natgillin/translations-raw huggingface dataset:
When establishing the future budgetary allocationsfor economic and social cohesion, the Union willneed to take into account the unprecedented scale ofeconomic and social disparities in an enlarged Unionhighlighted in this progress report, and the intensive,long-term nature of the effort required to reducethem.
Pe parcursul anului 2003 vor avea loc consultări largi, ce includ organizarea -în martie 2003- a unui seminar -consacrat gestionării în viitor a fondurilor structurale şi modulul de distribuire a responsabilităţilor.
Asindicated in the first progress report, many contributions to the debate, especially at regional level, regarda figure equivalent to 0.45% of EU GDP as a minimum levelfor the resources to be allocated to cohesion policy for the period after 2006, a position whichwas endorsed notably by the European Parliament in November 2002 in its opinion on that report.
Este de ase­menea posibil să se organizeze consultări asupra propu­nerilor pentru cel de-al treilea raport, la începutul anului 2004, în cadrul unul forum asupra coeziunii.
The Commission will present, in good time, itsoverall proposals for all policies, and a draftfinancial perspective, for the period after 2006.
Comisia va prezenta, în timp util, propunerile sale generale pentru toate politicile, precum şi un proiect referitor la perspectivele financiare pentru perioada ¡mediat următoare anului 2006.
On the matter of the consistency between Community policies, in the course of the governance exercise now underway questions for furtherconsideration have already been raised which the Commission has undertaken to explore in preparingfuture policies.
în ceea ce priveşte priveşte coerenţa între politicile comunitare, pe parcursul actualului exerciţiu de guver­nare au fost deja menţionate aspecte pe care Comisia sa angajat să le analizeze în vederea pregătirii politicilor vii­toare. Conţinutul acestor politici ar trebui, de asemenea, să ¡a mai mult în considerare diversitatea şi dezechilibrele teritoriale semnificative din cadrul unei Uniuni extinse.
The content of these policies shouldalso take greater account of the broad diversity and
El ar trebui să includă, într-un mod mai explicit, contribuţia acestor politici la coeziunea economică şi socială.
The Commission would like the legislative instruments to be adopted before the end of2005.
Comisia doreşte ca adoptarea textelor legislative să poată avea loc înainte de sfârşitul anului 2005.
Thiswould mean that 2006 could be devoted to thenegotiations with the Member States and the regionson the programming for 2007-13.
Acest lucru ar permite consacrarea anului 2006 pentru elaborarea, împreună cu statele membre şi cu regiunile, a programă­rii pentru perioada 2007-2013.
GDP per head by region (PPS), 2000
PIB pe cap de locuitor/regiune (PPS), 2000
Change in GDP/head (PPS), 1995-2000
Schimbări ale PIB/cap de locuitor (PPS), 1995-2000
Index, EU-25 = 100
Indice, UE. 25 = 100
Change in index (EU-25=100) score
Schimbări-indice (UE-25 = 100)
Unemployment, 2001
Şomajul, 2001
Total unemployment rate
Rata totală a şomajului
Female unemployment rate
— > Rata şomajului - femei
Youth unemployment rate
Rata şomajului - tineri
% of labour force
6 din forţa de muncă
% of female labour force
) din forţa de muncă - femei
% of youth labour force, 15- 24
% din forţa de muncă -- tlner 15 24
Sources: Eurostat and NSI
Surse: Eurostat şi INS
Sources: Eurostat and NSI
Surse: Eurostat şi IN5
Employment in high technology, 2001
Ocuparea forţei de muncă în sectorul tehnologiei de vârf, 2001
Patent applications to the EPO, 1998 to 2000
Cereri privind acordarea licenţei de brevet pe lângă OEB, din 1998 până în 2000
High-tech patents 1998 to 2000
Brevete - sector: Tehnologie de vârf, din 1998 până în 2000
% of total employment
% din otalul forţei de muncă ocupate
Y 2003 no data no data no data
Sursă: Eurostat
150 average group 1 average EU-25
PIB pe cap de locuitor/ţară şi extreme regionale, anul 2000
Source: Eurostat*In these regions, the per capita GDP figure tends to be overestimated because of commuter flows.
Sursă: Eurostat "* in aceste regiuni, cifrele PIB-ului pe cap de locuitor au tendinţa de a fi supraestimate datorită fluxurilor de migratie ale populaţiei.
Summary statistics for regions falling below the 75% threshold (based on GDP/head in PPS, 2000)
Statistici - rezumat referitor la regiunile al căror PIB pe cap de locuitor este mai mic 75% din cel al UE, 2000) în UE-15 în Ui -25 în UE -27
Index used
Indice folosit:
Number of regions falling below the 75%thereshold: of which in EU15
Numărul regiunilor situate sub 75% din tre care sunt regiuni ale UE a «celor 15»
Average GDP/head (PPS) of regions fallingbelow the thresholdof which in EU15
PNB pe cap de locuitor (SPA) al regiunilor situate sub 75% 65 dintre care sunt regiuni ale UE a «celor 15» 65
Source: Eurostat, calculations DGREGIO
Fonduri structurale
Million, 1999 prices
Obiectiv 1 Obiectiv 2 Obiectiv 3
Structural Funds Objective 1Objective 2Objective 3FIFG
Total din total (în %)
38,4 million is to be added to the total of 14117,5 million under technical assistance.
Trebuie adăugate la totalul de 14117,5 de milioane de €, alte 38,4 de milioane de €, acordate sub formă de asistenţă tehnică.
European Commission Directorate-General for Regional Policy
Comisia Europeană Direcţia Generală pentru Politica Regională
Responsible editor: Thierry Daman, CEC, Regional Policy DG, Unit 01. Fax: +32 2 296 60 03.
Editor şef: Thierry Daman, CEC, DG pentru Politica Regională, Unitatea 01. Fax: +32 2 296 60 03.
Working for the regions
În sprijinul regiunilor
European regional policy is a policy promoting solidarity.
Politica regională europeană este o politică axată pe solidaritate.
It allocates more than a third of the budget of the European Union to the reduction of the gaps in development among the regions and disparities among the citizens in terms of well-being.
Ea consacră mai mult de o treime din bugetul Uniunii Europene pentru reducerea inegalităţilor în materie de dezvoltare între regiuni şi a disparităţilor dintre cetăţeni în ce priveşte gradul lor de bunăstare.
The Union seeks to use the policy to help lagging regions to catch up, restructure declining industrial regions, diversify the economies of rural areas with declining agriculture and revitalise declining neighbourhoods in the cities.
Prin această politică, Uniunea doreşte să contribuie la revitalizarea regiunilor rămase în urmă, la restructurarea zonelor industriale aflate în criză, la diversificarea economică a zonelor agricole supuse declinului sau la revitalizarea cartierelor defavorizate din oraşe.
It sets job creation as its primary concern.
Preocuparea majoră rămâne crearea de locuri de muncă.
In a word, it seeks to strengthen the economic, social and territorial ‘cohesion’ of the Union.
Într-un cuvânt, este vorba de întărirea “coeziunii” economice, sociale şi teritoriale a Uniunii.
This policy of solidarity is more than mere talk.
Această politică de solidaritate nu se rezumă numai la vorbe.
Specifically, regional policy helps people to find work and live better in their country, region, neighbourhood or village.
Ea ajută în mod concret oamenii să-şi găsească un loc de muncă şi să trăiască mai bine în ţara, regiunea, cartierul sau satul lor.
It makes it possible for highways, highspeed trains and airports to bring regions on the periphery closer to the great centres of economic development.
Graţie acestei politici regiunile periferice vor fi legate de polii majori ai dezvoltării economice prin autostrăzi, trenuri de mare viteză sau aeroporturi.
Small and medium-sized enterprises are created in backward regions.
În regiunile mai îndepărtate se vor crea întreprinderi mici şi mijlocii.
The environment in old industrial wastelands is improved.
Starea mediului înconjurător se va îmbunătăţi în fostele zone industriale.
Information society takes root in rural areas.
Societatea informaţională se va înrădăcina în spaţiul rural. În suburbii vor fi create servicii educative şi recreative.
Since 2000, regional policy has also provided considerable assistance to the economic development of countries applying for accession to the European Union.
De altfel, începând cu anul 2000, în ţările candidate la aderarea la Uniunea Europeană, politica regională a acordat un sprijin considerabil dezvoltării economice.
On 1 May 2004, the European family welcomed 10 of them.
La 1 mai 2004, familia europeană a primit în sânul său zece dintre aceste ţări.
This major event is a historic opportunity for Europe and a challenge for regional policy: in a single blow, the range of disparities within the Union was enlarged.
Acest eveniment major reprezintă pentru Europa o şansă istorică, iar pentru politica regională o adevărată piatră de încercare: dintr-o dată, evantaiul dezechilibrelor din Uniune s-a lărgit.
It will be necessary both to respond to the enormous needs of the new Member States and also to the difficulties that remain in the rest of the Union.
Va trebui deci să se răspundă nevoilor enorme ale noilor state membre şi dificultăţilor care vor persista în restul Uniunii.
European regional policy, therefore, is necessary now more than ever.
Aşadar, mai mult ca oricând, politica regională europeană este o necesitate.
It is neither archaic nor outdated. It is not a charity policy.
Ea nu este nici învechită, nici depăşită.
It does not consist solely of redistributing resources.
Nu este vorba despre o politică de caritate.
Instead it seeks primarily to generate new ones.
Ea nu constă doar într-o simplă redistribuire a resurselor, ci, înainte de toate, în crearea de noi resurse.
It is not a policy ‘from above’ but rather a decentralised policy based on partnerships in which the responsibilities are divided and concrete projects are administered on site.
Nu este o politică impusă “de sus”, ci o politică bazată pe parteneriat, o politică descentralizată prin care responsabilităţile sunt împărţite iar proiectele concrete sunt gestionate la faţa locului.
It is also a policy in which knowledge, technology and ‘good practices’ are exchanged, and cooperative networks are developed throughout Europe as a whole.
Este de asemenea o politică bazată pe schimbul de cunoştinţe şi tehnologii, de experienţe şi de „bune practici”, precum şi pe crearea unor reţele de cooperare în întreaga Europă.
It is a coordinated policy that leaves room for initiatives and, better yet, encourages and strengthens them.
Este vorba de o politică armonioasă ce acordă locul cuvenit iniţiativelor şi, mai mult, le încurajează şi le valorifică.
It cannot be replaced by a simple policy of calls for tender at European level.
Această politică nu poate fiînlocuită cu o simplă politică de licitaţii la nivel european.
This emerges clearly from the debate on its future, launched throughout the entire Union in 2000.
Acest lucru reiese clar din dezbaterile lansate în 2000 în toată Uniunea în legătură cu viitorul acesteia.
The results are in: for some 15 years, the value of regional policy has been tested.
Rezultatele sunt grăitoare: de aproape cincisprezece ani, politica regională a trecut prin diverse încercări.
It will meet the challenges if it adjusts its objectives, resources and methods to meet the new tasks of the enlargement and the growing tasks emerging from economic globalisation.
Ea va putea face faţă altora noi prin adaptarea obiectivelor, mijloacelor şi metodelor ei la noile obiective ale extinderii Uniunii şi ale celor crescânde ale mondializării economice.
This is the goal of the reform proposal for the programming period that will begin on 1 January 2007 that the European Commission has just presented after three years of debate.
Acesta este obiectul propunerii de reformă pe care Comisia Europeană la prezentat - după trei ani de dezbateri, pentru perioada de programare care va începe la 1 ianuarie 2007.
This brochure makes it possible for everyone to discover the possibilities of a policy that, more than anything else, is at the service of the regions and their citizens.
Această broşură permite fiecăruia să descopere capacităţile unei politici care se află la dispozitia regiunilor şi a cetăţenilor acestora.
Committee of the Regions
Banca Europeană de Investiţii
European Investment Bank
Cercetare şi Dezvoltare
European Regional Development Fund
Fondul European de Dezvoltare Regională
European Union Solidarity Fund
Fondul de Solidaritate al Uniunii Europene
Financial Instrument for Fisheries Guidance
Întreprinderi Mici şi Mijlocii
GNP: gross national product
Instrumentul Financiar pentru Orientarea Pescuitului
Phare: the ‘general’ financial instrument in the preaccession strategy
Instrumentul Financiar “general” al Strategiei de Preaderare
R & D: research and development Sapard:
Produs Naţional Brut
Special Accession Programme for Agriculture and Rural Development
SAPARD: Instrumentul Special de Preaderare pentru Agricultură şi Dezvoltare Rurală
SMEs: small and medium-sized enterprises
Ţările din Europa Centrală şi de Est
The countries signing the Treaty of Rome refer in its preamble to the need ‘to strengthen the unity of their economies and to ensure their harmonious development by reducing the differences existing among the various regions and the backwardness of the less-favoured regions’.
Statele semnatare ale Tratatului de la Roma menţionează în preambulul acestuia necesitatea „de a consolida unitatea economiilor lor şi de a asigura dezvoltarea armonioasă prin reducerea diferenţelor dintre diversele regiuni, precum şi a decalajelor cu care se confruntă regiunile mai puţin favorizate”.
Setting-up of two sector-based funds: the European Social Fund (ESF) and the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF).
Constituirea celor două Fonduri Sectoriale: Fondul Social European (FSE) şi Fondul European de Orientare şi Garantare Agricolă (FEOGA).
Creation of the European Regional Development Fund (ERDF) to redistribute part of the Member States’ budget contributions to the poorest regions.
Crearea Fondului European de Dezvoltare Regională (FEDER) în vederea redistribuirii unei părţi a contribuţiilor bugetare ale statelor membre în regiunile defavorizate.
The Single European Act lays the basis for a genuine cohesion policy designed to offset the burden of the single market for the southern countries and other less-favoured regions.
Actul Unic European creează bazele unei autentice politici de coeziune menită să compenseze taxele impuse de piaţa unică şi resimţite în ţările din Sud şi în regiunile mai puţin favorizate.
The European Council in Brussels in February 1988 overhauls the operation of the Solidarity Funds (now referred to as the Structural Funds) and allocates ECU 68 billion to them (at 1997 prices).
Consiliul European de la Bruxelles reformează în februarie 1988 modul de funcţionare a Fondurilor de Solidaritate, numite “Fonduri Structurale” şi decide să le aloce 68 miliarde de ECU (la preţurile anului 1997).
The Treaty of the European Union, which came into force in 1993, designates cohesion as one of the main objectives of the Union, alongside economic and monetary union and the single market.
Tratatul asupra Uniunii Europene, intrat în vigoare în 1993, consideră coeziunea ca fiind unul dintre obiectivele esenţiale ale Uniunii, în paralel cu Uniunea Economică şi Monetară şi cu Piaţa Unică.
It also establishes the creation of the Cohesion Fund to support projects in the fields of the environment and transport in the least prosperous Member States.
Tratatul prevede şi crearea unui Fond de Coeziune menit să sprijine proiecte favorabile mediului înconjurător, precum şi transporturile în statele membre mai puţin prospere.
The Edinburgh European Council (December 1993) allocates almost 200 billion ECU (at 1997 prices), one third of the Community budget, to cohesion policy.
Consiliul European de la Edinburg (decembrie 1992) alocă pentru politica de coeziune aproape 200 miliarde de ECU (la preţurile anului 1997), adică o treime din bugetul comunitar.
Alongside the Structural Funds, a new Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG) is created.
Un nou Instrument Financiar de Orientare a Pescuitului (IFOP) completează Fondurile Structurale.
The Berlin European Council (March 1999) reforms the Structural Funds and adjusts the operation of the Cohesion Fund.
Consiliul European de la Berlin (martie 1999) reformează Fondurile Structurale şi modifică în parte modul de funcţionare a Fondului de Coeziune.
These funds will receive over EUR 30 billion per year between 2000 and 2006, i.e. EUR 213 billion over seven years.
Aceste Fonduri vor beneficia de mai mult de 30 miliarde de euro pe an între 2000 şi 2006, adică 213 miliarde de euro pe o perioadă de şapte ani.
The Instrument for Structural Policies for Preaccession (ISPA) and the Special Accession Programme for Agriculture and Rural Development (Sapard) complements the Phare programme that has been in existence for seven years to promote economic and social development and environmental protection in the applicant countries in central and eastern Europe.
Instrumentul Structural de Preaderare (ISPA) şi Programul Special de Preaderare pentru Agricultură şi Dezvoltare Rurală (SAPARD) sunt menite să completeze programul PHARE, existent din 1989, pentru a favoriza dezvoltarea economică şi socială, precum şi protecţia mediului în ţările candidate din Europa Centrală şi de Est.
The European Council in Lisbon (March 2000) adopts a strategy focused on employment and designed to make the Union ‘the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world by the year 2010’.
Consiliul European de la Lisabona (martie 2000) adoptă o strategie axată pe ocuparea forţei de muncă şi menită să facă din Uniune „economia cea mai competitivă şi cea mai dinamică a lumii, bazată pe cunoaştere, până în anul 2010”.
The Gothenburg Council (June 2001) completed this strategy by linking it with sustainable development.
Consiliul European de la Göteborg (iunie 2001) completează această strategie prin legarea ei de dezvoltarea durabilă.
The European Council in Copenhagen (December 2002) leads to an agreement on the conditions for the accesion of 10 new Member States to the Union.
Consiliul European de la Copenhaga (decembrie 2002) se soldează cu încheierea unui acord asupra criteriilor de aderare a celor zece noi state membre ale Uniunii.
On 18 February, the European Commission presents its proposals for the reform of cohesion policy for the period 2007–13: ‘A new partnership for cohesion: convergence, competitiveness, cooperation’.
La 18 februarie, Comisia Europeană prezintă propunerile de reformă a politicii de coeziune pentru perioada 2007-2013: „Un nou parteneriat pentru coeziune: convergenţă, competitivitate, cooperare”.
On 1 May, accession to the European Union of Cyprus, the Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Malta, Poland, Slovakia and Slovenia.
La 1 mai, are loc aderarea la Uniunea Europeană a Ciprului, Republicii Cehe, Estoniei, Ungariei, Letoniei, Lituaniei, Maltei, Poloniei, Republicii Slovace şi Sloveniei.
The European Union is one of the most prosperous economic zones in the world.
Uniunea Europeană reprezintă una dintre cele mai prospere zone economice din lume.
Since the accession of 10 new Member States on 1 May 2004, it has the power of an internal market and the human potential of more than 450 million citizens.
După aderarea la 1 mai 2004 a celor zece noi state membre, Uniunea dispune de o piaţă internă şi de un potenţial uman de peste 450 de milioane de cetăţeni.
But economic and social disparities among its Member States and among its regions weaken its dynamism overall.
Inegalităţile economice şi sociale dintre statele membre şi regiunile sale scad însă dinamismul ei global.
These disparities are twice as great in the Europe of the Twenty-five, with its 254 regions, than they were in the Europe of the Fifteen.
În comparaţie cu Europa celor 15, aceste inegalităţi sunt de două ori mai mari în Europa celor 25 care posedă acum 254 de regiuni.
Disparities in revenue and employment have declined in the European Union as a whole during the past 10 years and in particular since the mid-1990s.
În materie de ocupare a forţei de muncă, rata şomajului (cifrele anului 2002) diferă foarte mult în Europa celor 25: de la 2% în Tyrol (Austria) şi 3,3% în Cipru, la 29% în Insula Reuniunii(Franţa) şi 26,3% în regiunea Lubuskie (Polonia).
Between 1994 and 2001, in the ‘Cohesion Fund countries’ (see page 8), even if one excludes Ireland, which experienced exceptional development, the increase in the GDP per head has surpassed by 1 % per year the average of the Union, and in all these countries — with the exception of Greece — the proportion of the population of working age that holds a job has increased significantly more quickly than the average.
În afara regiunilor mai puţin favorizate, multe regiuni şi oraşe se află într-o situaţie intermediară, cuprinzând zone unde se acumulează dificultăţi economice şi sociale grave.
Objective 1 of the Structural Funds (economic development of the least advantaged regions) involves the entire territory of the new Member States and almost 98 % of their population, of whom two thirds live in regions with a GDP per head of less than half the average GDP of the Twenty-five.
În Uniunea Europeană privită ca ansamblu, disparităţile în materie de venituri şi locuri de muncă au înregistrat o scădere pe parcursul ultimilor zece ani, în special începând cu jumătatea anilor optzeci.
With respect to employment, unemployment rates (2002 data) vary greatly within the Twenty-five: from 2 % in Tyrol (Austria) and 3.3 % in Cyprus to 29 % on Réunion Island (France) and 26.3 % in the Lubuskie region (Poland).
Între 1994 şi 2001, în „ţările coeziunii” (a se vedea pagina 8), chiar dacă am exclude Irlanda care a înregistrat un progres excepţional, creşterea PIB-ul pe cap de locuitor a depăşit cu 1% pe an media Uniunii iar în toate aceste ţări, cu excepţia Greciei, proporţia populaţiei apte de muncă şi care are un loc de muncă a crescut mult mai repede decât media europeană.
Outside the most disadvantaged regions, many regions and cities find themselves in an intermediate situation with areas in which serious economic and social difficulties accumulate.
Pe scurt, europenii nu dispun de aceleaşi atuuri pentru a face faţă mondializării, acest lucru depinzând după faptul că trăiesc într-o zonă prosperă sau într-una mai puţin favorizată, într-o zonă dinamică sau aflată în criză, în oraş sau la ţară, într-o zonă periferică sau izolată sau într-unul din polii economici centrali al Uniunii.
These disparities have grown since the accession of the new Member States, however.
Totuşi, aceste disparităţi au crescut odată cu sosirea noilor state membre.
While the GDP of the Twenty-five has only grown by 5 % by comparison with that of the Fifteen, the average GDP per head in the new countries acceding to the Union is less than half of the current average in the Union and only 56 % of the population of working age holds a job, as compared to 64 % in the Union of the Fifteen.
În timp ce PIB-ul total al celor 25 a crescut doar cu 5% faţă de cel al celor 15, PIB-ul mediu pe cap de locuitor al noilor state membre se situează sub jumătate din media actuală pe Uniune, doar 56% din persoanele apte de muncă având efectiv un servici, faţă de 64% din Uniunea celor 15.
In short, Europeans do not all have the same advantages in the face of the challenge of globalisation, depending on whether they live in a region that is prosperous or one that is lagging behind with respect to development, a dynamic or depressed area, a city or the countryside, a peripheral or isolated area, or one of the key economic centres of the Union.
Obiectivul numărul 1 al Fondurilor Structurale (revitalizarea economică a regiunilor mai puţin favorizate) vizează aproape întregul teritoriu al noilor state membre şi aproape 98% din populaţia acestora, dintre care două treimi trăiesc în regiuni
Index EU-25 = 100
Indice UE25=100