natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sprat – The stock is doing well, allowing the TACto be increased 8 %.
Şprot – Rezerva e bună şi permite o creştere a TAC cu 8%.
The fishing possibilities for certain species havebeen cut drastically. This is the case of the ling (-20 %), rays in the North Sea and Norway (-20 %),and herring in West Scotland, West Ireland, and Porcupine Bank (-10 %).
Au fost reduse mult posibilităţile de pescuit alanumitor specii, cum ar fi mihalţul de mare (-20%), vulpile de mare din Marea Nordului şi Norvegia (-20%) şi heringul în Scoţia de Vest, Irlandade Vest şi pe bancul de porcupine (-10%).
In contrast, the scientificexperts also stressed the benefits of the longterm management plans the European Union hashad in place for several years now, especially asregards northern hake and Bay of Biscay sole.Thanks to the recovery plans that have governedthese stocks since 2004, their TACs could be raised.
Pe dealtă parte, experţii ştiinţifici au subliniat în egalămăsură beneficiile gestiunii pe termen lung, pusela punct de Uniunea Europeană de câţiva ani, înspecial în ceea ce priveşte merluciul din Nord şilimba de mare din Golful Gascogne, supus unuiplan de reabilitare din 2004, ceea ce a permis ocreştere a TAC.
The mackerel population is also showingsigns of growth.
Macroul dă de asemenea semnede dezvoltare.
Herring – Given their overall good state, the TACsfor two large stocks in the central and westernparts of the Baltic Sea are raised. On the otherhand, the TAC for the Gulf of Riga is down (-6 %)whilst the TAC for the Gulf of Bothnia remainsunchanged.
Hering – Dată fiind starea lor globală, TAC pentruambele rezerve importante, în partea centrală şioccidentală a Mării Baltice, sunt în creştere; înschimb TAC scade în Golful Riga (-6%) şi rămâneneschimbat pentru rezerva din Golful Botnic.
Anchovy– The Council agreed to set the TAC atzero for the Bay of Biscay.
Hamsii– Pentru Golful Gascogne, consiliul acăzut de acord asupra unui TAC zero.
Nevertheless, experimental fishing involving 10 % of the French and Spanish fishing efforts will be allowed from 15April to 15 June.
Cu toateacestea, din data de 15 aprilie până în 15 iunie seva realiza un pescuit experimental care să implice10% din eforturile pescuitului francez şi spaniol.
Depending on the outcomes ofthe scientific analysis of this take and the scientificopinion of the Technical, Scientific and Economic Committee for Fisheries (CSTEP), the Commissionwill either propose a new TAC or keep it at zero.
Înfuncţie de analiza ştiinţifică ce decurge din acesteprelevări şi a opiniei ştiinţifice a Comitetului ştiinţific, tehnic şi economic de pescuit (CSTEP),Comisia va propune o nouă TAC sau o va menţinela zero.
Atlantic cod – Given that the recovery plan forthis species has not yet produced any effects, thetotal admissible catches were reduced by 15 % forall the zones except Western Scotland and the Celtic Sea, where the figures were cut 20 %, andthe North Sea and Kattegat, where the TAC wascut 14%.
Codul – dat fiind că planul de reabilitare nu aintrat încă în vigoare, limitele admise de capturăau fost reduse de la 15% pentru toate zonele cuexcepţia Scoţiei de Vest şi a Mării Celtice undereducerea este de 20% şi a mării Nordului şi Kattegat unde aceasta este de 14%.
The Council also decided to reduce thenumber of fishing days for all vessels that catchcod, including by-catches whilst targeting otherspecies, as follows: a 10 % decrease in fishing daysfor vessels using devices with small mesh sizes, an8% decrease for those using medium-sized meshes, and a 7 % decrease for large meshes.
Consiliul a decis deasemenea o reducere a zilelor de pescuit pentrutoate navele de pescuit cod, adică acelea care îlcapturează vizând alte specii: 10% din zilele depescuit mai puţin pentru vasele care utilizeazăechipamente cu ochiuri mici de plasă, 8% pentruochiurile de plasă medii şi 7% pentru ochiurilemari.
Therecovery plan is to be reviewed in the course of2007.
Planul de reabilitare trebuie să fie revăzutpe parcursul anului 2007.
Please send this coupon to the following address:
Trimiteţi acest cupon prin poştă laadresa următoare:
Yes, I would like to receive the free magazine Fisheries and aquaculture in Europe (five issues per year) in:
Doresc să primesc gratuit revista Pescuitul şi acvacultura în Europa (5 numere pe an) în limba:
Number of copies: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Număr de exemplare: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Surname: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .First name: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Nume: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Prenume: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Organisation/Title: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Organizaţia/Titlu: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
or by fax to (+ 32) 2 299 30 40
sau prin fax la (+32) 2 299 30 40
Street: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Number: . . . . . . . . . . . . . . . .Postbox: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Strada: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Nr: . . . . . . . . . . . .Cutia poştală: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Postcode: . . . . . . . . . . . . . . . .Town: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Country: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Cod poştal: . . . . . . . . . . . . . . .Oraş: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Ţară: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
No 34 May 2007
34 mai2007
Reducing bycatches and eliminating discards
Reducerea capturilor accesorii şi suprimarea deşeurilor
Aquaculture: cod in the Shetland Islands
Acvacultura:morunul din Insulele Shetland
Bluefin tuna:recovery plan
Tonul roşu:plan de reabilitare
A European Commission publication I Directorate-General for Fisheries and Maritime Affairs I ISSN 1830-6586
Publicaţia Comisiei Europene I Direcţia Generală pentru Pescuit şi Afaceri Maritime I ISSN 1830-6691
•Annual session of the IOTC, Grand Baie (Mauritius),
•Sesiunea anuală a IOTC, Grand Baie (Insulele Mauriţiu),
Reducing bycatches and eliminating discards
Lupta împotriva deşeurilor: esenţială pentru eficacitatea PCP
13-18 May 2007The annual meeting of the members of the regional Indian Ocean Tuna Commission will focus on management measures affectingdifferent tropical stocks from this part of the world. > For more information:Tel: +248 225494E-mail: iotc.secretary@iotc.org Website: www.iotc.org Reducing bycatches and discards: a priority for European fisheries
13-18 mai 2007Această reuniune anuală a statelor care fac parte din organizaţiaregională pentru conservarea tonului din Oceanul Indian esteconsacrată măsurilor de gestiune referitoare la diversele stocuritropicale din această parte a lumii. > Pentru mai multe informaţii:Tel: +248 225494E-mail: iotc.secretary@iotc.org Pagina web: www.iotc.org Reducerea capturilor accesorii şi eliminarea deşeurilor: o prioritate pentru pescuitul european
•The Tuna Conference, Lake Arrowhead,
•Conferinţa tonului, Lake Arrowhead,
Better to sort on the sea bottom rather than on deck
Mai bine să se trieze la fund decât pe punte
California (United States), 21-24 May 2007An international meeting of those with a scientific or commercialinterest in tuna and tuna like fisheries. > For more information:Tel: + 1 858 546 71 20E-mail: info@tunaconference.org Website: www.tunaconference.org
California (Statele Unite), 21-24 mai 2007Această reuniune se prezintă ca o întâlnire internaţională apersoanelor care au un interes ştiinţific sau comercial înexploatarea tonului şi a altor peşti pelagici mari. > Pentru mai multe informaţii:Tel: +1 858 546 71 20E-mail: info@tunaconference.org Pagina web: www.tunaconference.org
•International Exhibition & Conference on Fisheries 10-11
•Conferinţa şi expoziţia internaţională de piscicultură şi de
Out and about Cod farming in the Shetland Islands
Morunul de crescătorie din Insulele Shetland
In brief and Aquaculture, Athens (Greece), 8-10 June 2007 The exhibition presents the latest technological and commercialdevelopments in the Mediterranean fisheries and aquaculturesector. > For more information:Tel: +30 210 92 21 254 E-mail: info@europartners.gr Website: http://www.europartners.gr •Annual meeting of the IATTC and the AIDCP,
Pe scurt acvacultură, Atena (Grecia), 8-10 iunie 2007 Acest salon are ca obiectiv prezentarea ultimelor noutăţitehnologice şi comerciale din sectoarele pescuitului şi aleacvaculturii în Marea Mediterană. > Pentru mai multe informaţii:Tel: +30 210 92 21 254 E-mail: info@europartners.gr Pagina web: http://www.europartners.gr •Reuniunea anuală IATTC şi AIDCP, Cancun (Mexic),
Note to readers We welcome your comments or suggestions at the following address:European Commission – Directorate-General for Fisheries and Maritime Affairs – Communication and Information Unit – Rue de la Loi/Wetstraat 200 – B-1049 Brussels or by fax to: (+ 32) 2 299 30 40 with reference to Fisheries and aquaculture in Europe.E-mail: fisheries-magazine@ec.europa.eu
Aviz cititorilor Aşteptăm comentariile sau sugestiile Dumneavoastră la adresa următoare: Commission européenne – Direction générale de la pêche et des affaires maritimes – Unité «Communication et information» – Rue de la Loi 200 B-1049 Bruxellessau prin fax la (+ 32) 2 299 30 40, cu menţiunea Pescuitul şi acvacultura în Europa.E-mail: fisheries-magazine@ec.europa.eu
Cancun (Mexico), 18-19 June 2007Stock management measures for eastern Pacific tuna are decided at this yearly meeting. > For more information:Tel: +1 858 546 7100E-mail: webmaster@iattc.org Website: http://www.iattc.org
18-19 iunie 2007În cursul acestei reuniuni anuale sunt stabilite măsurile degestionare a stocurilor de ton din Pacificul oriental. > Pentru mai multe informaţii:Tel: +1 858 546 7100E-mail: webmaster@iattc.org Pagina web: http://www.iattc.org
Fisheries and aquaculture in Europe is a magazine published by the Directorate-General for Fisheries and Maritime Affairs of the European Commission.
Pescuitul şi acvacultura în Europaeste o revistă publicată de către Direcţia Generală pentru Pescuit şi Afaceri Maritime din cadrul Comisiei Europene.
Fisheries and aquaculture in Europeis published five times a year and it is also available on the Fisheries and Maritime Affairs DGweb site: http://ec.europa.eu/fisheries/publications/magazine_en.htm Editor: European Commission, Directorate-General for Fisheries and Maritime Affairs, Director-General.Disclaimer: Whilst the Fisheries and Maritime Affairs DG is responsible for the overall production of this magazine, it is not responsible for the accuracy, content or viewsexpressed within particular articles.
Pescuitul şi acvacultura în Europaapare de cinci ori pe an şi este disponibilă de asemenea pe pagina internet a DG Pescuit şi Afaceri Maritime (http://ec.europa.eu/fisheries/publications/magazine_en.htm).
Reducing discards: vital for an effective CFP
Lupta împotriva deşeurilor: esenţială pentru eficacitatea PCP ori alE d it
The catching and discarding at sea of occasionally large volumes (up to 60 % in certain fisheries) of non-target fish, or i a l E d it especially juveniles, is a glaring example of the waste and damage caused by overfishing.
Capturareaşi aruncarea înapoi în mare a unor cantităţi uneori importante de categorii nedorite de peşte şi înspecial de juvenili (până la 60% în unele crescătorii) constituie o ilustrare deosebit de spectaculoasă a risipei şi daunelorcauzate de pescuitul excesiv.
The experts concur thatexcess fishing effort is the leading cause of high bycatch rates.
Aici toţi specialiştii spun acelaşi lucru: efortul de pescuit prea mare este cauza principalăa acestui nivel ridicat de capturi accesorii.
Indeed, while limited bycatches are sometimesunavoidable, excessive levels are due to the weakening of stocks and a larger proportion of juveniles compared to adultfish.
Într-adevăr, dacă anumite capturi accesorii limitate sunt uneori inevitabile,nivelul lor foarte ridicat este cauzat în realitate de slăbirea stocurilor şi de prezenţa în proporţie mai mare a juvenilor faţăde indivizii adulţi.
Many juveniles in turn are decimated by these unwanted catches, a vicious circle that is particularly dangerous forresources and the marine environment.
Numeroşi juvenili sunt la rândul lor decimaţi inutil printr-o captură care se doveşte indezirabilă. Uncerc vicios deosebit de periculos pentru resursele mării şi pentru mediul marin.
Another pernicious effect of discards is that they lessen the effectiveness of other resource conservation measurestaken under the Common Fisheries Policy (CFP).
Un alt efect pervers al deşeurilor este faptul că acestea diminuează eficacitatea altor măsuri de conservare a resurselorluate în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului (PCP).
For example, when bycatches are made up of species covered by TACsand quotas or fishing bans, discards represent a form of exploitation as harmful to stocks as actual landings.
Astfel, dacă nişte capturi accesorii sunt constituite dinspecii ce fac obiectul TAC-urilor şi a unor cote sau a unor măsuri de interdicţie a pescuitului, aruncarea lor constituie oprelevare la fel de nefastă asupra stocului ca şi în cazul în care aceşti peşti ar fi fost debarcaţi.
Even worse,since discards are often not measured or accounted for, they keep the authorities from judging the real impact offisheries on the species concerned.
Mai rău de atât, deşeurilenefiind adesea nici măsurate, nici contabilizate, este greu de cunoscut impactul real al pescuitului asupra speciilorimplicate.
Taking decisive action to curb this phenomenon is consequently essential for an effective CFP, which aims to ensurethe exploitation of living aquatic resources under sustainable economic, environmental and social conditions.
A acţiona cu hotărâre împotriva acestui fenomen este aşadar esenţial pentru eficacitatea PCP care vizează să asigure oexploatare a resurselor acvatice vii în condiţii economice, ecologice şi sociale durabile.
This mustbe done in keeping with the main thrusts of conservation policy: reducing fishing effort, limiting catches (TACs andquotas), technical measures and a longer-term approach that involves the implementation of multiannual recoveryplans for stocks that have slipped below safe biological limits and multiannual management plans for other stocks.
Şi aceasta în concordanţă cudirecţiile dezvoltate în cadrul politicii de conservare: reducerea efortului de pescuit, limitarea capturilor (TAC-uri şi cote),măsuri tehnice, dar şi o abordare pe termen mai lung care implică realizarea planurilor de reabilitare plurianuale pentrustocurile situate sub limitele biologice tolerabile şi a planurilor de gestiune plurianuale pentru celelalte stocuri.
Through their interaction, these different management approaches can gradually transform today's vicious circle intoa virtuous circle.
Interacţionând unele cu altele, aceste diferite direcţii de gestiune trebuie să permită transformarea progresivă a cerculuivicios actual într-un ciclu virtuos.
Improving the state of resources through adapted management measures will result in fewer bycatches and discards.
Resursele în stare mai bună graţie unor măsuri de gestiune juste vor produce maipuţine capturi accesorii şi mai puţine deşeuri.
Similarly, by adapting their practices radically to reduce bycatches, fishermen will help improvethe state of stocks.
De asemenea, adaptându-şi în mod radical practicile pentru a reducecapturile accesorii, pescarii vor contribui la îmbunătăţirea stării stocurilor.
In time, this will lead to more profitable fisheries.
Toate acestea ducând în cele din urmă la orentabilitate mai mare a crescătoriilor.
The European Commission's communication ondiscards calls on fishermen and fisheries management officials throughout the European Union to take up this vitalchallenge for the future.
Comunicarea Comisiei Europene privind deşeurile din acvacultură invităprofesioniştii din sector şi responsabilii pentru gestionarea pescuitului din întreaga Uniune Europeană să răspundă laaceastă provocare esenţială pentru viitorul pescuitului.
E in e is he ri es and a q u a cu lt u r F
Redacţia ar o p u în Ea lt u r cu a v sc u it u l şi a ce P
I y 2007 aM
I mai 2007 I
Reducing bycatches and discards: a priority for European fisheries
Reducerea capturilor accesorii şi eliminarea deşeurilor: o prioritatepentru pescuitul european
Every year, from 10 to 60 % of fish and other live organisms caught in European netsare purely and simply thrown back into the sea.
În fiecare an, între 10 şi 60% din speciile de peşti şi din celelalte organisme vii prinseîn năvoadele pescuitului european sunt pur şi simplu aruncate înapoi în mare.Majoritatea acestor peşti, adesea juvenili, nu supravieţuiesc.
Most of these fish, which are oftenjuveniles, do not survive.
O risipă enormă carepoate bloca reproducţia ulterioară a stocului.
This tremendous waste can hamper the stock's subsequentreproduction, and the European Union cannot stand by and let this happen.
O situaţie în faţa căreia Uniunea Europeană nu poate să rămână inactivă.
A Commission communication lays out proposals to solve this problem, faced bymost fisheries to varying degrees.
O comunicare a Comisiei propune căi pentrua răspunde la această problemă care se pune, într-o mai mare sau mai mică măsură,în majoritatea crescătoriilor.
Whena vessel raises its nets, they can contain unwanted bycatches, namely fish taken unintentionally by the fishing gear.Generally, these are individuals of one or more non-targeted species, juveniles too small to be landed, crustaceans, molluscs,marine mammals and sea birds.
Atuncicând un vas îşi ridică năvoadele, acestea pot conţinecapturi accesorii indezirabile, cu alte cuvinte capturate involuntarde unealta de pescuit. Este vorba în general de indivizi dintr-unasau din mai multe specii de peşti nedorite, juvenili prea micipentru a fi debarcaţi, dar şi crustacee, moluşte, mamifere marinesau păsări de mare.
In many cases, the "unwanted"animals are then thrown back into the sea and succumb to theinjuries and trauma of being caught.
În multe cazuri, aceste animale „indezirabile”sunt aruncate înapoi în mare şi nu supravieţuiesc rănilor şitraumatismelor de pe urma capturii.
In zones to the west of the British Isles, discards bybottom trawling gear are estimated at between 20 and 40 %.
traul de fund se situează între 20 şi 40%.
In Community Atlantic waters further south, discards by trammelnets and gill nets are said to be below 20 %, while discards bybottom trawls stand at some 30 to 60 %.
În apele comunitareatlantice mai sudice, deşeurile provenite din năvoadele cu reţelesuprapuse şi din năvoadele cu ochiuri sunt sub 20%, pe cânddeşeurile provenite din plasele de tip traul de fund se situeazăîntre 30 şi 60%.
By definition, though,this phenomenon is hard to evaluate accurately: since the fish arenot landed it cannot be known with certainty what volumes areactually thrown back into the sea.
Dar este vorba despre un fenomen prin naturădificil de evaluat cu precizie: peştele nefiind debarcat, nu se poatecunoaşte cu certitudine ceea ce vasele aruncă într-adevăr înapoiîn mare.
Environmental and economic impacts o per u
Consecinţe ecologice şi economice
There are two main reasons why these bycatches havetraditionally been thrown back into the sea.
Două motive principale explică de ce aceste capturi accesorii suntîn mod tradiţional aruncate.
The first is economic:their market value is too low or there are not enough marketoutlets.
Primul este economic: valoareacomercială este prea mică sau nu există piaţă de desfacere pentruele.
Even if certain low-value fish caught unintentionally canbe sold, fishermen prefer to use the vessel's available hold spacefor catches with higher market value.
Chiar dacă unii peşti cu valoare scăzută, prinşi involuntar, potfi comercializaţi, pescarii vor prefera să utilizeze spaţiul disponibilîn cala lor pentru peştii cu valoare comercială mai mare.
The second is legal: eitherthere is a ban on catching the species (e.g. dolphins), or they aresubject to quotas or catch restrictions, for instance under arecovery plan (the case for cod), or else the fish are too small tobe landed (juveniles) under Community or national regulationsmeant to protect resources.
Cel de-aldoilea este de ordin juridic: este vorba despre specii fie interzisepescuitului (delfinii, spre exemplu), fie supuse unor cote saulimitări de pescuit, spre exemplu în cadrul unui plan de reabilitare(morunul) sau de peşti prea mici pentru a fi debarcaţi (juvenili) dincauza unor reglementări comunitare sau naţionale care vizeazăprotejarea speciei.
It is easy to understand that theexistence of discards undermines the effectiveness ofconservation measures, since even if these fish are not landed,their mortality is a fact and reduces the existing stock and itsreproduction capacity.
Se înţelege imediat că existenţa acestor deşeurireduce eficacitatea măsurilor de protecţie, de vreme ce chiar dacăaceşti peşti nu sunt debarcaţi, mortalitatea lor este cât se poate dereală şi reduce cu atât mai mult stocul existent şi capacitatea sa dereproducţie.
The negative impacts of bycatches and their discarding at sea areas much environmental as economic. A large proportion ofdiscards are juveniles, which reduces the future productivity ofthe fisheries as well as the stock's reproductive capacity.
Consecinţele negative ale acestor capturi accesorii şi ale aruncăriilor ulterioare înapoi în mare sunt atât ecologice cât şi economice.Un număr mare de peşti aruncaţi sunt juvenili, ceea ce antreneazăo diminuare a productivităţii viitoare pentru pescuit şi a capacităţiireproductive a stocului.
Discardsof adults (due to quota overruns, for example) also cut intoreproduction capacity.
Deşeurile de indivizi adulţi (din cauzadepăşirilor de cotă, spre exemplu) provoacă de asemenea oreducere a capacităţii de reproducţie.
The discard of non-target fish, shellfish, or marine birds and mammals has repercussions on the marineecosystem and biodiversity.
Cât despre capturarea şiaruncarea peştilor, a crustaceelor, a păsărilor şi a mamiferelormarine care nu fac obiectul pescuitului, acestea au orepercursiune asupra ecosistemului marin şi a biodiversităţii.Pentru speciile deja fragilizate, capturile indezirabale, chiar şi înnumăr redus, pot pune în pericol însăşi supravieţuirea speciei.
For species that are alreadyvulnerable, unwanted catches, even in limited numbers, canendanger their very survival.
Însfârşit, pentru pescari, aceste deşeuri constituie o încărcătură greaşi neproductivă.
And lastly, for fishermen discards arenot only a non-productive burden and a waste of time andmanpower, but also a practice that adds to the depletion ofresources − their livelihood − without any economic benefit.
Este o risipă de timp şi de muncă, dar şi opractică ce contribuie la sărăcirea resurselor − din care trăiescpescarii − fără niciun avantaj economic.
The reduction of bycatches and of discards is consequently a keyaim of the Common Fisheries Policy (CFP), as already made clear
Cantităţi foarte importante în Ea u lt u r ca v