hungary and Bulgaria.
Celelalte 16 pro-iecteaufăcutobiectulcontroalelordocumentare. Acesteproiecte vizeazăţările menţionate anterior, plus Ungariași Bulgaria.
File reviews and interviews were carried out both at the Commission headquarters and Commission delegations. In the candidate countries, meetings were held with the Ministries of Environment and Transport, regional andlocal authorities, as well as withfinal beneficiaries.
Examinarea dosarelor și interviurile sau desfășurat atât la sediul Comi-siei,câtșiladelegaţiileacesteia.Înţărilecandidateaufostorga-nizatereuniunicu miniștrii mediuluișicuceiaitransporturilor,cu autorităţileregionaleșilocale, precumși cu beneficiariifinali.
In addition, the Court carried out a survey by sending questionnaires to 155 project managers and bodiesresponsiblefor day-to-day manage- ment of projects8 in the four countries visited, in order to collect opinions on the most common problems encountered during ISPA implementa- tion.
Pe lângă aceasta, în cele patru ţări vizitate, Curtea a realizat un sondaj de opinie, prin chestionare adresate către 155 de manageri de proiect șiorganismeresponsabiledegestionareacotidianăaproiectelor8.
The Courtreceived 145 answers9
Obiectivul era de a strânge opinii cu privire la problemele cel mai des întâlniteîncursul puneriiîn aplicarea ISPA.
(93 %responserate).
Curteaa primit145 de răspunsuri9(rata derăspunsfiind de 93 %).
Moreover, the Court obtained advice from experts in environment and transport projectsfrominternationalfinancialinstitutions.
În plus, Curtea a primit consiliere de la experţi provenind din institu-ţiifinanciareinternaţionale,specializaţiînproiectede mediușide transport.
WAS THERE A COHERENT STRATEGY AND ADEQUATE PREPARATION SUPPORTINGISPA ACTIONS?
SE BAZEAZĂ MĂSURILEISPA PE O STRATEGIE COERENTĂ ȘI PE O PREGĂTIRE ADECVATĂ?
GENERAL FRAMEWORK AND AUDIT CRITERIA
CADRUL GENERAL ȘI CRITERIILE DE AUDIT
10 Article 7(3)(a) of and Annex I to
10 Articolul 7 alineatul (3) litera (a)
Regulation (EC) No 1267/1999.
și anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1267/1999.
National ISPA strategies for the environment and transport sectors were prepared by each beneficiary country attherequest ofthe Commission.
Strategiile naţionale ISPA în sectoarele mediului și transporturilor au fost elaborate de fiecare ţară beneficiară, la cererea Comisiei.
Their purpose was to define the priority objectives by identifying sectorandsub-sector prioritiesand geographical prioritiessuchas transport bottlenecks or environmental blackspots,andtoidentify theresources needed.
Scopul acestoraeradeadefiniobiectiveleprioritare,deaidentificaprio-rităţilesectoriale,subsectorialeșigeografice(cumarfiblocajele înreţeleledetransportsauzonelecriticedinpunctuldevedereal mediului),precumșideaidentificaresurselenecesare.
The national ISPA strategies should also provide the framework for projectidentification and set out the criteria to be usedtoselect and appraise proposed projects(see Annex I).
Deaseme-nea,strategiile naţionale ISPA ar trebui să furnizeze cadrul necesar identificăriiproiectelorșisăstabileascăcecriteriitrebuieutilizate pentruselectareașievaluarea propunerilor de proiecte(asevedea anexa I).
Candidate countries submitted an application to the Commission which hadto contain,inter alia,thefollowing elements10:
Ţările candidate au înaintat o cerere Comisiei, care trebuia să conţină, printre altele, următoarele elemente10:
(a)thetimetableforimplementation ofthe works;
(a)calendarul de executare alucrărilor;
(b)a cost–benefit analysis;
(b)o analiză costuri-beneficii;
(c)thefinancial plan,includingfinancingsources other than ISPA.
(c)planulfinanciar,incluzândși altesurse definanţare decât ISPA.
The Court analysed the strategy documentation, and the preparation of ISPA projects, checking whether:
Curtea a analizat documentaţia aferentă strategiilor și modul de întocmire a proiectelor ISPA, verificând dacă:
(a)the nationalsectoralstrategiescontained an assessment ofsec-toral needsinthefields of environmentandtransport designed tocatchup with EU environmental standards and upgrade and expandlinks withtrans-Europeantransport networks;
(a)strategiile naţionalesectoriale cuprindeau o evaluare a nevoilor sectorialedindomeniile mediuluișitransporturilor,obiectivul fiind de arecuperaîntârzierilefaţă destandardele de mediu ale UE,precumșideaîmbunătăţișiextindelegăturilecureţelele transeuropene detransport;
(b) the Commission developed on time manualsandguidelinesto enablecandidatecountriestosubmitproposalscontainingall therelevantinformation.
(b)Comisia a elaborat în timp util manuale și orientări care să permită ţărilor candidate să prezinte propuneri conţinând toateinforma-ţiilerelevante.
WELL TARGETEDISPA STRATEGIES
STRATEGIIISPA BINE ORIENTATE
The Commission’s framework documents for the environment and transport sectors proved to be effectivein setting out the key criteriafor the preparation of national ISPA strategies whichincludedgeneral prioritiesandidentified projectsto beimplemented with ISPA support (see Textbox 1).
Documentele-cadru ale Comisiei referitoare la sectoarele mediului și transporturilor sau dovedit afi eficaceîn stabilirea criteriilor-cheie care permit elaborarea strategiilor naţionale ISPA; acestea conţin priorităţile generale și identifică proiectele care urmează să se desfășoare cu sprijinul ISPA (a se vedea caseta 1).
In the cases where shortcomings were identified, the Commission provided supportin orderto addressthese weaknesses(see Textbox 2).
În cazurile în care au fost identificate deficienţe, Comisia a oferit asistenţă pentruremedierea acestora(ase vedea caseta 2).
In Romania, the updated 2003 version of the national transport strategy did not receive unreserved consent from the Commission due to several shortcomings.
În România, versiunea actualizată din 2003 a strategiei naţionale în materie de transport nu a obţinut acordul fără rezerve al Comisiei, deoarece prezenta mai multe deficienţe.
In order to address these shortcomings, the Commission decided to grant a technical assistance project aimed at dra ing a general transport master plan.
În vederea remedierii acestora, Comisia a decis să nan-ţeze un proiect de asistenţă tehnică vizând întocmirea unui plan director general în domeniul transporturilor.
11 This has been pointed out also
11 Acest aspect a fost subliniat și
Even though in some cases it was not possible to explain the ranking of investmentprojects11,anexaminationofthestrategiesofthefour in the Court’s Special Report No 5/2003 (shortcomings in strategies, paragraphs 18 to 20).
Deși ierarhia proiectelor de investiţii nu a putut fi explicată în anumite cazuri11,examinareastrategiilorcelorpatruţărivizitateapermis în Raportul special nr. 5/2003 al Curţii (deficienţe ale strategiilor, punctele 18-20).
countries visited has enabled the Court to conclude that,in general, national sectoral ISPA strategies clearlyidentified the needsin each country, also taking into consideration the existing national planning documents(see Textbox 3).
Curţii să conchidă că, în general, strategiile naţionale sectoriale ISPA au identificat cu claritate nevoile din fiecare ţară și au ţinut seama de documentele naţionale de planificare existente (a se vedea caseta 3).
National ISPA strategies acted as atool inthe selection of ISPA projects,linking objectives and prioritiesto specific project proposals.
Strategiile naţionale ISPA au permisselectarea proiecteloreligibile pentru finanţare ISPA, stabilind o legătură între obiective și priorităţi, pe de o parte,și propunerilespecifice de proiecte, pe de altă parte.
In some cases the national ISPA strategies were a development of existing national strategies that had already taken into consideration the needto adoptthe acquis communautaireinthefield ofthe environ-ment(see Textbox 4).
În anumite cazuri, strategiile naţionale ISPA reprezentau o continuare astrategiilornaţionaleexistentecareluaserădejaînconsiderare necesitateadeaadoptaacquis-ulcomunitarîndomeniul mediului (ase vedea caseta 4).
Action to protect the environment in the Baltic region was initiated by the Polish government at the beginning of the 1990s in cooperation with other countries. e region of Krakow was already identified in the Helsinki Convention12 as one of the hot spots for the protection of the Baltic Sea, as this area, even though far from the coast, contains a high density of industries discharging waste into the Vistula River, which flows into the Baltic Sea.
Măsurile de protecţie a mediului au fost iniţiate în regiunea baltică de guvernul polonez, în cooperare cu alte ţări, la începutul anilor ’90. Regiunea Cracoviei fusese deja identificată de Convenţia de la Helsinki12 ca fiind una dintre zonele critice pentru protecţia Mării Baltice, întrucât această zonă, deși situată departe de coastă, prezintă o mare densitate industrială, ceea ce cauzează deversarea de deșeuri în râul Vistula (acesta se varsă în Marea Baltică).
A common solution for the whole urban area of Krakow was prepared and included in the national programme for purification of communal wastewater. e project of a sewage treatment plant in Krakow was then included in the national ISPA strategy for the environment in 1999, to be implemented as one of the priority projects.
O soluţie comună pentru întreaga zonă urbană a Cracoviei a fost elaborată și inclusă în programul naţional de epurare a apelor reziduale comunale. Proiectul unei staţii de tratare a apelor reziduale din Cracovia a fost apoi integrat în strategia ISPA pentru mediu din 1999, figurând astfel printre proiectele prioritare.