natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The EU’s multilingualism policy is intended to work both internally and externally:•internally, by promoting respect for all languages spoken in the EU, whether they are ocial, regional or minority languages, by promoting language learning, social cohesion, the social integration of migrants, and making sure that languages are at the service of the citizen;•externally, by promoting EU languages abroad, spreading the EU values of solidarity and unity in diversity, and encouraging Europeans to master the languages of countries outside the EU.
Politica Uniunii Europene în domeniul multilingvismului este menită să acioneze atât intern, cât și extern:•intern, prin promovarea respectului faă de toate limbile vorbite în Uniunea Europeană, fie că sunt oficiale, regionale sau minoritare, prin promovarea învăării limbilor străine, a coeziunii sociale și a integrării sociale a migranilor, precum și prin punerea acestei politici în slujba cetăenilor;•extern, prin promovarea limbilor Uniunii Europene în străinătate, a valorilor comunitare de solidaritate și unitate în diversitate și prin încurajarea europenilor să învee limbile ărilor care nu fac parte din Uniune.
Languages as bridges between people
Multilingvismul ca punte de legătură între oameni
The 2008 strategy reiterates the ‘mother tongue plus two’ commitment, giving examples of how it can be put into practice within a wider vision of the role of languages in society.
Strategia din 2008 reafirmă obiectivul „limba maternă plus două limbi străine”, dând exemple de aplicare a acestuia în cadrul unei viziuni mai largi a rolului multilingvismului în societate.
Intercultural dialogue: In making 2008 the European Year of Intercultural Dialogue, the EU recognised the urgent need for harmonious relationships between the dierent cultures that make up our society.
Dialogul intercultural: proclamând 2008 drept „Anul European al Dialogului Intercultural”, Uniunea Europeană a recunoscut necesitatea imperioasă de a crea relaii armonioase între diversele culturi existente în societatea noastră.
The word ‘dialogue’ implies the need to understand and respect the languages through which cultures are expressed.
Referina la dialog implică necesitatea de a înelege și a respecta limbile prin care se exprimă diferitele culturi.
Multilingualism can make this dialogue possible, reducing the risk of communities turning in on themselves, and building a society less vulnerable to conflicts.
Multilingvismul face posibil acest dialog, reducând riscul de a avea comunităi care se închid în ele însele și construind o societate mai puin vulnerabilă la conflicte.
Many of these issues were addressed in events held around Europe to mark the year.
Multe dintre aceste teme au fost dezbătute în cadrul evenimentelor organizate în întreaga Europă în cursul Anului European al Dialogului Intercultural.
The Maalouf Group: In 2007, the Commission asked a group of intellectuals chaired by the French/Lebanese writer Amin Maalouf to reflect upon the contribution of multilingualism to intercultural dialogue.
Grupul Maalouf: în 2007, Comisia a solicitat unui grup de intelectuali prezidat de scriitorul franco-libanez Amin Maalouf să reflecteze asupra contribuiei multilingvismului la dialogul intercultural.
Their report stresses that languages are a key component of our identities, and that knowledge of languages is crucial for social cohesion and integration.
Raportul grupului subliniază faptul că limba constituie o componentă esenială a identităii noastre, iar cunoașterea limbilor străine este primordială pentru coeziunea și integrarea socială.
Learning languages opens doors to other cultures, and builds bridges with members of the communities who speak them.
Învăarea limbilor străine deschide uși către alte culturi și construiește puni de legătură cu membrii comunităilor care le vorbesc.
It is an enriching experience for both sides.
Este o experienă din care toată lumea are de câștigat.
Personal adoptive language: This represents the central idea of the Maalouf Group report.
Limba personală adoptivă: aceasta reprezintă ideea centrală a raportului prezentat de grupul Maalouf.
Based on the ‘mother tongue plus two’ objective, in addition to choosing a language for international communication, each citizen should also be able to pursue a so-called ‘personal adoptive language’.
În conformitate cu obiectivul „limba maternă plus două limbi străine”, pe lângă alegerea unei limbi pentru comunicarea internaională, fiecare cetăean ar trebui, de asemenea, să poată vorbi o așa-numită „limbă personală adoptivă”.
This language should be learnt not only by studying the grammar rules, but by learning in-depth about the culture, the literature, the history and the people who speak it.
Această limbă ar trebui învăată nu numai prin studierea regulilor gramaticale, ci și printr-o cunoaștere aprofundată a culturii, literaturii, istoriei și a comunităilor care vorbesc limba respectivă.
In its 2008 strategy, the Commission invited Member States to further reflect on this idea and on concrete ways of implementing it.
În strategia sa din 2008, Comisia a invitat statele membre să își continue procesul de reflecie asupra acestei idei și asupra modalităilor concrete de aplicare a acesteia.
Host country knowledge: In the current context of increased mobility and migration, mastering the national language(s) is fundamental to integrating successfully and playing an active role in society.
Cunoașterea limbii ării gazdă: în contextul actual al creșterii mobilităii și migraiei, cunoașterea limbii (limbilor) naionale este fundamentală pentru o integrare reușită și pentru participarea activă în societate.
The 2008 strategy is clearly conducive to the idea that non-native speakers, whether migrants or Europeans living in another Member State, should speak the language of the host country.
Strategia din 2008 accentuează ideea că persoanele a căror limbă maternă nu este cea a ării în care locuiesc ar trebui să vorbească limba ării gazdă, indiferent dacă sunt migrani sau cetăeni ai unui stat membru care locuiesc în altă ară a Uniunii.
Ambassadors: The members of the Maalouf Group, appointed ‘ambassadors of multilingualism’, continue to promote their vision of multilingualism as an enabler of the fundamental values of the European Union: democracy, peace and respect for linguistic and cultural diversity.
Ambasadori: membrii grupului Maalouf au acceptat să fie „ambasadori ai multilingvismului”, pentru a-și promova în continuare viziunea privind multilingvismul drept catalizator al valorilor fundamentale ale Uniunii Europene: democraia, pacea și respectul pentru diversitatea lingvistică și culturală.
It is up to individual Member States to decide how to run their schools and courses.
Este responsabilitatea fiecărui stat membru în parte să decidă asupra felului în care își administrează școlile și programele școlare.
However, the European Commission can help them tackle the challenges of linguistic diversity by supporting and coordinating action and adding a European dimension to learning.
Cu toate acestea, Comisia Europeană poate ajuta statele membre să abordeze cu succes provocările diversităii lingvistice, sprijinindu-le și coordo-nându-le aciunile, precum și conferind o dimensiune europeană procesului de învăare.
The relationship between the Commission and Member States is based on the so-called ‘open method of coordination’.
Relaia dintre Comisie și statele membre se bazează pe așa-numita „metodă deschisă de coordonare”.
Instead of legislation, the Commission draws up guidelines and indicators, and promotes benchmarking and the sharing of best practice.
Comisia nu propune acte legislative în domeniu, ci stabilește orientări și indicatori, promovând analiza comparativă și schimbul celor mai bune practici.
A basis for further improvement: In 2007, a review of the action plan to promote language learning and linguistic diversity considered broadening its scope.
Punct de pornire pentru noi progrese: în 2007, planul de aciune pentru promovarea învăării limbilor străine și a diversităii lingvistice a fost revizuit pentru a extinde domeniul său de aplicare.
The review stressed the need to boost motivation, to make a greater variety of languages available to a greater variety of learners, including vocational students, and to improve the quality and appeal of courses, incorporating informal, learning methods using TV, the Internet and other media.
Planul revizuit evideniază necesitatea de a stimula motivaia și de a crește numărul de limbi străine oferite spre studiu unor categorii sociale cât mai diverse, inclusiv elevilor din învăământul profesional. De asemenea, planul propune îmbunătăirea calităii și creșterea atractivităii cursurilor, incluzând metode informale de învăare care utilizează televiziunea, internetul și alte mijloace de informare în masă.
A renewed commitment: By endorsing the 2008 strategy, Member States in the Council committed themselves to a fresh series of ambitious goals.
Un angajament reînnoit: aprobând în Consiliu strategia din 2008, statele membre sau angajat la o nouă serie de obiective ambiioase.
This was underpinned, for the first time, by opinions issued by all of the European institutions, with the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions all recognising the need for better cooperation.
Pentru prima oară, demersul Comisiei referitor la multilingvism a fost sprijinit de toate instituiile europene – prin documente adoptate de Parlamentul European, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor –, care au recunoscut necesitatea unei mai bune cooperări în domeniu.
The practical side: To support the Member States, the European Commission will draw up an inventory of best practice in language learning and teaching and make it publicly available.
Contribuie practică: în scopul de a susine statele membre, Comisia va stabili un inventar al celor mai bune practici din domeniul învăării și predării limbilor străine și îl va pune la dispoziia publicului.
Lifelong language learning, a common objective
Învăarea limbilor străine dea lungul vieii, un obiectiv comun
Member States have maintained the Barcelona objective as the guiding principle for language learning in the future. The common goal is still to teach every child at least two foreign languages by the time they leave school.
Statele membre au decis ca procesul de învăare a limbilor străine să se ghideze în continuare după obiectivul de la Barcelona – acela ca fiecare elev să învee cel puin două limbi străine până la absolvirea școlii.
Lifelong learning as a reality: The 2008 strategy paper argues that languages are vital skills in the modern world.
Învăarea dea lungul vieii – o realitate: strategia din 2008 promovează ideea că abilităile lingvistice reprezintă competene vitale în lumea modernă.
While strongly encouraging an ambitious approach to the twolanguage goal, the Commission stresses that language learning should not stop at the school gates.
Încurajând cu tărie o abordare ambiioasă a obiectivului legat de cele două limbi străine, Comisia subliniază că învăarea limbilor străine nu ar trebui să se limiteze la cadrul școlar. Studiul limbilor străine nu trebuie să fie doar apanajul elevilor și specialiștilor în domeniu.
Languages should not be left to schoolchildren and linguists: students in vocational and non-linguistic courses and adult learners also need courses tailored to their needs.
Sunt necesare cursuri de limbi străine, adaptate corespunzător, și pentru alte categorii precum persoanele din învăământul profesional sau nelingvistic sau adulii.
One idea is a new approach including passive or partial language skills, to further the Commission policy of opening opportunities to society as a whole.
Spre exemplu, pot fi dezvoltate competene lingvistice pasive sau pariale, susinându-se, astfel, politica promovată de Comisie de a oferi noi oportunităi la nivelul întregii societăi.
The objective: There has been rapid growth in language learning and already more than half of all pupils have two foreign languages in their curriculum, but a great deal remains to be done to really eect change.
Obiectivul: procesul de învăare a limbilor străine sa dezvoltat foarte repede și deja mai mult de jumătate dintre elevi studiază două limbi străine. Mai sunt, însă, multe de făcut pentru a avea o schimbare profundă.
It has been accepted that early language learning can be a key basis for building language abilities later in a school career.
Învăarea limbilor străine de la o vârstă fragedă reprezintă un element de bază pentru dobândirea de competene lingvistice, ulterior în cursul perioadei de școlarizare.
Assisting progress: The Commission has devised indicators to help Member States chart their progress, and has proposed a new target for language learning: at least 80 % of pupils in lower secondary education should be taught at least two foreign languages by 2020.
Jaloane de progres: pentru a sprijini statele membre în monitorizarea progreselor înregistrate, Comisia a stabilit indicatori și a propus o nouă intă pentru învăarea limbilor străine: până în 2020, cel puin 80 % dintre elevii din ciclul de învăământ secundar ar trebui să învee cel puin două limbi străine.
Investing in language learning: The ‘Lifelong learning’ programme assists Member States in their eorts, promoting projects and networks and supporting the spread of good practice.
Investiii pentru învăarea limbilor străine: prin programul „Învăarea dea lungul vieii”, Uniunea ajută statele membre în eforturile lor, promovând proiecte și reele și susinând difuzarea bunelor practici în domeniu.
Funding for language projects in this programme has increased by 66 %, and in 2007 it was extended to include all ocial, regional and minority languages.
Finanarea proiectelor lingvistice în cadrul acestui program a crescut cu 66 %, iar din 2007, programul a fost extins astfel încât să cuprindă toate limbile oficiale, regionale și minoritare.
High Level Group on Multilingualism: A group of experts from across Europe was set up in response to the 2005 communication ‘A new framework strategy for multilingualism’ to provide support and advice on developing initiatives, as well as fresh impetus and ideas on a comprehensive approach to multilingualism in the European Union.
Grupul la nivel înalt în materie de multilingvism: pe baza propunerilor coninute de comunicarea din 2005, „O nouă strategie-cadru pentru multilingvism”, a fost înfiinat un grup de experi din toată Europa pentru a oferi sprijin și consiliere iniiativelor de dezvoltare, precum și pentru a lansa noi iniiative și idei privind o abordare globală a multilingvismului în Uniunea Europeană.
Their findings focused on: the importance of raising awareness of and enhancing the motivation to learn languages; the potential oered by the media for evoking, enhancing and sustaining motivation for language learning; languages for business; new trends and needs in interpretation and translation; regional and minority languages; and research into multilingualism.
Concluziile grupului sau concentrat asupra necesităii de a sensibiliza și a motiva cetăenii să învee limbi străine, asupra folosirii mijloacelor de comunicare în masă pentru a crește interesul pentru învăarea limbilor străine. A fost evocat rolul limbilor străine pentru afaceri și au fost identificate noi tendine în domeniul interpretării și traducerii.
Multilingualism, an asset in business
Multilingvismul, un avantaj în afaceri
The business world often seems to rely on just one language for communication.
Mediul de afaceri pare adesea să utilizeze doar o singură limbă pentru a comunica.
Yet consumers, whether mono- or multilingual, prefer to be addressed in their own language, and however international markets have become, firms will mainly attract new customers locally.
Cu toate acestea, consumatorii, indiferent că vorbesc o limbă sau mai multe, preferă să fie abordai în propria lor limbă și, oricât de internaionale au devenit pieele, întreprinderile vor atrage noi clieni, mai ales la nivel local.
New markets through multilingualism: The main conclusions of a survey financed by the European Commission and presented in spring 2007 show that, without language skills, firms are missing opportunities.
Noi piee prin intermediul multilingvismului: lipsa competenelor lingvistice împiedică întreprinderile să profite de anumite oportunităi de afaceri, relevă un studiu finanat de Comisia Europeană și prezentat în primăvara anului 2007.
It is estimated that 11 % of exporting European small and medium-sized enterprises (SMEs) (945 000 companies) are losing contracts because of language barriers.
Se estimează că 11 % din întreprinderile mici și mijlocii europene care își exportă produsele (și anume, 945 000 de societăi) pierd contracte din cauza barierelor lingvistice.
A more active investment in languages — appointing native speakers, recruiting staff with language skills, or using translators and interpreters — would boost European business to an extent clearly outweighing any additional burden or cost.
O investiie mai activă în domeniul lingvistic (de exemplu, angajare de vorbitori nativi, recrutarea de personal cu competene lingvistice sau utilizarea serviciilor traducătorilor și interpreilor) ar stimula activităile economice europene în asemenea măsură încât să compenseze în mod clar costurile suplimentare.
Languages boost competitiveness: In order to increase the awareness of business stakeholders of the key role of multilingualism for economic competitiveness, the Commission organised, later in 2007, a conference entitled ‘Languages mean business’.
Limbile străine ca stimulent al competitivităii: pentru a crește gradul de conștientizare a întreprinderilor cu privire la rolul-cheie al multilingvismului pentru competitivitatea economică, Comisia a organizat, spre sfârșitul anului 2007, o conferină intitulată „Limbile străine stimulează afacerile”.
To take these ideas forward, a group of leading business representatives was set up to examine how to turn Europe’s languages into a competitive advantage.
În acest context, a fost creat un grup de reprezentani ai mediului de afaceri, menit să examineze modul în care diversitatea lingvistică a Europei poate fi transformată într-un avantaj competitiv.
Their report, presented in 2008, recommends that national governments promote the learning of a wide range of languages, and that national, regional and local bodies support companies’ eorts to improve language management strategies.
Raportul grupului, prezentat în 2008, recomandă guvernelor naionale să încurajeze învăarea unei mari varietăi de limbi străine și sugerează organismelor naionale, regionale și locale să sprijine eforturile întreprinderilor de a-și îmbunătăi gestiunea problematicii lingvistice.
It suggested expanding current exchange programmes to cater for new target groups, in conjunction with a more proactive and inventive approach from individual companies themselves.
Raportul propune extinderea programelor de mobilitate actuale pentru a răspunde nevoilor unor noi categorii sociale și încurajează o abordare proactivă din partea întreprinderilor.
A platform for exchange: Acting on one of the key recommendations, the Commission plans to set up a permanent European platform on languages for business in autumn 2009.
O platformă de dezbateri: plecând de la una dintre recomandările-cheie ale raportului, Comisia preconizează să creeze, în toamna anului 2009, o platformă europeană permanentă de dezbateri privind rolul multilingvismului în dezvoltarea afacerilor.
This will give business, trade unions, chambers of commerce, schools and education authorities a forum to discuss best practice in addressing the mismatch between business needs and education provision.
În cadrul acestui forum, întreprinderile, sindicatele, camerele de comer, școlile și autorităile din domeniul educaiei vor putea să analizeze cele mai bune practici pentru soluionarea dezechilibrului dintre necesităile întreprinderilor și oferta educaională.
Ideas being examined include extending mobility programmes so new groups have an opportunity to practise language skills in real-life situations, and promoting Internet-based translation tools for small firms with limited access to multilingual sta.
Printre temele de discuie se va număra și extinderea programelor de mobilitate care să ofere unor categorii cât mai numeroase posibilitatea de a-și îmbunătăi competenele lingvistice. Totodată, în cadrul forumului, vor fi promovate instrumentele de traducere bazate pe internet, destinate firmelor mici, cu acces limitat la personal multilingv.
Languages for better jobs and opportunities
Multilingvismul – pentru locuri de muncă și oportunităi mai bune
Language learning is not an aim in itself but should provide prospects for each individual.
Învăarea limbilor străine nu ar trebui să fie un scop în sine întrucât oferă perspective suplimentare pentru fiecare.
For this reason, the 2008 strategy paper also argues that multilingualism can unlock the full potential of the single market in terms of better jobs and prosperity.
Din acest motiv, strategia din 2008 promovează ideea că multilingvismul poate descătușa potenialul pieei unice pentru locuri de muncă mai bune și mai multă prosperitate.
Mobility meets languages: Worker mobility in Europe is already a reality for the 2 % of working-age citizens who live and work in another Member State.
Mobilitatea și multilingvismul funcionează împreună: mobilitatea lucrătorilor este deja o realitate pentru 2 % din populaia activă din statele membre care trăiește și muncește în alte ări ale Uniunii.
The barrier most cited as holding others back from seeking fresh opportunities is that they or their families lack language skills.
Restul de 98 % consideră că principala barieră în calea căutării de noi oportunităi în alte state membre decât cele în care trăiesc este lipsa de competene lingvistice.
So the Commission is encouraging full use of exchanges, partnerships and e-twinning in education and training programmes.
Din acest motiv, Comisia încurajează utilizarea schimburilor, parteneriatelor și înfrăirii online (e-twinning) în programele de educaie și de formare profesională.
Mobility schemes such as those supported by the ‘Lifelong learning’ and ‘Youth in action’ programmes are fruitful, but should be more widely available.
Proiectele de mobilitate, precum cele finanate prin programele „Învăarea dea lungul vieii” și „Tineretul în aciune” dau rezultate și ar trebui să fie accesibile pe scară mai largă.
Increased employability for everyone: The European Commission has started a permanent campaign to raise awareness of the added value of language learning for employability: anyone who has more than one foreign language and demonstrates the intercultural skills that this brings has more chances of obtaining a better job.
Șanse mai mari de a găsi locuri de muncă pentru toată lumea: Comisia Europeană a lansat o campanie permanentă de sensibilizare cu privire la valoarea adăugată a învăării limbilor străine: orice persoană care cunoaște mai mult de o limbă străină și care dovedește competenele interculturale care decurg din aceasta are mai multe șanse de a obine un loc de muncă mai bun.
Migrants’ potential: There are almost twice as many non-EU migrants in Member States as there are migrants from other EU countries.
Potenialul migranilor: în statele membre există aproape de două ori mai muli migrani din statele tere decât cetăeni din alte ări ale UE.
These workers often have to struggle to acquire the language skills they need to find employment and fully integrate into a new society.
De multe ori, acești lucrători întâmpină dificultăi în dobândirea competenelor lingvistice de care au nevoie pentru a găsi un loc de muncă și pentru a se integra în totalitate într-o nouă societate.
Eorts to increase language knowledge must stretch beyond schoolchildren to all family members.
Eforturile pentru a ameliora cunoștinele lingvistice trebuie să se extindă de la elevi la toi membrii familiei.
The Commission has seen good examples in some Member States which others could learn from.
Comisia a identificat bune practici în anumite state membre, care ar putea fi utile și pentru alte ări.