natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Despite the similarities reported above, developments during the two crises differ in a number of respects.
În pofida asemănărilor semnalate mai sus, evoluţiile din timpul celor două crize diferă în mai multe privinţe.
First, the financial innovations of the past decade in the field of credit risk transfer have substantially increased the difficulty of determining the sectors and specific entities in which such risks ultimately reside.
În primul rând, inovaţiile financiare din ultimul deceniu privind transferul riscului de credit au îngreunat semnificativ posibilitatea stabilirii sectoarelor şi a acelor entităţi la nivelul cărora se află în cele din urmă aceste riscuri.
Although the increased use of securitisation, where illiquid loans are converted into liquid instruments, has enhanced investors’ diversification opportunities, the pricing of these new products is, in many cases, extremely complex.
Deşi folosirea pe scară mai largă a procedeului de securitizare (prin care împrumuturile nelichide sunt convertite în instrumente lichide) a oferit investitorilor mai multe oportunităţi de diversificare, evaluarea acestor noi produse este, în multe cazuri, extrem de complexă.
The surge in the use of these instruments and uncertainties regarding counterparties’ exposures may partly explain recent developments in a number of market segments.
Întrebuinţarea masivă a acestor instrumente şi incertitudinile privind expunerile contrapartidelor pot explica parţial evoluţiile recente înregistrate pe mai multe segmente ale pieţei.
Second, the recent turmoil has predominantly affected spreads and liquidity in the credit and money markets.
În al doilea rând, criza recentă a afectat în mod predominant spreadurile şi lichiditatea de pe piaţa monetară şi a creditului.
In 1998, by contrast, liquidity dried up in the government bond markets, too, as many risky investment strategies pursued during this period also involved positions in government debt securities.
Dimpotrivă, în anul 1998 a scăzut nivelul de lichiditate şi pe pieţele obligaţiunilor de stat, având în vedere faptul că multe dintre strategiile riscante privind investiţiile aplicate în această perioadă au implicat şi poziţii din obligaţiunile de stat.
Third, the two charts show that there was some decoupling of asset price reactions in the euro area and the United States during the two financial crises.
În al treilea rând, cele două grafice indică o oarecare decuplare a reacţiilor preţurilor activelor din zona euro şi Statele Unite în timpul celor două crize financiare.
In 1998 stock prices dropped more sharply in the euro area than in the United States.
În anul 1998 cotaţiile acţiunilor au consemnat o scădere mai accentuată în zona euro decât în Statele Unite.
This difference in stock price performance was probably related to an increase in economic growth differentials between the two economies. This could be seen in the fact that output growth was stable in the United States throughout 1998, while in the euro area real GDP growth fell from an annual rate of 3.8% in the first quarter of 1998 to 2.4% in the fourth quarter.
Această deosebire în ceea ce priveşte evoluţia cotaţiilor acţiunilor sa datorat probabil unei majorări a diferenţialelor de creştere economică dintre cele două economii, relevată de faptul că în Statele Unite creşterea economică a fost stabilă pe tot parcursul anului 1998, în timp ce în zona euro creşterea PIB real a scăzut, înregistrând un ritm anual de creştere de 2,4% în trimestrul IV din anul 1998 faţă de 3,8% în primul trimestru.
By contrast, longterm bond yields declined by similar amounts in the two economies.
Dimpotrivă, randamentele obligaţiunilor pe termen lung sau redus cu procente asemănătoare în cele două economii.
In 2007, too, expected growth differentials may have contributed to the somewhat different patterns seen in euro area and US asset prices.
Este posibil ca şi în anul 2007, diferenţialele de creştere anticipate să fi contribuit la evoluţia relativ diferită a preţurilor activelor din zona euro şi SUA.
For instance, the interest rate differential between US and euro area longterm bond yields narrowed in the months following the outbreak of the turmoil, even turning negative for the first time since early 2004.
se chiar pe un palier negativ pentru prima dată de la începutul anului 2004.
It seems that in the latter part of 2007 market participants viewed the euro area economy as being somewhat more resilient to the recent turmoil than the US economy.
Se pare că în a doua parte a anului 2007 participanţii la piaţă au considerat economia zonei euro ca fiind într-o oarecare măsură mai rezistentă la turbulenţele recente decât economia SUA.
Corresponding expectations of stronger monetary policy reactions in the United States on the back of such changes in investors’ relative growth forecasts for the two economies contributed to this change of sign in the US-euro area longterm interest rate differential.
Anticipaţiile corespunzătoare privind reacţii ale politicii monetare mai puternice în Statele Unite pe seama acestor schimbări la nivelul prognozelor investitorilor cu privire la creşterea relativă pentru cele două economii au contribuit la această modificare de semn a diferenţialului de dobândă pe termen lung dintre SUA şi zona euro.
At the same time, US and euro area stock prices have moved more or less in tandem during the recent turbulence, suggesting a strong international factor driving stock prices on both sides of the Atlantic.
În acelaşi timp, cotaţiile acţiunilor din SUA şi zona euro au evoluat mai mult sau mai puţin în tandem în timpul turbulenţelor financiare recente, ceea ce sugerează existenţa unui factor internaţional important care determină cotaţiile acţiunilor de ambele părţi ale Atlanticului.
Fourth, emerging markets have weathered the 2007 market turmoil much better than in 1998.
În al patrulea rând, pieţele emergente au făcut faţă mult mai bine turbulenţelor de pe pieţele financiare din 2007 decât celor din 1998.
The moderate impact in 2007 suggests that emerging markets have, over the past decade, become more resilient to shocks in the global financial system.
Impactul moderat din anul 2007 sugerează o rezistenţă sporită a pieţelor emergente în ultimul deceniu la şocurile din sistemul financiar internaţional.
While emerging markets’ indebtedness played a central role in the 1998 turmoil, emerging markets have hardly been involved in the recent turmoil, cushioning instead the resulting risks for the global economy.
Dacă în criza din 1998 îndatorarea pieţelor emergente a jucat un rol principal, în ceea ce priveşte turbulenţele financiare recente, pieţele emergente abia dacă au fost implicate, amortizând în schimb riscurile rezultate la adresa economiei mondiale.
housing market dynamics.
cererii de credite pentru locuinţe.
MFIs were the main source of household borrowing, with the annual growth rate of MFI loans to households remaining robust at 6.2% in December 2007, having stood at 7.2% in mid-2007 and 8.2% at the end of 2006.
Dinamica anuală a acestui tip de împrumuturi sa situat la 7,1% în luna decembrie 2007 comparativ cu 9,6% în luna decembrie 2006 (Graficul 16).
GRADUAL MODERATION IN THE DYNAMICS OF HOUSEHOLD BORROWINGThe dynamics of household borrowing slowed in the course of 2007, reflecting the dampening impact of higher lending rates, lenders’ more cautious assessment of credit risks and a moderation in
Astfel, în anul 2007, băncile respondente au evidenţiat efectul inhibitor asupra cererii de credite a populaţiei
in lending to households suggests that it is being driven mainly by fundamental factors and that the fi financial turmoil has, so far, had a limited impact loans.
TEMPERARE TREPTATĂ A DINAMICII ÎMPRUMUTURILOR CONTRACTATE DE POPULAŢIE Ritmul de creştere a împrumuturilor contractate de populaţie sa decelerat în cursul anului 2007, ilustrând efectul inhibitor exercitat de majorarea dobânzilor active, evaluarea mai prudentă a riscului de credit de către acest sector, precum şi temperarea dinamicii pieţei imobiliare.
The moderation in loan growth observed towards the end of 2007 may also have reflected the dampening impact of tighter credit standards as banks became more worried about housing market prospects and the general economic outlook.
Totodată, ritmul anual de creştere a creditelor acordate populaţiei de non-IFM (respectiv AIF, societăţi de asigurări şi fonduri de pensii) a continuat să-l devanseze pe cel consemnat de împrumuturile acordate de IFM aceluiaşi sector în anul 2007.
The breakdown of MFI loans to households by purpose indicates that the main driver of borrowing remained house purchases.
Din perspectiva destinaţiei împrumuturilor, expansiunea creditelor acordate populaţiei de IFM sa datorat în continuare în principal
Chart 17 Interest rates for lending to households and nonfinancial corporations
(Graficul 17). Dobânzile au cunoscut o majorare mai pronunţată în cazul împrumuturilor cu dobândă variabilă şi cu rată fixă pe o perioadă iniţială de maximum un an şi al celor cu rată fixă pe o perioadă iniţială de peste 10 ani.
(percentages per annum; excluding charges; rates on new business; weight-adjusted) shortterm rates for lending to nonfinancial corporationslong-term rates for lending to nonfinancial corporationsrates for loans to households for house purchaserates for loans to households for consumer credit totallending for house purchase consumer creditother lending
La decelerarea dinamicii anuale a creditelor pentru locuinţe au contribuit şi majorările succesive ale ratelor dobânzilor reprezentative ale BCE începând cu luna decembrie 2005. În continuarea trendului manifestat încă din anul 2006, ratele dobânzilor la creditele pentru locuinţe acordate de IFM sau majorat cu 66 puncte de bază în intervalul cuprins între luna decembrie 2006 şi sfârşitul anului 2007
Source: ECB.Notes: For the period from December 2003 onwards, the weight-adjusted MFI interest rates are calculated using country weights constructed from a 12-month moving average of new business volumes.
Sursa: BCENotă: Începând din luna decembrie 2003, ratele ponderate ale dobânzilor practicate de IFM se calculează utilizând ponderile naţionale determinate pe baza mediei mobile pe 12 luni a volumului creditelor noi.
For the preceding period, from January to November 2003, the weight-adjusted MFI interest rates are calculated using country weights constructed from the average of new business volumes in 2003.
Pentru perioada anterioară, respectiv lunile ianuarie-noiembrie 2003, ratele ponderate ale dobânzilor practicate de IFM se calculează utilizând ponderile naţionale determinate pe baza volumului creditelor noi din anul 2003.
For more information, see Box 3 in the August 2004 issue of the ECB’s Monthly Bulletin.
Pentru informaţii suplimentare, a se vedea caseta 3 din Buletinul lunar – august 2004
Chart 18 Household debt and interest payments
Graficul 18 Gradul de îndatorare şi plăţile de dobânzi în rândul populaţiei
(as a percentage of households’ gross disposable income) household debt (left-hand scale)interest payment burden (right-hand scale)
(procent din venitul brut disponibil al gospodăriilor populaţiei) gradul de îndatorare a populaţiei (scala din stânga)povara cheltuielilor cu dobânzile (scala din dreapta)
The real cost of the external financing of non-financial corporations is calculated by weighting the different sources of external financing on the basis of their amounts outstanding (corrected for valuation effects).
Costul real al finanţării externe a societăţilor nefinanciare se calculează prin ponderarea diverselor surse de finanţare externă pe baza soldurilor corectate cu diferenţele din reevaluare.
For a detailed description of this measure, see the box entitled “A measure of the real cost of the external financing of euro area non-financial corporations” in the March 2005 issue of the ECB’s Monthly Bulletin.
Pentru o descriere detaliată a acestei măsuri, a se vedea caseta cu titlul A measure of the real cost of the external financing of euro area non-financial corporations din Buletinul lunar – martie 2005.
Chart 19 Real cost of the external financing of euro area nonfinancial corporations
Graficul 19 Costul real al finanţării externe a societăţilor nefinanciare din zona euro jumătate a anului, ilustrând majorarea costurilor de finanţare a băncilor.
(percentages per annum) overall cost of financingreal longterm MFI lending ratesreal cost of quoted equityreal shortterm MFI lending ratesreal cost of marketbased debt pattern of a lagged pass-through observed in previous cycles.
(procente p.a.) costul total al finanţăriidobânzile active reale practicate de IFM pe termen lungcostul real al acţiunilor cotatedobânzile active reale practicate de IFM pe termen scurtcostul real al instrumentelor de îndatorare
The real cost of non-financial corporations’ financing through marketbased debt also increased significantly in 2007, continuing the trend started in 2006.
Costul real al finanţării societăţilor nefinanciare prin îndatorare pe piaţă a consemnat, de asemenea, o majorare considerabilă în anul 2007, în continuarea trendului iniţiat cu un an înainte.
By December 2007 this cost was around 190 basis points above the low recorded in the summer of 2005.
În luna decembrie 2007, acest cost era cu aproximativ 190 puncte de bază superior nivelului minim înregistrat în vara anului 2005.
From June 2007 onwards increases in the yields on corporate bonds were larger than those observed for corresponding government bonds, with the result that spreads widened accordingly in the second half of the year.
Începând cu luna iunie 2007, majorările la nivelul randamentelor ataşate obligaţiunilor corporative au fost mai însemnate decât cele ale obligaţiunilor guvernamentale corespunzătoare, ceea ce a condus la lărgirea spread-urilor în a doua jumătate a anului.
This increase in spreads is likely to have reflected perceptions of higher credit and liquidity risk among investors across the globe, as well as an increase in financial market volatility after a prolonged period of highly compressed spreads.3 in the cost of external corporate financing as lenders and other investors re-evaluated their perceptions of credit risk, with the result that market financing conditions became tighter than in the past.
Această creştere a spread-urilor ilustrează probabil percepţiile investitorilor referitoare la riscul sporit de credit şi lichiditate, precum şi o mai mare volatilitate pe pieţele financiare după o perioadă prelungită de niveluri extrem de restrânse ale spreadurilor.3
The real cost of non-financial corporations’ financing through quoted equity also rose progressively in the course of 2007, despite the increases in stock market prices (measured, for instance, by the broad euro area index) in the first half of the year.
Costul real al finanţării societăţilor nefinanciare prin emisiune de acţiuni cotate sa majorat, de asemenea, treptat în cursul anului 2007, în pofida creşterii cotaţiilor pe piaţa bursieră (măsurate, de exemplu, prin indicele în sens larg pentru zona euro) în prima jumătate a anului.
In the second half of 2007 declines in stock market prices contributed to the increase in the cost of issuing equity.
În a doua jumătate a anului 2007, scăderea preţurilor acţiunilor a contribuit la majorarea costurilor de emisiune.
However, the calculation of the cost of equity relies on certain assumptions concerning firms’ expected future cash flows and the results should therefore be interpreted with some caution.
Cu toate acestea, costul acţiunilor se calculează pe baza unor ipoteze referitoare la fluxurile de numerar estimate ale companiilor şi, prin urmare, rezultatele trebuie interpretate cu o anumită rezervă.
FURTHER RISE IN NON-FINANCIAL CORPORATIONS’ DEMAND FOR EXTERNAL FINANCINGNon-fi financial corporations’ demand for external financing remained robust in the course of
CEREREA DE FINANŢARE EXTERNĂ A SOCIETĂŢILOR NEFINANCIARE A CONTINUAT SĂ CREASCĂCererea de finanţare externă a societăţilor nefinanciare sa menţinut la un nivel robust în anul 2007, în continuarea traiectoriei ascendente pe care sa înscris încă din ultima parte a anului 2004.
The rise in shortterm money market interest rates – which totalled 120 basis points between the end of 2006 and the end of 2007 in the case of the three-month EURIBOR – was followed by smaller increases in shortterm MFI lending rates to corporate borrowers.
luni – a generat creşteri de mai mică amploare la nivelul ratelor dobânzilor la creditele IFM pe termen scurt acordate sectorului corporativ.
In particular, the rates on loans with floating rates and an initial rate fixation period of up to one year increased by around 90 to 100 basis points in the case of small and large loans over the same period.
Astfel, în intervalul menţionat, ratele dobânzilor IFM la împrumuturile cu dobândă variabilă şi o perioadă iniţială de fixare a dobânzii de maximum un an sau majorat cu aproximativ 90-100 puncte de bază în cazul creditelor de valoare mică şi al celor de valoare mare.
These increases probably also reflected the effects that previous increases in money market rates in 2006 had on MFI shortterm lending rates, thereby broadly following the
Această traiectorie ascendentă a reflectat, probabil, şi efectele pe care majorările anterioare ale dobânzilor de pe piaţa monetară din anul 2006 le-au avut asupra dobânzilor active pe termen scurt ale IFM, urmând în linii mari patternul de propagare întârziată observat în ciclurile anterioare.
Chart 20 Profit ratios of listed euro area nonfinancial corporations
Graficul 20 Indicatori de rentabilitate ai societăţilor nefinanciare listate din zona euro
Chart 21 Breakdown of the real annual growth rate of the external financing ofnon-financial corporations 1)
Graficul 21 Ritmurile anuale reale de creştere a volumului de finanţare externă a societăţilor nefinanciare 1)
(annual percentage changes) ratio of net income to sales (left-hand scale)ratio of operating income to sales (left-hand scale)ratio of operating expenses to sales (right-hand scale) quoted sharesdebt securities MFI loans
(variaţie procentuală anuală) acţiuni cotateinstrumente de îndatorarecredite acordate de IFM raportul dintre rezultatul net şi cifra de afaceri (scala din stânga)raportul dintre rezultatul din exploatare şi cifra de afaceri (scala din stânga)raportul dintre cheltuielile de exploatare şi cifra de afaceri (scala din dreapta)
Source: ECB.1) The real annual growth rate is defined as the difference between the actual annual growth rate and the growth rate of the GDP deflator. ator.
Sursa: BCE1) Ritmul anual real de creştere este definit ca diferenţa dintre ritmul anual de creştere efectivă şi deflatorul PIB.
Sources: Thomson Financial Datastream and ECB calculations.Notes: The calculation is based on aggregated quarterly financial statements of listed non-financial corporations in the euro area.
Sursa: Thomson Financial Datastream şi calcule BCENotă: Calculul sa efectuat pe baza situaţiilor financiare trimestriale agregate ale societăţilor nefinanciare listate din zona euro.
Outliers have been removed from the sample.
2007, plasându-se astfel în continuarea trendului consemnat încă de la începutul anului 2004.
By contrast with operating income, which is defined as sales minus operating expenses, net income refers to operating and non-operating income after taxation and deduction of extraordinary items.
Astfel, ritmul de creştere sa situat la 14,5% în luna decembrie 2007 şi sa intensificat la 14,6% în luna ianuarie 2008, evoluţii care nu sau mai înregistrat de la introducerea euro în anul 1999.
Chart 22 Nonfinancial corporations’ financing gap and its main components
Graficul 22 Necesarul de finanţare al societăţilor nefinanciare şi principalele componente
(percentages of GDP; four-quarter moving averages) financing gap (left-hand scale) nonfinancial investment 1) (right-hand scale) corporate savings 2) (right-hand scale) have been supported by some shifts away from marketbased debt financing in the light of the more difficult conditions seen in the corporate debt markets in the latter part of 2007.
(ca pondere în PIB; medie mobilă pe patru trimestre) necesarul de finanţare (scala din stânga) plasamente nefinanciare 1) (scala din dreapta)economii corporative 2) (scala din dreapta)
By contrast, other factors of a more financial nature, such as reduced financing needs for M & As or the increases seen in lending rates, probably contributed to the dampening of loan demand.
În schimb, alţi factori de natură pronunţat financiară, precum necesitatea redusă de finanţare pentru activitatea de fuziuni şi achiziţii sau majorările ratelor dobânzilor active, au exercitat probabil un efect inhibitor asupra cererii de credite.
In this respect, the less favourable financing conditions experienced by the banks themselves may also have contributed to the lower loan demand, with banks passing on their more stringent financing conditions when granting credit to corporate borrowers.
Din acest punct de vedere, condiţiile de finanţare mai puţin favorabile cu care sau confruntat chiar băncile ar fiputut contribui, de asemenea, la temperarea cererii de credite, întrucât înăsprirea condiţiilor de acordare sa reflectat şi în împrumuturile acordate clienţilor corporativi.
Source: ECB.1) Includes inventories and accumulation of non-financial assets.2) Includes net capital transfers.
Sursa: BCE1) Includ stocuri şi acumulări de active nefi nanciare.2) Includ transferuri nete de capital.
The overall increase in the external financing of non-financial corporations can be linked to the increase in the financing gap or net borrowing – calculated as the difference between corporate savings and non-financial investment (see Chart 22).
Creşterea de ansamblu a finanţării externe a societăţilor nefinanciare poate fipusă pe seama majorării necesarului net de finanţare, calculat ca diferenţa dintre economisirea şi plasamentele nefinanciare ale întreprinderilor (Graficul 22).
The wider financing gap experienced by non-financial corporations in the euro area in 2006 and the first three quarters of 2007 resulted from the increase in real investment and the decline in corporate savings.
Necesarul sporit de finanţare cu care sau confruntat societăţile nefinanciare din zona euro în anul 2006 şi în primele trei trimestre ale anului 2007 a fost determinat de avansul investiţiilor reale şi diminuarea economisirii corporative.
In an environment of strong operating profits, declines in corporate savings mainly reflected increases in interest rate payments, but also the fact that corporations distributed a larger share of their profits during that period.
În contextul unor profituri operaţionale robuste, scăderea economisirii corporative a reflectat în principal majorarea plăţilor de dobânzi, dar şi alocarea de către societăţile respective a unui volum mai mare al profiturilor în perioada menţionată.
Marketbased financing – through both debt and equity – also increased in line with the growth of bank-based corporate financing, although to a far lesser extent.
sau majorat, deşi în primul caz creşterea a fost de mai mică amploare.
The annual growth rate of debt securities issued by non-financial corporations rose from around 4.5% at the beginning of the year to 10.1% in July 2007, which was a significant increase, particularly when compared with the relatively modest growth of previous years.
Ritmul anual de creştere a instrumentelor de îndatorare emise de societăţile nefinanciare sa intensificat de la aproximativ 4,5% la începutul anului până la 10,1% în luna iulie 2007, o accelerare considerabilă îndeosebi comparativ cu expansiunea relativ modestă din anii anteriori.
More recently the annual growth rate of debt securities issued by non-financial corporations has declined somewhat.
Dinamica anuală a acestor instrumente a consemnat o oarecare moderare în ultima perioadă.