natgillin/translations-raw huggingface dataset:
฀ ) ฀ ฀ ฀ s ฀ h ฀ o ฀ w ฀ ฀ ฀ t ฀ h ฀ a ฀ t ฀ ฀ ฀ t ฀ h ฀ e ฀ ฀ ฀ A ฀ C ฀ s ฀ ฀ ฀ a ฀ r ฀ e ฀ ฀ ฀ o ฀ n ฀ ฀
Lungimea totală a drumurilor carosabile s-a dublat în decursul ultimilor 10 ani, ducând la impartirea terenurilor.
A C transport in 2000 (or 1999)
Presiune exercitată de transport Consum de energie* (echivalent kg petrol)asupra mediului în 2000 (sau 1999)
N O x emissions (kg)
Emisiile CO2 (kg)
Economic performance in 2000
Nr. victimelor din acc.* (pe milioane de pers.)
Rail transport (tonne-km)
Auto. proprietate pers. (pe 1 000 de pers.)
Cyprus, Malta and Turkey not included in AC data.
Transportul de călători în 1999
Bulgaria and Turkey not included in AC data.
Transp. pe calea ferată (călători-km)
Bulgaria, Cyprus, Malta, Slovak Republic and Turkey not included in AC data.
Transportul de mărfuri în 1999
IEA, 2001a; EEA, 2002a-e and EMEP, 2002; UNECE, 2001a-b;
Transp. pe ferată (tonă-km)
Current policies prioritise infrastructure development and technology and fuel regulation; a more integrated approach is not yet emerging
Politica actuală acordă prioritate dezvoltării infrastructurii şi reglementărilor tehnologice şi de combustibil; cu toate acestea nu s-a formulat încă o abordare integrată
Paving the way for EU enlargement
De asemenea, ţările candidate ar putea beneficia de experienţa Uniunii Europene în ceea ce priveşte aceste instrumente relativ noi.
TERM background and c o n t e x t T h i s is the third indicator-based report under the transport and environment reporting mechanism (TERM) – following the previous reports (TERM 2000, TERM 2001) – including for the irst time the countries that have applied for EU membership: the accession countries (ACs).
Originea şi contextul TERMAcesta este cel de-al treilea raport redactat în conformitate cu mecanismul de raportare despre transport şi mediul înconjurător din Uniunea Europeană (TERM), dar este primul care include şi ţările candidate (ŢC), şi urmează după TERM 2000, TERM 2001.
The report compares the trends there with recent EU developments.
Raportul compară tendinţele din aceste ţări cu noile evoluţii din Uniunea Europeană.
The main aim of TERM is to monitor the progress and effectiveness of transport and environment integration strategies on the basis of a core set of indicators.
Scopul principal al TERM este de a monitoriza progresul şi eficienţa strategiilor de integrare din transport şi protecţie a mediului pe baza unui set principal de indicatori.
The TERM indicators were selected and grouped to address seven key questions:
Indicatorii TERM au fost selectaţi şi grupaţi astfel încât să răspundă la şapte întrebări cheie:
Is the environmental performance of the transport sector improving?2.
Se îmbunătăţesc performanţele ecologice ale sectorului transporturilor2.
Are we getting better at managing transport demand and at improving the modal split? 3.
Se îmbunătăţeşte situaţia în ceea ce priveşte gestionarea transporturilor şi are loc o îmbunătăţire a balanţei modale3.
Are spatial and transport planning becoming better coordinated so as to match transport demand to the need for access? 4.
Planificarea spaţiului şi a transportului devine mai coordonată pentru a putea face faţă cerinţelor din domeniul transportului în ceea ce priveşte accesul4.
Are we optimising the use of existing transport infrastructure capacity and moving towards a better-balanced intermodal transport system? 5.
Se optimizează utilizarea actualei infrastructuri de transport şi se înregistrează o tendinţă de trecere spre un sistem intermodal de transport mai bine echilibrat5.
Are we moving towards a fairer and more eficient pricing system, which ensures that external costs are internalised?6.
Se înregistrează o tendinţă de trecere către un sistem mai realist şi mai eficient de preţuri, care să ducă la internalizarea costurilor externe6.
How rapidly are cleaner technologies being implemented and how eficiently are vehicles being used?7.
Cât de rapid se introduc tehnologiile ecologice şi cât de eficient sunt folosite autovehiculele7.
How effectively are environmental management and monitoring tools being used to support policy- and decision-making?
Instrumentele de monitorizare şi de management al mediului sunt folosite eficient în susţinerea deciziilor politice
These questions – excluding question 3 for which there is insuficient data – provide the structural framework for the presentation of key trends and messages that follow in the rest of the summary.
Aceste întrebări, excluzând însă întrebarea numărul 3, pentru care încă nu există date suficiente, asigură cadrul structural pentru a prezenta tendinţele şi mesajele principale ce urmează a fi descrise în cele ce urmează.
Some key messages
Câteva mesaje principale
A description of the related transport and environment policy docu ments is given on page 17
Tendinţă pozitivă, spre îndeplinirea obiectivului sau scopului politic
The ’smiley’ faces next to each indicator aim to give a concise assessment of the indicator trend in the ACs, based on the following broad guidance: positive trend, moving towards policy objective or t a r g e t
Unele îmbunătăţiri, dar care fie că sunt insuficiente pentru atingerea obiectivului politic sau sunt tendinţe mixte în cadrul indicatorului respectiv
J K some positive development, but either insuficient to reach policy objective or mixed trend within the indicator
Tendinţă nefavorabilă, disociindu-se de obiectivul sau scopul politic
L unfavourable trend, moving away from policy objective or target impossible to evaluate the trend because of data gaps or lack of policy objective or target.
Tendinţa nu a putut fi evaluată datorită golurilor de informaţii sau datorită lipsei de obiectiv sau scop politic.
Is the environmental performance of the transport sector improving (1)?
Se îmbunătăţesc performanţele ecologice ale sectorului transporturilor (1)?
Energy consumption by transport is increasing rapidly, mainly as a result of growth in road transport
Consumul de carburanţi de către sectorul transporturilor este în continuă creştere, în principal datorită creşterii transportului rutier
AC transport CO emissions dropped in the early 1990s, but
Emisiile de CO datorate traficului în ţările candidate au scăzut în anii 1990,
L are now growing with trafic volumes
N dar în prezent se înregistrează o creştere odată cu creşterea traficului
AC transport emissions of air pollutants dropped at the beginning of the 1990s, and have since stabilised
Emisiile de poluanţi atmosferici provenite din transportul în ţările candidate au scăzut la începutul anilor 1990, rămânând de atunci constante
Urban air quality is improving but urban populations are stil l
Calitatea aerului din oraşe se îmbunătăţeşte, dar populaţia urbană este încă expusă unor niveluri de poluări care reprezintă riscuri de îmbolnăvire
Road fatalities in the ACs fell in the early 1990s, but ar e now
Numărul victimelor accidentelor rutiere în ţările candidate a scăzut în anii 1990, iar în prezent se menţine la aproximativ 21 000 pe an
Environmental pressures from transport for ACs and EU-15, Figure 21990-2000
Presiuni exercitate de transport asupra mediului în ţările candidate şi UE-15, 1990–2000
Accession countries
Ţări candidate
IEA, 2001a; EEA, 2002a-e and EMEP, 2002; UNECE, 2001b; E urostat, 2002a; World Bank, 2002.
Datele emisiilor includ toate modurile de transport cu excepţia transportului aerian internaţional şi transportului de mărfuri maritim; ŢC-10 nu include Cipru, Malta şi Turcia, ŢC-12 nu include Malta.Sursa: AIP (IEA), 2001a; AEM (EEA), 2002a-e şi MEPAE (EMEP), 2002; CEENU (UNECE), 2001b; Eurostat, 2002a; Banca Mondială, 2002.
Is the environmental performance of the transport sector improving (2)?
Se îmbunătăţesc performanţele ecologice ale sectorului transporturilor (2)?
Land take by transport infrastructure is increasing
Gradul de ocupare a teritoriului de către infrastructura rutieră este în creştere
Land fragmentation in the ACs is less than in the EU, but is increasing with infrastructure development
Fragmentarea teritoriului în ţările candidate este mai redusă decât în ţările Uniunii Europene, dar odată cu dezvoltarea infrastructurii se înregistrează o tendinţă de creştere
Extension of infrastructure networks is increasing pressures on designated nature areas
Extinderea reţelelor de infrastructură pune în pericol ariile desemnate ca zone protejate
L remains stable in the Baltic Sea and is not monitored in t h e B l a c k Sea
Numărul deversărilor ilegale de ţiţei de pe nave, care au putut fi depistate, rămâne constant în Marea Baltică, dar nu este monitorizat în Marea Neagră
Numbers of end-of-life vehicles and used tyres are expected to
Se preconizează o creştere semnificativă a numărului autovehiculelor vechi şi uzate, precum şi a anvelopelor uzate
Figure 3(a) Annual number of observed oil slicks per light hour in the Baltic Sea and North Sea and (b) treatment of waste tyres in the EU+3
(a) Numărul anual de pete de ulei pe ore de zbor, depistate în Marea Baltică şi Marea Nordului, şi (b) prelucrarea anvelopelor uzate în UE+3
Part-worn, export
Numărul petelor de ulei pe oră de zbor0.35
Energy recovery
Marea Nordului
Helsinki Convention (http://www.helcom.i/); Bonn Agreement (ht tp://www.bonnagreement.org);
Procentajul se bazează pe tonă de cauciuc.Sursa: Convenţia de la Helsinki (http://www.helcom.fi/); Acordul de la Bonn (http://www.bonnagreement.org); AERA (ETRA), 2002.
Are we getting better at managing transport demand and at improving the modal split?
Se îmbunătăţeşte situaţia în ceea ce priveşte gestionarea transporturilor şi are loc o îmbunătăţire a balanţei modale?
K economic activity) in the ACs is falling, but is still on averag e ive times higher than in the EU
Intensitatea transportului de mărfuri (tonă-km transportat pe unitate de activitate economică) în ţările candidate este în descreştere, deşi în medie este de cinci ori mai mare decât în Uniunea Europeană
Passenger transport is growing in the ACs, but data are insuficient to quantify this
Transportul de mărfuri în ţările candidate se schimbă în favoarea celui rutier, dar ponderea transportului efectuat pe calea ferată este încă cu mult mai mare decât în Uniunea Europeană
Passenger transport is shifting to road and air, but the shar e of
Transportul de călători este în creştere în ţările candidate, dar datele existente sunt insuficiente pentru o cuantificare corectă
Transport volumes, GDP and car ownership, 1990–99
Transportul de călători înregistrează o diminuare în favoarea celui rutier şi aerian, dar procentajul înregistrat de calea ferată în ţările candidate este cu mult mai mare decât media înregistrată în Uniunea Europeană
Passenger transport (EU) includes car, bus/coach, rail, tram/metro and domestic, intra- and extra-European aviation.
Notă: PIB este exprimat la preţurile din 1995. Transportul de mărfuri include căile rutiere, ferate şi apele interioare.
Data on road passenger transport in the ACs are scarce; car ownership is shown as a proxy-indicator.Sources:UNECE, 2001a; Eurostat, 2002a; World Bank, 2002.
Datele cu privire la transportul de pasageri în ţările candidate sunt foarte limitate; proprietatea personală de automobile este prezentată ca un indicator substituent.Sursa: CEENU (UNECE), 2001a; Eurostat, 2002a; Banca Mondială, 2002.
Are we optimising the use of existing transport infrastructure capacity and moving towards a better-balanced intermodal transport system?
Se optimizează utilizarea actualei infrastructuri de transport şi se înregistrează o tendinţă de trecere spre un sistem intermodal de transport mai bine echilibrat?
Motorway lengths have almost doubled in 10 years, but AC road density is still lower than in the EU
Lungimea autostrăzilor aproape că s-a dublat într-o perioadă de 10 ani, dar densitatea drumurilor din ţările candidate este încă inferioară celei din Uniunea Europeană
Figure 5Trends in transport infrastructure length in the ACs and EU, 1990–99
Informaţiile relativ reduse privind investiţiile redau totuşi un interes crescând pentru investiţiile în drumuri
Oil pipelines and inland waterways remained more or less stable and are ther efore left out of the chart.Source:UNECE, 2001a (and Eurostat, 2002a for gap-illing).
Conductele de petrol şi căile de comunicare pe apele interioare au rămas mai mult sau mai puţin stabile şi, din acest motiv, nu au fost incluse în grafic.Sursa: CEENU (UNECE), 2001a (şi Eurostat, 2002a pentru completarea datelor lipsă).
Are we moving towards a fairer and more eficient pricing system, which ensures that external costs are internalised?
Se înregistrează o tendinţă de trecere către un sistem mai corect şi mai eficient de preţuri, care să ducă la internalizarea costurilor externe?
External costs of transport are not yet quantiied for the ACs
Costurile externe ale transportului nu sunt încă cuantificate pentru ţările candidate
Few internalisation instruments are in force in the ACs
În ţările candidate există puţine instrumente de internalizare a costurilor externe în vigoare
Trends in fuel prices are not encouraging the use of more f u e l -
Tendinţele înregistrate la preţul carburanţilor nu încurajează folosirea unor modalităţi de transport mai eficiente din acest punct de vedere
Weighted average fuel (EU) and diesel (AC) cost price, Figure 6VAT and excise duties
Media ponderată a preţului de cost la combustibil (UE) şi la motorină (ţările candidate), TVA şi accize
Four accession countries
Ţări candidate
Sources:IEA, 2001b; Eurostat, 2002b.
A se observa diferenţa de perioadă dintre cele două grafice.Sursa: AIP (IEA), 2001b; Eurostat, 2002b.
How rapidly are cleaner technologies being introduced and how eficiently are vehicles being used?
Cât de rapid se introduc tehnologiile ecologice şi cât de eficient sunt folosite autovehiculele?
No data on energy eficiency are available for ACs; in the EU all modes except rail show some improvement
Nu există informaţii privind eficienţa energetică pentru ţările candidate; în Uniunea Europeană, toate tipurile de transport, cu excepţia celor feroviare, au înregistrat îmbunătăţiri
No data are available for ACs on speciic emissions (air po llutant emissions per transport unit) of vehicles; EU road vehicles sho w signiicant improvement
Nu există informaţii referitoare la emisiile specifice provenite de la autovehicule în ţările candidate; autovehiculele rutiere din Uniunea Europeană înregistrează îmbunătăţiri semnificative în această privinţă
Figure 7Percentage of petrol cars itted with catalytic converters in ACs (1996) and the EU (1996 and 1999)
Parcul auto din ţările candidate este în medie cu patru până la cinci ani mai vechi decât cel din Uniunea Europeană
N e t h e r l a n d s G e r m a n y A u s t r i a L u x e m b o u r g S w e d e n I r e l a n d *
Procentul autovehiculelor pe benzină cu catalizator în ţările candidate (1996) şi în UE (1999)
H u n g a r y C z e c h R e p u b l i c A C 5 P o l a n d
Ţări candidate
Note :Data from Ireland, Italy, the United Kingdom and Portugal refers to 19
Notă: Datele din Irlanda, Italia, Regatul Unit şi Portugalia se referă la perioada 1996–1998 şinu la 1996–1999Sursa: Eurostat, 2002a; CRM (REC), 1998; CEENU (UNECE), 2001a.
Are environmental management and monitoring tools being used effectively to support policy-making?
Instrumentele de monitorizare şi de management ale mediului sunt folosite eficient în susţinerea deciziilor politice?
Integrated transport and environment strategies are lacking in ACs
În ţările candidate lipsesc strategiile integrate de transport şi protecţie ale mediului
Institutional cooperation on transport and environment is emerging in ACs but is seldom formalised
Cooperarea la nivel instituţional între transport şi protecţia mediului a apărut în ţările candidate, însă este rareori oficializată
ACs are not monitoring the environmental integration in their transport policies
În ţările candidate nu se face o monitorizare a integrării aspectelor de mediu în politica lor de transport
A few ACs have legal requirements for strategic environmental assessment, but application in the transport sector is limited to pilot initiatives
Puţine dintre ţările candidate au obligaţii legale în ceea ce priveşte evaluarea impactului asupra mediului, iar implementarea lor în sectorul transporturilor este limitată la iniţiative pilot
Overview of management integration tools in the ACs
Vedere de ansamblu asupra managementului instrumentelor de integrare în ţările candidate
Integrated Strategic Institutional T & ET & E environmental cooperationmonitoringstrategyassessment
Evaluare strategică de protecţie a mediului
B u l g a r i a ü ü
Strategie integrată de transport şi protecţie a mediului
Notes: ü A d o p t e d , present, or in place.UD Under development.* Only temporary working groups established.Sources:EEA, 2001b; REC, 2001.
Notă: X S-a adoptat, există în prezent sau se aplică.* Sau stabilit doar grupuri de acţiune temporare.Sursa: AEM (EEA), 2001b; CRM (REC), 2001.
The TERM indicator fact sheets form the reference information system of this report and can be do wnloaded from the EEA web site: http://themes.eea.eu.int/Sectors_and_activities/transport/indicators
Fişele indicatorilor TERM, sistemul informaţional de referinţă al acestui raport, poate fi descărcat de pe pagina de internet a AEM (EEA): http://themes.eea.eu.int/Sectors_and_activities/transport/indicators
Transport and environment related policy d o c u m e n t s T h e three main policy documents from the European Commission related to TERM are the:
Documente referitoare la politica transporturilor şi protecţiei mediului Cele trei documente principale de politică ale Comisiei Europene cu privire la TERM sunt:
Sustainable Development Strategy (SDS)2.
Strategia de dezvoltare durabilă (SDD)2.
Sixth Environmental Action Programme (6EAP)3.
Al şaselea program de acţiune pentru protecţia mediului (6PAPM)3.
White Paper on the Common Transport Policy (CTP)
‘Cartea albă’ în politica de transport comună (PTC)
A short list of priorities set in each of these policy documents, which particularly relate to transport, environment and enlargement, is given below.
O scurtă listă de priorităţi ale acestor documente de politică care se referă în special la transporturi, protecţia mediului şi extindere, este prezentată în cele ce urmează.
According to this strategy, the ACs ‘should be actively involved in implementing the [sustainable development] strategy’.
Conform acestei strategii, ţările candidate trebuie să fie incluse activ în implementarea strategiei de [dezvoltare durabilă].
‘Ensuring sustainable transport’ is one of the strategy’s priorities.
Asigurarea unui transport durabil este una dintre priorităţile strategiei.
The conclusions of the summit adopting this strategy stress that a sustainable transport system should tackle rising volumes of trafic.
Concluziile întâlnirii la nivel înalt, unde se adoptă această strategie, subliniază faptul că sistemul de transport durabil trebuie să facă faţă volumului tot mai ridicat de trafic.
6EAPThe sixth environmental action programme’s key actions are:• the full implementation of the environment acquis;• the adoption of policies and approaches that permitsustainable development, e.g. by promoting strategic environmental assessment (SEA) and mainstreaming environmental objectives and policies into other departments;• to support alternatives to road, e.g. by the way in which the Community gives inancial support; • to carefully plan road transport so that new developments are not damaging to towns, cities, nature or wildlife.
Scopul celui de-al şaselea program de acţiune pentru protecţia mediului este:• implementarea completă a acquisului protecţiei mediului;• adoptarea unei politici şi a măsurilor ce permit o dezvoltare durabilă , de ex. prin promovarea evaluărilor strategice de protecţie a mediului (SEA) şi încurajarea adoptării obiectivelor şi politicii de protecţie a mediului şi de către alte departamente;• susţinerea alternativelor la transportul rutier, de ex. prin modul în care Comunitatea Europeană îşi acordă sprijinul financiar;• planificarea cu atenţie a reţelei de transport rutier, astfel încât noile construcţii să nu afecteze oraşele, satele, natura, flora şi fauna sălbatică.
The White Paper’s priorities are:• the full implementation of the transport acquis;• to connect the infrastructure of the ACs to that of the EU and further develop infrastructure within the ACs;• to take full advantage of the available well-developed railway network and know-how to rebalance the modal split in an enlarged Europe.
Priorităţile ‘Cartea albă’ sunt:• implementarea completă a acquisului transporturilor;• conectarea infrastructurii ţărilor candidate la cea a Uniunii Europene şi dezvoltarea în continuare a infrastructurii în ţările candidate;• beneficierea la maxim de reţeaua bine dezvoltată a căilor ferate şi de expertiza tehnică pentru o reechilibrare a balanţei modale într-o Europă extinsă.
Comprehensive information on the aims and status of the enlargement process can be found on: http://europa.eu.int/comm/enlargement/index_en.html
Informaţii detaliate cu privire la obiectivele şi statusul procesului de extindere pot fi găsite la http://europa.eu.int/comm/enlargement/index_en.html
Paving the way for EU e n l a r g e m e n t I n d i c a t o r s of transport and environment i n t e g r a t i o n T E R M 2002Summary
Pregătiri pentru extinderea Uniunii Europene Indicatori pentru integrarea transporturilorşi protecţiei mediului înconjurător TERM 2002Sumar
> ƒ ł k ƒ Þ ê u ± õ © ì Þ ̨ ƒ â ) ± Œ Œ ] k ± Þ ] ì ̨ © ‰ ê u ± õ © ì Þ ̨ ƒ â
Aceste activităţi vor fi sprijinite printr-un program intensiv de formare a capacităţii în noile ţări membre.
KUDP";4/;389/85:/3
Opinia Directorului executiv ν
Hqtgyqtf"d{"vjg"Ocpcigogpv"Dqctf"Ejcktocp
Organizarea AEM şi reţelele sale
> ] ̨ © ê â ì ] ‰ ƒ â ê ̨ © ê ì ̊ ƒ ê È ± Œ ̨ u ÿ ê u ÿ u Œ ƒ ¦ ê â õ È È ± Þ ì ƒ ’ ê k ÿ ê ’ ] ì ] ¦ ê ̨ © ¶ ± Þ ł ] ì ̨ ± © ê ] © ’ ê Ø © ± ý Œ ƒ ’ ‰ ƒ ê 5 â â õ ƒ ê ̨ ’ ƒ © ì ̨ ¶ ̨ u ] ì ̨ ± © ê Ê ¾ Ë
Un set limitat de indicatori de bază va fi utilizat pentru raportarea impactului sectorial asupra tendinţelor de mediu şi a sănătăţii ecosistemului.
I ± Œ ̨ u ÿ ê ł ƒ ] â õ Þ ƒ â ̨ ’ ƒ © ì ̨ ¶ ̨ u ] ì ̨ ± © ê Ê î Ë ê ê ê
Abordarea diminuării biodiversităţii/înţelegerea schimbării spaţiale
I ± Œ ̨ u ÿ ê ł ƒ ] â õ Þ ƒ ê ̨ ł È Œ ƒ ł ƒ © ì ] ì ̨ ± © ê Ê ‚ Ë ê
Protecţia sănătăţii umane şi a calităţii vieţii
I ± Œ ̨ u ÿ ê ł ƒ ] â õ Þ ƒ ê ’ ƒ ü ƒ Œ ± È ł ƒ © ì ê Ê » Ë ê
Utilizarea durabilă şi gestionarea resurselor naturale şi a deşeurilor
*d+"Uvtgconkpkpi"vjg"u{uvgo
(a) Evaluarea progresului faţă de Protocolul de la Kyoto şi sarcinile comune
*f+""Octkpg"gpxktqpogpv
Obiectivele specifice vor include:
™ ó ™ ê Ø ł õ Þ k ] © ê ł ± Þ È ̊ ± Œ ± ‰ ̨ u ] Œ ̅ ± © ƒ ó ‚ ê Ø ̨ Œ ± ł ƒ ì ƒ Þ ê ̅ ± © ƒ ‚ ™ ê Ø ̨ Œ ± ł ƒ ì ƒ Þ ê ̅ ± © ƒ
Agenţia va continua să furnizeze informaţiile şi evaluările în vederea sprijinirii strategiilor de gestiune a deşeurilor şi utilizarea durabilă a resurselor naturale, pentru a permite stabilirea de priorităţi, monitorizarea şi urmărirea, ca şi identificarea celor mai bune practici.
¶ ± Þ ƒ â ì ê ± õ ì â ̨ ’ ƒ ê â ƒ Œ ƒ u ì ƒ ’ ̅ ± © ƒ ì ̊ ƒ © â
(b) Informaţiile despre cele mai bune practici
< ̨ â k ± © V ] Þ â ] ý
Produsele specifice vor include:
) ± È ƒ © ̊ ] ‰ ƒ © ł â ì ƒ Þ ’ ] ł
• identificarea şi răspândirea informaţiilor asupra celei mai bune practici şi a experienţelor de succes.
Vq"eqpuqnkfcvg."vjtqwij"rctvpgtujkru."ujctgf"kphqtocvkqp" rtqxkukqp"rtqeguugu"vq"uwrrqtv"gpxktqpogpvcn"rqnke{" kpvgitcvkqp"qp"vjg"inqdcn"ngxgn0"UrgekÝ"e"ctgcu"qh"yqtm"yknn" kpenwfg <
Vor exista, de asemenea, oportunităţi de elaborare a unor modalităţi de evaluare integrativa care să prevadă problemele ce pot apărea.
*f+""Ugevqtcn"cuuguuogpvu
Obiectivele specifice vor include:
Cppwcn"" tgrqtv1 Cppwcn"" cevkxkv{ tgrqtv
O prezentare mai detaliată a performanţelor noastre
Encwfkq"Octkeejkqnq
Agenţia Europeană de Medi
Europe's environment
Mediul în Europa
S
UL
IT
ŢI A E
Pan–European region — country groupings in the report
Regiunea pan-europeană – grupări de state utilizate în raport
Western and Central Europe (WCE)
Europa de Vest şi Centrală (EVC)
Eastern Europe, Caucasusand Central Asia (EECCA)
Europa de Est, Caucazşi Asia Centrală (EECAC)
European Union — 25 Member States (EU–25)
Uniunea Europeană — 25 Statele Membre (UE-25)
European Free Trade Association (EFTA)
Asociaţia Europeana Liberului Schimb (AELS)