natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Increased rates of over-indebtedness and issues with access to credit for individuals have also been reported.
Au fost raportate, de asemenea, rate crescute de supraîndatorare și dificultăţi de accesare a creditelor de către persoanele fizice.
Funded pension schemes face a sharp decline in the value of investments backing pension liabilities.
Programele de pensii finanţate sunt confruntate cu un declin accentuat al valorii investiţiilor ce garantează obligaţiile cu privire la pensii.
Contribution of social policy
Contribuţia politicilor sociale
Social protection systems play the role of ‘automatic stabilisers’ by helping to cushion the impact of the economic downturn on citizens, in particular the most vulnerable.
Sistemele de protecţie socială joacă rolul de „stabilizatori automaţi”, ajutând la amortizarea impactului crizei economice asupra cetăţenilor, în special asupra categoriilor mai vulnerabile.
Given the current outlook, social protection expenditure is projected to grow, although Member States vary in their capacity to meet this increasing demand.
Dată fiind situaţia actuală, cheltuielile în materie de protecţie socială sunt proiectate să crească, deși statele membre au capacităţi diferite de a satisface această cerinţă în creștere.
The most badly hit victims of the crisis will likely be vulnerable households at a disadvantage in the labour market and in society.
Victimele cel mai puternic afectate de criză vor , probabil, gospodăriile vulnerabile, care se află pe o poziţie dezavantajată în raport cu piaţa forţei de muncă și în societate.
Hence the need for social safety nets which are tight enough to prevent people from falling through and effective enough to launch them back into active social and labour market participation.
De aici, nevoia de reţele de securitate socială care să e destul de puternice pentru a putea preveni prăbușirea populaţiei și destul de eficiente pentru a o putea lansa înapoi într-o participare activă în societate și pe piaţa forţei de muncă.
One way to mitigate the effect of the economic crisis and help recovery is to build on the values that underpin the EU’s social policies and progress in system reforms.
O modalitate de a atenua efectul crizei economice și de a sprijini redresarea o constituie consolidarea valorilor care se află la temelia politicilor sociale și a progresului european în ceea ce privește reformele sistemului.
Recent structural reforms in the field of social security have delivered results, bringing more people into employment, better ensuring that work pays and strengthening the resilience of labour markets, prolonging working lives and supporting economic growth.
Reformele structurale recente în domeniul securităţii sociale au dat rezultate, oferind locuri de muncă mai multor oameni, asigurând mai bine rentabilitatea muncii și consolidând elasticitatea pieţelor forţei de muncă, prelungind durata vieţii active și sprijinind creșterea economică.
Further reinforcing the positive mutual interaction with action for growth and jobs is vital, notably giving more attention to effective policy integration and mainstreaming of social concerns in other policy areas.
Continuarea consolidării interacţiunii pozitive reciproce cu acţiuni în vederea dezvoltării și creării de locuri de muncă este vitală, prin acordarea unei atenţii sporite, în special, integrării efective a acestei politici și integrării preocupărilor sociale în alte domenii politice.
In order to address the negative impact on employment and social cohesion, long-term reforms need to be sustained.
Pentru a aborda impactul negativ asupra ocupării forţei de muncă și coeziunii sociale, este nevoie de reforme pe termen lung.
These should be balanced with short-term measures aimed at preventing job losses and sustaining household incomes.
Acestea trebuie să se afle în contrapondere cu măsuri pe termen scurt, menite să prevină pierderea locurilor de muncă și să susţină veniturile gospodăriilor.
A strong coordinated EU response is necessary and valuable indications are provided by the European Economic Recovery Plan – the EU’s strategy to drive its recovery from the current economic crisis.
Este nevoie de o reacţie puternică și coordonată a UE, în vederea căreia planul european de redresare economică – strategia UE privind redresarea în urma actualei crize economice – furnizează indicaţii valoroase.
Role of the European Social Fund
Rolul Fondului social european
In addition, the European Social Fund should be used to its full potential in a flexible and timely way to alleviate the social impacts of the crisis, by supporting rapid labour market re-entry of the unemployed and focusing on the most vulnerable.
În plus, Fondul social european ar trebui să e folosit la potenţialul său maxim, de o manieră flexibilă și imediată, pentru a atenua impactul social al crizei, prin sprijinirea reintegrării rapide pe piaţa forţei de muncă a șomerilor și prin concentrarea asupra categoriilor celor mai vulnerabile.
Efforts are being made to simplify the implementation of the EU Structural Funds and to enhance coordination with social policies.
Se fac eforturi de simplificare a implementării fondurilor structurale europene și de creștere a coordonării cu politicile sociale.
FIGHTING POVERTY AND SOCIAL EXCLUSION
LUPTA ÎMPOTRIVA SĂRĂCIEI ȘI A EXCLUZIUNII SOCIALE
As shown in the SOCIAL SITUATION IN NUMBERS box, a noticeable proportion of the EU population lives below the poverty threshold 1.
Astfel cum reiese din caseta SITUAŢIA SOCIALĂ ÎN CIFRE, o proporţie însemnată din populaţia UE trăiește sub pragul sărăciei 1.
This number ranges from 10% in the Czech Republic and the Netherlands to 21% in Latvia.
Cifrele variază de la 10 % în Republica Cehă și Ţările de Jos la 21 % în Letonia.
What is more, children and the elderly face an even higher poverty risk, at 19%.
Mai mult, copiii și persoanele în vârstă sunt expuse unui risc de sărăcie și mai mare, de 19 %.
Vigilance is needed as new risk groups – e.g. young workers and labour market entrants – as well as new risks, may emerge.
Este nevoie de vigilenţă, deoarece pot apărea noi grupuri de risc – de exemplu lucrătorii tineri și persoanele care intră pe piaţa forţei de muncă – precum și noi riscuri.
SOCIAL SITUATION IN NUMBERS: 16% of Europeans, or 79 million people, were at risk of poverty in 2007
SITUAŢIA SOCIALĂ ÎN CIFRE: 16 % dintre europeni/79 milioane de persoane erau expuse riscului de sărăcie în 2007
At-risk-of poverty rate in the EU (%, 2007)
Rata riscului de sărăcie în UE (%, 2007)
Value of thresholds for a single household (right axis)At-risk-of-poverty rate (left axis) ds
Valoarea pragurilor pentru o singură gospodărie (axa dreaptă)Rata riscului de sărăcie (axa stângă) e
9000 o o tal population
9000 er ii de cum pă r ar
% of t u
% din populaţia t
Source: EU-SILC (2007); income year 2006; except for UK (income year 2006) and for IE (moving income reference period 2005-06); RO: National Household Budget Survey 2006.
Sursa: EU-SILC (2007); veniturile înregistrate în 2006; cu excepţia Regatului Unit (veniturile înregistrate în 2006) și Irlandei (perioadă variabilă de referinţă a veniturilor 2005-2006); România: Ancheta naţională privind bugetul gospodăriilor 2006.
This defined as 60% of the national median equivalised disposable income, after social transfers.
Aceasta este definită ca 60 % din venitul naţional mediu echivalat disponibil, în urma transferurilor sociale.
Helping children out of poverty
Salvarea copiilor de la sărăcie
The proportion of children at risk of poverty in the EU has not fallen since 2000.
Proporţia copiilor care se confruntă cu riscul de sărăcie în UE nu a scăzut din anul 2000.
Tackling child poverty and breaking the transmission of disadvantage between generations has been a significant concern since the launch of the social inclusion process.
Combaterea sărăciei copiilor și întreruperea transmiterii dezavantajelor de la o generaţie la alta a constituit o preocupare semnificativă încă de la lansarea procesului de incluziune socială.
The issue has increasingly been singled out as a key priority for Member States.
Această problemă este din ce în ce mai mult evidenţiată ca fiind o prioritate-cheie pentru statele membre.
In 2006, the March European Council asked the EU-27 to take decisive steps to eradicate poverty among children.
În 2006, Consiliul European din martie a cerut UE-27 să ia măsuri decisive în vederea eradicării sărăciei în rândul copiilor.
Many have taken this invitation to heart.
Mulţi au fost motivaţi de această invitaţie.
Indeed, most countries which made the issue a priority are now planning to reinforce their strategies and follow a more multidimensional and integrated approach.
Într-adevăr, majoritatea ţărilor care au tratat această problemă ca fiind o prioritate planifică acum consolidarea strategiilor și urmează o abordare multidimensională și integrată.
A boost must be given to Member States’ efforts to implement comprehensive strategies against poverty and social exclusion of children, including accessible and affordable quality childcare.
Trebuie sprijinite eforturile statelor membre de a implementa strategii globale de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale a copiilor, incluzând servicii de calitate de îngrijire a copiilor, accesibile și disponibile.
22 countries have set targets relating to child poverty, 16 of them using EU-agreed indicators.
22 de state au stabilit obiective legate de sărăcia în rândul copiilor, 16 dintre acestea folosind indicatori stabiliţi de comun acord cu UE.
A few have also set intermediate targets for their specific challenges (jobless households, families most at risk, intensity of poverty, childcare).
Câteva state au stabilit și obiective intermediare, adaptate provocărilor cu care se confruntă (gospodării ai căror membri nu au loc de muncă, familii care se confruntă cu cel mai ridicat risc, intensitatea sărăciei, îngrijirea copiilor).
In addition, greater attention is generally given to children and families in the overall design of social inclusion policies, notably in the context of active inclusion policies.
În plus, se acordă, în general, o atenţie mai mare copiilor și familiei în cadrul general al politicilor de incluziune socială și, mai ales, în contextul politicilor de incluziune activă.
Many have ‘mainstreamed’ child poverty in this way in areas such as minimum income and wages, reconciliation of work and family life and family-friendly services.
Multe state au „integrat” astfel problema sărăciei în rândul copiilor în domenii precum venitul minim și salariile, reconcilierea vieţii profesionale și a vieţii de familie și serviciile ce sprijină familia.
Promoting the social inclusion of Roma
Promovarea incluziunii sociale a populaţiei rome
Roma throughout Europe tend to face a range of disadvantages, making them extremely vulnerable to social exclusion and poverty.
Populaţia romă din Europa se confruntă cu o serie de probleme, care o fac extrem de vulnerabilă la fenomenul de excluziune socială și sărăcie.
Accordingly, the Member States with a sizable Roma minority have given more coverage to this question and in general there is a better understanding of the challenges involved.
În consecinţă, statele membre cu o minoritate romă considerabilă au realizat o abordare mai amplă a acestei probleme și, în general, în aceste state provocările implicate sunt mai bine înţelese.
In particular, the issues to be tackled include desegregation, access to employment, addressing educational disadvantage, and improved access to basic services such as housing and healthcare.
Problemele ce trebuie combătute se referă în special la desegregarea, accesul la locuri de muncă, abordarea dezavantajelor educaţionale și îmbunătăţirea accesului la servicii de bază precum locuinţele și asistenţa medicală.
However, there is a need for a comprehensive policy framework, together with more data and a more extensive and reliable knowledge base.
Totuși, este nevoie de un cadru politic amplu, precum și de mai multe date și o bază de cunoștinţe mai extinsă și mai solidă.
Combating social exclusion means promoting the inclusion of vulnerable groups and tackling discrimination in all spheres of life, including on the job market.
Combaterea excluziunii sociale înseamnă promovarea incluziunii grupurilor vulnerabile și eliminarea discriminării în toate domeniile vieţii, inclusiv pe piaţa locurilor de muncă.
‘Active inclusion’ strategies have an important part to play, to make sure that social policies mobilise people who are capable of working while providing a decent standard of living to those who are and will remain outside the labour market.
Strategiile de „incluziune activă” joacă un rol important, și anume acestea garantează faptul că politicile sociale mobilizează persoane apte de muncă și, în același timp, oferă condiţii decente de viaţă celor care sunt în prezent și care vor rămâne în viitor în afara pieţei locurilor de muncă.
Active inclusion, simultaneously promoting inclusive labour markets, ensuring adequate income and access to quality services, is a priority for most Member States.
Incluziunea activă care, în același timp, promovează pieţe globale ale muncii și asigură venituri adecvate, precum și accesul la servicii de calitate constituie o prioritate pentru majoritatea statelor membre.
However, the various aspects are dealt with separately in most cases, whereas most disadvantaged people suffer from multiple disadvantages and integrated responses are essential.
Cu toate acestea, diferitele aspecte sunt abordate separat în majoritatea cazurilor, în vreme ce majoritatea persoanelor dezavantajate suferă din cauze multiple, iar soluţiile integrate sunt esenţiale.
Several countries have taken steps to ensure that the purchasing power of minimum income beneficiaries is maintained, But it remains essential, for example, to design better links between out-of-work benefits and inwork support, in order to create the right incentives, while at the same time ensuring adequate income support and prevent inwork poverty, and foster lasting labour market inclusion.
Rămâne însă o problemă esenţială, de exemplu, aceea de a crea legături mai bune între prestaţiile acordate șomerilor și cele acordate persoanelor angajate, în scopul creării stimulentelor adecvate și, în același timp, al asigurării de venituri adecvate, al prevenirii sărăciei în rândul persoanelor angajate și al impulsionării incluziunii durabile pe piaţa muncii.
Another group that tends to face social disadvantages are immigrants.
Un alt grup care tinde să se confrunte cu dezavantaje sociale este cel al imigranţilor.
Indeed, significant gaps persist between this group and the majority population in terms of poverty, income, health, employment, unemployment, education and early school-leaving.
Într-a-devăr, persistă discrepanţe semnificative între acest grup și majoritatea populaţiei în ceea ce privește sărăcia, veniturile, sănătatea, ocuparea forţei de muncă, șomajul, educaţia și fenomenul abandonului școlar timpuriu.
As such, the Member States give priority to improving the inclusion of migrants.
Ca atare, statele membre acordă prioritate îmbunătăţirii incluziunii migranţilor.
Increasingly adopting a holistic approach, they are focusing more on getting both migrants and the host society involved in the process, and several are working to create synergies between inclusion policies and antidiscrimination measures.
Adoptând din ce în ce mai mult o abordare holistică, acestea se concentrează mai mult pe implicarea în acest proces atât a migranţilor, cât și a societăţii gazdă, și câteva dintre acestea încearcă să creeze sinergii între politicile de incluziune și măsurile de combatere a discriminării.
But still the issue needs to be given increased attention.
Dar acestei probleme trebuie să i se acorde mai multă atenţie.
Disabled people
Persoanele cu handicap
With an estimated 50 million European citizens or more having some form of disability2, the inclusion of these citizens continues to be addressed.
În faţa unui număr estimat de cel puţin 50 de milioane de cetăţeni europeni cu o formă sau alta de handicap2, incluziunea acestora continuă să rămână o provocare importantă.
Economic inactivity and insuf-fi ficient income support are commonly seen as underlying disabled people’s poverty, yet quantitative evidence is scarce.
Inactivitatea economică precum și un nivel insuficient al veniturilor sunt la originea sărăciei persoanelor cu handicap, deși datele cantitative sunt rare.
Member States are focusing on integrating disabled people into the labour market, and eliminating barriers to education and lifelong learning, for example.
Statele membre se concentrează pe integrarea persoanelor cu handicap pe piaţa muncii și pe eliminarea barierelor în calea educaţiei și învăţării pe tot parcursul vieţii, de exemplu.
Few, however, are giving priority to eliminating structural obstacles to full participation in society.
Totuși, puţine dintre acestea acordă prioritate eliminării obstacolelor structurale ce stau în calea unei participări depline la viaţa socială.
There is further scope for giving more attention to disabled people in policy design across different areas (disability mainstreaming).
Este încă loc pentru a acorda o mai mare atenţie persoanelor cu handicap în elaborarea politicilor în diferite domenii (integrarea handicapului).
Tackling homelessness
Combaterea lipsei adăpostului
Homelessness is one of the most severe forms of social exclusion and in the current economic climate, access to affordable housing and preventing evictions are all the more crucial in tackling poverty and social exclusion.
Lipsa adăpostului este una dintre cele mai severe forme de excluziune socială, iar, în climatul economic actual, accesul la o locuinţă convenabilă și prevenirea evacuărilor sunt cu atât mai importante în combaterea sărăciei și a excluziunii sociale.
Some countries implement comprehensive, multidimensional strategies to address its different manifestations specifically, while others focus on measures integrated in wider policy frameworks, e.g. relating to housing, employment, and health.
Unele ţări implementează strategii globale pentru a aborda diferitele sale manifestări în mod specific, în vreme ce altele se concentrează pe măsuri integrate în politici-cadru mai extinse, de exemplu cu privire la locuinţe, ocuparea forţei de muncă și sănătate.
Supported housing – combining the objective of independent living with personalised social support – is receiving considerable attention.
Se acordă o atenţie considerabilă sprijinirii accesului la locuinţe – combinând obiectivul vieţii independente cu ajutorul social personalizat.
Several Member States have set targets to reduce homelessness or strengthen support structures.
Mai multe state membre și-au fixat obiectivele de a reduce numărul de persoane fără adăpost sau de a consolida structurile de ajutorare a acestora.
Lack of reliable data, however, continues to impair efforts to define and monitor effective policies.
Totuși, în lipsa datelor a-bile, rămâne dificilă definirea unor politicifle ciente și monitorizare acestora.
Promoting financial inclusion is crucial to prevent homelessness, particularly in the current circumstances; appropriate support and advice must be ensured to people facing eviction or repossession.
Promovarea incluziunii financiare este crucială pentru prevenirea cazurilor de persoane fără adăpost, mai ales în circumstanţele actuale; persoanelor care se confruntă cu evacuarea sau deposedarea trebuie să li se asigure sprijin adecvat și consiliere.
Labour Force Survey ad hoc module on disability 2002 combined with the Eurostat population estimate for 2008.
Modulul ad hoc al anchetei asupra forţei de muncă în ceea ce privește persoanele cu handicap 2002 combinat cu estimarea populaţiei de către Eurostat pentru anul 2008.
Addressing educational disadvantages
Abordarea dezavantajelor educaţionale
The importance of education is recognised by most countries, but only some have integrated the issue into a comprehensive long-term strategy to prevent and tackle social exclusion.
Importanţa educaţiei este recunoscută de majoritatea ţărilor, dar, cu toate acestea, numai câteva au integrat această problemă într-o strategie globală, pe termen lung, în vederea prevenirii și combaterii excluziunii sociale.
Pre-primary education is seen as fundamental, both as a key element in levelling socioeconomic disadvantage, and as a means to facilitate work/family life reconciliation.
Educaţia preșcolară este considerată fundamentală, atât ca element-cheie pentru reducerea dezavantajelor socio-economice, cât și ca un mijloc de facilitare a reconcilierii vieţii profesionale cu viaţa de familie.
Efforts also focus on ensuring high-quality standards in all schools, combating early school leaving, improving access to education for specific groups and introducing measures to validate prior learning.
Eforturile se concentrează și pe asigurarea unor standarde înalte de calitate în toate școlile, pe combaterea abandonului școlar timpuriu, pe îmbunătăţirea accesului la educaţie al anumitor grupuri și pe introducerea de măsuri de validare a învăţării anterioare.
Addressing financial exclusion
Abordarea excluziunii financiare
Addressing financial exclusion is vital in any strategy against poverty, and the crisis brings the issue even more to the fore.
Abordarea excluziunii financiare este vitală pentru orice strategie împotriva sărăciei, iar criza accentuează și mai mult importanţa acestei chestiuni.
On the one hand, people facing poverty and/or exclusion encounter specific difficulties in accessing financial services, with negative consequences for their personal finance or ability to fi nd a job.
Pe de o parte, persoanele care se confruntă cu sărăcia și/sau excluziunea întâmpină dificultăţi specifice în accesarea serviciilor financiare, cu consecinţe negative pentru bugetul lor sau pentru capacitatea lor de a găsi un loc de muncă.
Denial of access to financial services on the mainstream market may lead people to turn to more costly and risky alternative fi nan-cial products.
Refuzul accesului la servicii financiare pe piaţa principală îi poate face pe oameni să recurgă la produse financiare alternative mai costisitoare și cu un grad mai mare de risc.
On the other hand, for the general population, an improper marketing and unequal access to information of financial services may lead to over-indebtedness.
Pe de altă parte, pentru marea majoritate a populaţiei, marketingul inadecvat și accesul inegal la informaţii pot duce la supraîndatorare.
Some Member States have comprehensive policies, often incorporating debt advice, whereas one is tackling over-indebtedness as a priority.
Unele state membre au politici ample, adeseori incluzând consilierea în caz de îndatorare, în vreme ce altele combat prioritar supraîndatorarea.
Microcredit – the use of small loans to those in poverty designed to spur entrepreneurship – is provided in some countries to people who cannot access the mainstream credit market.
Microcreditarea – folosirea împrumuturilor mici acordate celor care se confruntă cu sărăcia, menită să stimuleze spiritul antreprenorial – este o alternativă în unele ţări pentru persoanele care nu pot accesa piaţa principală de credite.
SOCIAL SITUATION IN NUMBERS: Despite overall progress on the labour markets, 7% of the employed live below the poverty threshold (‘in-work poverty’)
SITUAŢIA SOCIALĂ ÎN CIFRE: În pofida progresului general pe pieţele muncii, 7 % dintre angajaţi trăiesc sub pragul sărăciei („sărăcia angajaţilor”)
ADEQUATE AND SUSTAINABLE PENSIONS
PENSII ADECVATE ȘI DURABILE
Population ageing can negatively affect pension systems.
Îmbătrânirea populaţiei poate afecta negativ sistemele de pensii.
The dependency ratio (the ratio of population aged 65+ to those aged 15–64) is forecast to more than double from 25% to 53%
Se prevede că rata de dependenţă (proporţia populaţiei în vârstă de peste 65 de ani faţă de cea cu vârste cuprinse între 15–64 ani) se va dubla, chiar mai mult, de la 25 % la 53 % între 2004 și 20503
While old age is no longer synonymous with financial hardship, the risk of pensioner poverty remains.
În vreme ce vârsta a treia nu mai este sinonimă cu dificultăţile financiare, riscul sărăciei în rândul pensionarilor rămâne o realitate.