natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In most European countries, harm reduction and treatment service provision have increased considerably since the mid-1990s (Hedrich et al., 2008b). Opioid
Zece din aceste 23 de ţări raportează, de asemenea, strategii existente pentru prevenirea bolilor infecţioase la nivel local și regional.
) See Figure INF-6 (part ii) and (part iii) in the 2009 statistical bulletin.)
) A se vedea tabelele INF-111-INF-113 din buletinul statistic pentru 2009.)
See Table INF-115 in the 2009 statistical bulletin.)
A se vedea figura INF-6 (partea ii) și (partea iii) din buletinul statistic pentru 2009.)
See Tables INF-105 and INF-106 in the 2009 statistical bulletin.)
A se vedea tabelul INF-115 din buletinul statistic pentru 2009.)
See Table HSR-6 in the 2009 statistical bulletin.
A se vedea tabelele INF-105 și INF-106 din buletinul statistic pentru 2009.
Chapter 7: Drugrelated infectious diseases and drugrelated deaths drug users, involving peer educators, are also reported by 17 countries.
Raportul anual 2009: situaţia drogurilor în Europa
Treatment of injecting drug users with chronic hepatitis C
Tratamentul consumatorilor de droguri prin injectare cu hepatită cronică C prin programe pentru ace și seringi este raportat ca prioritate de către 23 de ţări, testarea și consilierea în privinţa bolilor infecţioase sunt raportate de către 16 ţări, iar difuzarea informaţiilor, materialelor de educare și comunicare de către 14 ţări.
Up to 30 % of patients with untreated chronic hepatitis C will develop liver cirrhosis within 30 years, and the costs incurred in the management of end-stage liver disease are considerable (Jager et al., 2004).
Până la 30 % dintre pacienţii cu hepatită cronică C netratată vor dezvolta ciroză hepatică în 30 de ani, iar costurile suportate pe parcursul gestionării bolilor de ficat în fază terminală sunt considerabile (Jager et al., 2004).
To reduce the burden of hepatitis C in Europe, it is essential to promote and expand access to treatment for the largest patient group — chronic carriers of the virus who are active drug injectors.
Pentru a reduce incidenţa totală a hepatitei C în Europa, este esenţială promovarea și extinderea accesului la tratament pentru cea mai mare grupă de pacienţi – purtători cronici ai virusului care sunt consumatori activi de droguri prin injectare.
In 11 countries, only a minority of injectors received syringes during the same period, despite nine of these countries listing access to sterile injecting equipment as a priority measure to prevent the spread of infectious diseases.
Un număr crescut de ţări raportează în prezent, ca prioritate, consilierea și testarea în privinţa bolilor infecţioase și programele specifice de imunizare pentru hepatită.
Current treatments for chronic hepatitis C — a 6 to 12 months course of combination therapy with longacting interferon and ribavirin — are effective with more than 50 % of patients achieving a sustained virological response.
Tratamentele curente pentru hepatita cronică C – un tratament combinat cu durata de șase până la 12 luni cu interferon cu acţiune prelungită și ribavirină – sunt eficiente la peste 50 % dintre pacienţii care obţin un răspuns virologic susţinut.
Although the number of long-term studies remains limited, available research has shown good compliance and success in antiviral treatment of injecting drug users (e.g. Moussalli et al., 2007).
Deși numărul studiilor pe termen lung continuă să fie limitat, cercetările disponibile au indicat o complianţă bună și succesul tratamentului antiviral la consumatorii de droguri prin injectare (de exemplu, Moussalli et al., 2007).
Cost-effectiveness of treating hepatitis C in prisons (Sutton et al., 2008) and the safety and effectiveness of the treatment for drug users with co-morbid psychiatric disorders have also been shown (Loftis et al., 2006).
Au fost constatate, de asemenea, rentabilitatea tratării hepatitei C în închisori (Sutton et al., 2008) și siguranţa și eficienţa tratamentului pentru consumatorii de droguri cu tulburări psihiatrice comorbide (Loftis et al., 2006).
The number of syringes provided through needle and syringe programmes increased between 2005 and 2007 in 18 of the 26 countries for which data are available.
În majoritatea ţărilor europene, reducerea riscurilor și furnizarea serviciilor de tratament au crescut considerabil de la mijlocul anilor ′90 (Hedrich et al., 2008b).
Numbers of syringes given out yearly per client varies considerably, with examples from around 50 syringes per needle and syringe programme clients in Croatia and Lithuania, to 200 in Finland and 300 in Romania in 2007 (141).
Tratamentul de substituţie cu opiacee este disponibil în toate statele membre ale UE, Croaţia și Norvegia, însă în multe ţări asigurarea acestei intervenţii continuă să fie limitată (a se vedea capitolele 2 și 6).
Access of drug users to hepatitis C treatment, however, remains low.
Cu toate acestea, accesul consumatorilor de droguri la tratamentul hepatitei C continuă să fie scăzut.
Reasons for this might include insufficient treatment capacity, lack of information about treatment options, or low prioritisation of drug users.
Motivele ar putea include capacitatea insuficientă de tratament, lipsa informaţiilor despre opţiunile de tratament sau o prioritizare scăzută a consumatorilor de droguri.
Several EU countries, including Denmark, Germany, France, the Netherlands and the United Kingdom, have in recent years reviewed their policies in order to expand access to testing and treatment for chronic hepatitis C virus carriers who are active injecting drug users.
Mai multe ţări ale UE, inclusiv Danemarca, Germania, Franţa, Ţările de Jos și Regatul Unit și-au revizuit în ultimii ani politicile pentru a extinde accesul la testarea și tratamentul purtătorilor cronici ai virusului hepatitei C care sunt consumatori activi de droguri prin injectare.
Hepatitis C therapy in the context of drug addiction is sometimes challenging, but it can improve with carefully planned and organised clinical management and with the patients’ cooperation following informed consent.
Terapia pentru hepatita C în contextul dependenţei de droguri este uneori dificilă, însă se poate îmbunătăţi printr-un management clinic atent planificat și organizat, cu cooperarea pacienţilor în urma consimţământului în cunoștinţă de cauză.
Multidisciplinary teams, which can manage drug dependence, liver treatment and co-morbid mental problems, improve treatment outcomes (Grebely et al., 2007).
Echipele multidisciplinare care pot gestiona dependenţa de droguri, tratamentul hepatic și problemele mintale comorbide îmbunătăţesc rezultatele tratamentului (Grebely et al., 2007).
substitution treatment is available in all EU Member States, Croatia and Norway, but in several countries the provision of this intervention remains limited (see Chapters 2 and 6).
Experţii naţionali estimează că în ultimul an aproape toţi consumatorii problematici de droguri din 17 ţări au primit consilierea individuală (140).
Data provided from 15 countries show that more than 125 000 persons have accessed agencies with needle and syringe programmes in 2007 (142).
În 12 ţări, consilierea a fost asigurată și pentru testarea VHC, în timp ce experţii din 11 ţări estimau că majoritatea consumatorilor problematici de droguri au primit în ultimul an sfaturi practice și instruire privind consumul și injectarea în condiţii mai sigure.
Information on client access is, however, not available for four of the largest EU Member States (Germany, Spain, Italy, United Kingdom).
Vaccinarea împotriva hepatitei B este integrată în cadrul unor programe de imunizare de rutină în 21 din 28 de ţări raportoare, iar în 17 ţări, există, de asemenea, programe specifice de vaccinare pentru consumatorii de droguri din comunitate.
A national survey conducted in the 120 French ‘CAARUD’ harmreduction centres showed that they had been used by an estimated 40 000 individuals in 2007 (Toufik et al., 2008).
Activităţile privind educaţia medicală pentru consumatorii de droguri care implică educatori colegi sunt, de asemenea, raportate de către 17 ţări.
Individual counselling on infectious diseases is estimated by national experts to have been received in the last year
Programele pentru ace și seringi există în toate statele membre ale UE, Croaţia și Norvegia.
A recent evaluation of lowthreshold health service centres targeting injecting drug users in Finland concluded that this combination of services had played a significant role in the prevention of infectious diseases.
În 15 ţări, se estimează că majoritatea consumatorilor de droguri prin injectare au primit seringi în cadrul acestui program în ultimele 12 luni, cel puţin o dată.
It was also considered as a cost-effective innovation, capable of operating within the country’s restrictive drug policy (Arponen et al., 2008).
În 11 ţări, doar o minoritate a consumatorilor de droguri prin injectare au primit seringi în aceeași perioadă, deși nouă dintre aceste ţări au inclus accesul la echipamentul steril
by nearly all problem drug users in 17 countries (140). In 12 countries, this was also the case for HCV testing, while experts in 11 countries estimated that most problem drug users received practical advice and training in safer use and injecting during the past year.
Statele membre ale UE răspund la răspândirea bolilor infecţioase în rândul consumatorilor de droguri prin abordări combinate care includ: tratament pentru consumul de droguri; furnizarea de materiale sterile de injectare și activităţi comunitare care furnizează informaţii, servicii educaţionale, teste și intervenţii comportamentale, deseori prin intermediul agenţiilor de intervenţie sau cu acces necondiţionat.
Hepatitis B vaccination is integrated in the routine immunisation schedules of 21 out of 28 reporting countries, and in 17 countries, specific vaccination programmes targeting drug users in the community also exist.
Experţii din 27 de ţări au raportat cu privire la nivelul de prioritate acordat intervenţiilor selectate pentru a preveni bolile infecţioase în rândul consumatorilor de droguri (139).
Health education activities for
Accesul la echipamentul steril de injectare
(140) Experts from 26 EU countries, Turkey and Norway rated the level of provision of selected interventions to drug users.(141)See Table HSR-5 (part i) and (part ii) in the 2009 statistical bulletin.
) A se vedea tabelul HSR-6 din buletinul statistic pentru 2009.) Experţii din 26 ţări ale UE, Turcia și Norvegia au evaluat nivelul de furnizare a intervenţiilor selectate pentru consumatorii de droguri.
Annual report 2009: the state of the drugs problem in Europe
Capitolul 7: Boli infecţioase și decese legate de consumul de droguri de injectare ca măsură prioritară pentru prevenirea răspândirii bolilor infecţioase.
Training in health promotion, based on formal curricula or training handbooks, is offered to staff of needle and syringe programmes in 20 countries and to pharmacists in nine countries.
și seringi din 20 de ţări și farmaciștilor din nouă ţări.
Guidelines for work in lowthreshold settings, which cover topics such as infectious disease testing, syringe exchange, outreach work and peer training, are also reported in 11 EU Member States.
Orientările pentru activitatea din unităţile cu acces necondiţionat în care sunt prestate servicii precum testarea pentru boli infecţioase, schimb de seringi, activităţi de intervenţie și formarea la nivel de colegi sunt raportate, de asemenea, în 11 state membre ale UE.
Drugrelated deaths and mortality
Decese și mortalitate legate de consumul de droguri
Drugrelated mortality includes deaths that are directly caused by the pharmacological action of one or several substances (drug-induced deaths) and deaths that are indirectly caused by the use of drugs, often with other concurrent factors (e.g. accidents).
Mortalitatea legată de consumul de droguri include decese cauzate în mod direct de acţiunea farmacologică a uneia sau mai multor substanţe (decese induse de droguri) și decese cauzate în mod indirect de consumul de droguri, deseori cu alţi factori concomitenţi (respectiv accidente).
Known causes of deaths include acute toxicity, traffic accidents in particular when combined with alcohol (EMCDDA, 2007c), violence, suicide among already vulnerable people, or chronic conditions due to repeated use (e.g. cardiovascular problems in cocaine users).
Cauzele cunoscute ale deceselor includ toxicitate acută, accidente de circulaţie, în special atunci când drogurile sunt consumate în combinaţie cu alcoolul (OEDT, 2007c), violenţa, sinuciderea în rândul persoanelor deja vulnerabile sau afecţiuni cronice cauzate de consumul repetat (de exemplu, probleme cardiovasculare la consumatorii de cocaină).
While most drugrelated deaths occur among problem drug users, some occur among other groups of users, including those using drugs only occasionally (143).
Deși majoritatea deceselor induse de droguri se produc în rândul consumatorilor problematici de droguri, unele se produc și în rândul altor grupuri de consumatori, inclusiv consumatorii ocazionali (143).
The EMCDDA definition of druginduced deaths refers to those deaths that are directly caused (overdoses) by the consumption of one or more drugs, of which at least one is an illicit drug.
Definiţia OEDT a deceselor induse de droguri se referă la acele decese provocate direct (supradoze) prin consumul unuia sau mai multor droguri din care cel puţin unul este un drog ilegal.
The number of deaths can be influenced
Numărul deceselor poate fi influenţat de factori precum prevalenţa și tiparele de consum de droguri (injectare, policonsum), vârsta și comorbidităţile consumatorilor de droguri și disponibilitatea serviciilor de tratament și de urgenţă.
Drug use is one of the major causes of health problems and death among young people in Europe.
Programele pentru ace și seringi pot avea, de asemenea, un rol important în promovarea unei sănătăţi bune.
This can be illustrated by an international study supported by the EMCDDA, which found that, in seven European urban areas, between 10 % and 23 % of mortality among those aged 15 to 49 could be attributed to opioid use (Bargagli et al., 2005).
Formarea pentru promovarea sănătăţii, pe baza programei formale sau a manualului de formare este pusă la dispoziţia personalului din cadrul programelor pentru ace diferenţele de la o ţară la alta în ceea ce privește calitatea
Figure 13: Mortality rates among all adults (15–64 years) due to druginduced deaths
Figura 13: Rata mortalităţii în rândul tuturor adulţilor (15-64 de ani) datorată deceselor induse de droguri
NB: For the Czech Republic, EMCDDA Selection D was used instead of the national definition; for the United Kingdom, the drug strategy definition was used; for Romania, data refer only to Bucharest and several counties in the competence area of the Toxicology Laboratory of Bucharest; for Portugal, data include all cases in which illicit drugs were identified in post-mortem analyses, and are likely to produce an overestimate compared to Selection D. The calculations of population mortality rates are based on national populations for 2006 as reported by Eurostat.
În cazul Republicii Cehe, a fost folosită selecţia D a OEDT în locul definiţiei naţionale; pentru Regatul Unit, sa folosit definiţia strategiei în domeniul drogurilor; pentru România, datele se referă doar la București și la câteva judeţe aflate în competenţa Laboratorului Toxicologic din București; pentru Portugalia, datele includ toate cazurile în care au fost identificate droguri ilegale în analizele post-mortem și pot produce o supraestimare comparativ cu selecţia D. Cifrele ratei mortalităţii se bazează pe numărul populaţiei naţionale din 2006 raportate de Eurostat.
For more information on the data see Figure DRD-7 (part i) in the 2009 statistical bulletin.Sources: Reitox national reports (2008), taken from national mortality registries or special registries (forensic or police) and Eurostat.
Pentru informaţii suplimentare privind datele, a se vedea figura DRD-7 (partea i) din buletinul statistic pentru 2009.
) See ‘Drugrelated mortality: a complex concept’, in the 2008 annual report.
Rapoartele naţionale Reitox (2008), preluate din registrele naţionale de mortalitate sau din registre speciale (de criminalistică ale poliţiei) și Eurostat.
Chapter 7: Drugrelated infectious diseases and drugrelated deaths by factors such as the prevalence and patterns of drug use (injection, polydrug use), the age and the co-morbidities of drug users, and the availability of treatment and emergency services.
Decese legate de consumul de opiacee
users. Overall, 14 % of overdose deaths reported in Europe occur among those aged under 25 years, though in Bulgaria, Austria and some countries reporting small numbers of druginduced deaths (Malta, Cyprus, Slovakia, Romania), more than a third of overdose deaths occur in this age group.
Heroina constatării cazurilor, raportarea către registrele naţionale de mortalitate și raportarea către OEDT înseamnă că astfel de comparaţii trebuie făcute cu precauţie.
Improvements in the reliability of European data have allowed better descriptions of European and national trends, and most countries have now adopted a case definition in line with that of the EMCDDA (144
Opiaceele, în special heroina sau metaboliţii acesteia, sunt prezente în majoritatea cazurilor de decese legate de consumul de droguri raportate în Europa.
Nevertheless, differences between countries in the quality of case ascertainment, reporting to national mortality registries and reporting to the EMCDDA mean that comparisons should be made with caution.
În cele 22 de ţări care au furnizat date, opiaceele au reprezentat între 35 % și aproape 100 % din toate cazurile, 11 dintre aceste ţări raportând procentaje de peste 85 % (146).
Factors associated with heroin overdoses include injection and simultaneous use of other substances, in particular alcohol, benzodiazepines and some antidepressants, as well as co-morbidity, having experienced previous overdoses and being alone (Scottish Government, 2008).
În rapoartele toxicologice sunt găsite alte substanţe, pe lângă heroină. Cele mai frecvent raportate dintre acestea sunt alcoolul, benzodiazepinele, alte opiacee și, în unele ţări, cocaina.
The time immediately after release from prison or discharge from drug treatment was identified as a particularly high-risk period for overdoses.
Aceasta sugerează că o proporţie substanţială din toate decesele induse de droguri poate fi legată de policonsum.
It is estimated that for each fatal overdose, there could be as many as 20 to 25 nonfatal overdoses, but their consequences are poorly recognised.
Bărbaţii reprezintă majoritatea deceselor prin supradoză de heroină care se produc în Europa (82 %).
The EMCDDA is conducting a critical review of associated risk factors and possible interventions in this field.
În majoritatea ţărilor, vârsta medie a celor care sunt victimele
During the period 1990–2006, between 6 400 and 8 500 druginduced deaths were reported each year by EU Member States, Croatia, Norway and Turkey, adding up to more than 135 000 deaths.
În perioada 1990-2006, statele membre ale UE, Croaţia, Norvegia și Turcia au raportat în fiecare an între 6 400 și 8 500 de decese induse de droguri, însumând peste 135 000 de decese.
In 2006, the United Kingdom and Germany accounted for half of all reported deaths.
În 2006, Regatul Unit și Germania au reprezentat jumătate din totalul deceselor raportate.
Population mortality rates due to druginduced death vary widely between countries, ranging from 3 to over 85 deaths per million population aged 15–64 years, with an average of 22 deaths per million in Europe.
Ratele mortalităţii populaţiei cauzate de decesul indus de droguri variază considerabil de la o ţară la alta, de la 3 la peste 85 de decese la o populaţie de un milion cu vârsta între 15 și 64 de ani, cu o medie de 22 de decese la milion în Europa.
Rates of over 20 deaths per million are found in 17 out of 30 European countries, and rates of over 40 deaths per million in six countries (Figure 13).
Rate de peste 20 de decese la milion sunt constatate în 17 din 30 de ţări europene și rate de peste 40 de decese la milion sunt constatate în șase ţări (figura 13).
Among Europeans aged 15–39 years, drug overdose accounted for 4 % of all deaths (145).
În rândul europenilor cu vârsta între 15 și 39 de ani, supradoza de droguri a reprezentat 4 % din totalul deceselor (145).
Research shows that opioid substitution treatment reduces the risk of fatal overdose.
) A se vedea figura DRD-7 (partea i) și tabelele DRD-5 (partea ii) și DRD-107 (partea i) din buletinul statistic pentru 2009.)
A number of deaths showing the presence of substances used in substitution treatment (methadone or buprenorphine) are nevertheless reported each year, mostly due to misuse or, in a small number of cases, to problems occurring during treatment.
Deoarece majoritatea cazurilor raportate OEDT sunt supradoze cu opiacee (în special heroină), caracteristicile generale ale deceselor induse de droguri raportate sunt folosite pentru descrierea cazurilor de consum de opiacee. A se vedea figura DRD-1 din buletinul statistic pentru 2009.
Deaths related to opioids
Capitolul 7: Boli infecţioase și decese legate de consumul de droguri
Opioids, mainly heroin or its metabolites, are present in the majority of druginduced deaths reported in Europe.
Factorii asociaţi cu supradozele de heroină includ injectarea și consumul concomitent de alte substanţe, în special alcool, benzodiazepine și unele antidepresive, precum și comorbiditate, asociate cu supradozele anterioare și lipsa de sprijin (Guvernul Scoţiei, 2008).
In the 22 countries providing data, opioids accounted for 35 % to almost 100 % of all cases, with 11 of these countries reporting proportions of over 85 % (146).
Perioada imediat următoare eliberării din închisoare sau încetării tratamentului medicamentos a fost identificată ca fiind o perioadă cu risc deosebit de ridicat pentru supradoze.
Other substances are also found in the toxicology reports in addition to heroin.
O epidemie de intoxicaţii cu fentanil din Estonia a cauzat decesul a 117 consumatori de droguri prin injectare în 2005/2006 (OEDT, 2008b).
The most frequently reported are alcohol, benzodiazepines, other opioids and, in some countries, cocaine.
În Finlanda, opiaceele precum oxicodona, tramadolul sau fentanilul au fost raportate la 21 de decese, deși rolul acestor droguri nu a fost specificat.
This suggests that a substantial proportion of all druginduced fatalities may be related to polydrug use.
Decese legate de alte droguri
The presence of methadone in a substantial proportion of druginduced deaths is reported by several countries, although in the absence of common reporting standards, the role played by the substance is often unclear, as other drugs may be present.
Se estimează că pentru fiecare supradoză fatală, ar putea exista până la 20-25 supradoze non-fatale, însă consecinţele acestora sunt recunoscute într-o măsură insuficientă. OEDT realizează o analiză de bază a factorilor de risc asociaţi și a intervenţiilor posibile din acest domeniu.
In addition, other factors may be involved, including: loss of opioid tolerance, excessive dosage or inappropriate use, such as irregular and nontherapeutic use.
Decesele induse de cocaină sunt mai dificil de definit și identificat decât cele legate de opiacee.
Deaths due to buprenorphine poisoning are infrequent, despite its increasing use in substitution treatment in Europe (see Chapter 6).
Decesele legate direct de supradoze farmacologice par a fi rare, iar acestea sunt legate de obicei de doze foarte mari de cocaină.
In Finland, however, buprenorphine is now the most common substance detected in druginduced deaths, usually in combination with sedative medicines or alcohol, or taken by injection.
În rest, cele mai multe decese legate de cocaină par a fi rezultatul toxicităţii cronice a drogului, care conduce la complicaţii cardiovasculare și neurologice.
Fentanyl and other synthetic opioids
Cercetările arată că tratamentul de substituţie pentru opiacee reduce riscul unei supradoze fatale.
Men account for most heroin overdose deaths occurring in Europe (82 %).
În 2007, în 12 state membre au fost raportate aproximativ 500 de decese legate de cocaină (comparativ cu 450 în 14 ţări în 2006).