natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Perspectives on rural development in Bulgaria and Romania
Perspective asupra dezvoltării rurale în Bulgaria și România
By Roland Hamel, Resident Twinning Adviser, Twinning for Rural Development and Fisheries Ministry of Agriculture, Forestry and Rural Development Office, Bucharest, Romania
De Roland Hamel, Consilier intern pentru departamentul de Schimburi pentru dezvoltare rurală Di pescuit, Biroul Ministerului Agriculturii Di Dezvoltării Rurale, B u cu re D t i, România
Introduction to take charge of Community programme management, monitoring and payment services.
Introducere gestionarea programului comunitar, de monitorizare și serviciile de plată.
Bulgaria and Romania, as with the other Member States of the European Union, are preparing talks with the European Commission, in order to launch their ambitious rural development programmes for the period 2007–13 as soon as possible.
Ca și alte statemembre ale Uniunii Europene, Bulgaria și România poartă, de asemenea, tratative cu Comisia Europeană, în scopul de a-și lansa cât de repede posibil în d ră z ne  ele lor programe de dezvoltare rurală pentru perioada 2007-2013.
The strategies developed by these two countries are closely linked to those issues which confront their particular rural regions.
Strategiile dezvoltate de aceste două  ă rfii sunt strâns legate de problemele cu care regiunile lor rurale s pe ci ê ce se confruntă.
They will allow rural policies to be implemented whose impact will encourage the socioeconomic transformations necessary to achieve convergence of these economies in transition.
Strategiile vor permite punerea în aplicarea politicilor rurale al căror impact va încuraja transformările socio-economice necesare în vederea atingerii c on v e r g en  ei acestor economii în t r an zi  i e .
As prescribed by Council regulations(1), these negotiations are based on an analysis of national strategic plans and rural development programmes which specify the conditions governing the intervention of policies derived from clearly defined European policy goals.
Una dintre principalele caracteristici ale acestor economii este, de fapt, i m p o r t an  a socio-economic ă a zonelor rurale, care este mai mare decât cea a UE-25 și chiar și decât cea a celor zece noi statemembre (NSM) care au aderat în 2004, după cum reiese tabelul de mai jos.
These programmes will replace Sapard, which in the pre-accession stage helped normalise farming and agri-food structures and train personnel
Potrivit regulamentelor Consiliului (1), aceste negocieri au la bază o analiză a planurilor strategice na  i o nale și a programelor de dezvoltare rurală care precizează c on di  ii le care reglementează in te r v en  ia politicilor derivate din obiective bine de ê ni te de politică europeană.
One of the chief characteristics of these economies is in fact the socioeconomic weight of their rural areas, which is much greater than for the EU-25 and even in the case of the 10 New Member States that joined in 2004, as summarised in the table below.
Aceste programe vor înlocui programul Sapard, care, în etapa de pre-aderare, a contribuit la standardizarea structurilor agricole și agroalimentare și la formarea personalului pentru ca acesta să se poată ocupa de
Rural areas(
Zone rurale (
% of territory
% din teritoriu
% of population
% din p o pul a  i e
% of employment
% din ocuparea f o r  ei demuncă
% GDP generated by the primary sector
% PIB generat de sectorul primar
% of GDP
% din PIB
(1) Council Regulation (EC) 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD).
(1) Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului din 20 septembrie 2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR).
(2) OECD criterion: Area with a population density of less than 150 /km2.
(2) Criteriul OCDE: zonă cu o densitate a p o pul a  i ei sub 150 / km » .
primary sector marked by the fragmentation of agricultural land and minimal mechanisation.
mici ferme de semi-autoconsum reprezintă cauza principală a lipsei de competitivitatea unui sector primarmarcat de fragmentarea terenurilor agricole și de o mecanizare minimală.
These two countries want to use their strategies to encourage the creation of a network of economically viable medi-um-sized farms, similar to those that predominate in most European countries, chiefly through a restructuring of their semi-subsistence farms.
Aceste două  ă rfii doresc să-și utilizeze strategiile pentru a încuraja crearea unei re  ele de ferme mijlocii viabile din punct de vedere economic, asemănătoare celor care predomină în marea majoritatea  ă rilor europene, mai ales printr-o restructurarea fermelor de semi-autoconsum.
…with an ageing and relatively uneducated population…
… cu o p o pul a  i e în vârstă și relativ needucată…
In these two countries, rural areas are not only where much of the population lives and works, but also where a signi -cant share of these nations’ wealth is created.
În aceste două  ă r i, zonelerurale reprezintă nu numai locul în care marea majoritatea p o pul a  i ei locuiește și își desfășoară activitatea, dar și locul în care este creată omare parte din b o g ă  ia acestor na  i un i .
The gap between these economies and those of the countries of the EU-25 is striking, particularly with regard to rural employment, which in Bulgaria and Romania accounts for nearly 57 % of total jobs compared with 16 % in the rest of Europe.
Golul care desparte aceste economii de economiile  ă rilor membre ale UE-25 este izbitor, mai ales în ceea ceprivește ocuparea f o r  ei demuncă în zonele rurale, care reprezintă, în Bulgaria și România, aproximativ 57 % din totalul locurilor demuncă, f a  ă de 16% în restul Europei.
With regard to the rural contribution to GDP, 48.4 % of added value in Bulgaria is being generated in rural areas, compared with 13.1 % in the EU-25.
În ceea ceprivește cont rfii b u  ia la PIB, în Bulgaria 48,4 % din valoarea adăugată este generată de zonele rurale, f a  ă de 13,1 % în UE-25.
There is also a notable gap in comparison with the countries that joined the EU in 2004, where the restructuring of the primary sector is generally well under way: on average, the primary sector accounts for only 4.1 % of GDP in those 10 countries, compared with 12 % in the two newest Member States.
Există, de asemenea, o di s c re pflan  ă semn i ê cat i vă în raport cu  ă rfii le care au aderat la UE în 2004, un de procesul de restructurarea sectorului primar este, în general, pe drumul cel bun: în medie, sectorul primar reprezintă doar 4,1 % din PIB, în acele  ă r i, f a  ă de 12% în cele două state noi membre.
In Romania, farmers constitute a large proportion of the active population in rural areas, representing nearly 69 % of the rural population.
În România, agricultorii reprezintă o pr o p o r  i e însemnată a p o pul a  i ei active din zonele rurale, reprezentând aproximativ 69 % din p o pul a  ia rurală.
Virtually the whole of this agricultural population currently lives in semi-subsistence conditions: nearly 93 % in Bulgaria and 98 % in Romania.
De fapt, marea majoritatea acestei p o pul a  ii agricole trăiește, înprezent, c on di  ii de semi-autocon- sum: aproximativ 93 % în Bulgaria și 98 % în România.
This situation masks a high level of underemployment that is not reflected in the unemployment rates, which are comparable to those in other European Union countries (8 % in Romania, 12 % in Bulgaria).
Această si t u a  i e ascunde un nivel ridicat al șomajului, care nu este re ç e c tat de ratele șomajului, care sunt asemănătoare cu ratele din  ă rfii le Uniunii Europene (8 % în România, 12% în Bulgaria).
This population is, typically: ageing (nearly 65 % of Romanian and Bulgarian farmers are more than 55 years old); and little educated (4.4 % of Bulgarian farmers and only 1.8 % of the rural population of Romania have a university education).
P o pul a  ia este, înmod caracteristic, în vârstă, aproximativ 65%din agricultorii români și bulgari având peste 55 de ani, și cu un nivel minim de e duc a  i efi, 4,4 % din agricultorii bulgari și doar 1,8 % din p o pul a  ia rurală a României având studii superioare.
With a view to creating a network of family farms, older farmers will be encouraged to retire in order to facilitate the consolidation of fragmented landholdings and the setting-up of younger farmers, while the implementation of training and advisory actions will also be promoted.
În scopul creării unei re  ele de ferme familiale, agricultorii mai în vârstă vor ê încuraja  i să se retragă pentru a facilita consolidarea pr o p rie tă  i lor fragmentate și instalarea agricultorilor tineri, promovându-se, în același timp, punerea în aplicarea a c  i un i lor de consulta n  ă și a cursurilor de formare.
The restructuring of the primary sector in these two economies is the chief concern of rural development policy for the period 2007–13.
Restructurarea sectorului primar în aceste două economii reprezintăprincipala preocupare a politicii de dezvoltare rurală pentru perioada 2007-2013.
It is, therefore, the second pillar of the common agricultural policy (CAP) that constitutes the principal tool for the restructuring of their rural regions.
Prin urmare, este al doilea pilon al PAC ce constituie principalul instrument pentru restructurarea regiunilor lor rurale.
In both Bulgaria and Romania it is this second pillar which represents the primary support tool of the CAP, and outweighing the first pillar, with its focus on the competitiveness of farm prices.
Atât în Bulgaria, cât și în România acest al doilea pilon reprezintă instrumentul principal de sprijin al PAC, depășind primul pilon, axat pe competitivitatea p re  u rilor produselor agricole.
Liberally supplied with European credits (nearly EUR 3 billion in Bulgaria and a little over EUR 8 billion in Romania, which is the fourth largest EA-FRD allocation in the EU-27, before France, with EUR 6.4 billion), the national rural development programmes of these two countries will have a significant impact at the macro-economic level.
Cu ajutorul unor credite generoase acordate de Uniunea Europeană (aproximativ treimiliarde de euro în Bulgaria și p u  in peste optmiliarde de euro în România, ocupând locul al patrulea în clasamentul alocărilor FEADR din UE-27, înaintea F r an  ei, care a b e ne ê ci aflt de o ê n an  are de 6,4miliarde de euro), programele de dezvoltare rurală la nivel na  i on al ale acestor două  ă rfii vor avea un impact semn i ê cat i v la nivel macroeconomic.
A farm and agri-food sector ripe for restructuring…
… și un sector agroalimentar necompetitiv care împiedică restructurarea sectorului primar
… and an uncompetitive agri-food sector acting as a brake on restructuring the primary sector
Un sector agroalimentar pregătit pentru restructurare…
Bulgaria and Romania account for nearly 35 % of all farms in the European Union.
Bulgaria și România reprezintă aproximativ 35%din totalul fermelor din Uniunea Europeană.
In these countries the sector is characterised by a duality, in which a minority of large farms account for the greater part of the useful agricultural land (UAL), and exist side by side with a majority of tiny holdings (less than 5 hectares) and working a relatively small fraction of the UAL.
În aceste  ă r i, sectorul este caracterizat prin dualitate. Prin acest termen se în  ele g e că unnumărmic de ferme mari alcătuiesc ceamai mare partea terenurilor agricole utile (TAU) și coexistă cu un număr însemnat de mici pr o p rie tă  i (sub 5 hectare), lucrând o p o r  i une relativ restrânsă din terenurile agricole utile (TAU).
In Romania, 45 % of the UAL is owned by a minority of large farms (5 % of the total), while the remaining 55 % supports the 4.5 million smallholdings that constitute the vast majority of farm properties (95 %).
În România, 45 % din terenurile agricole utile (TAU) se a ç ă în proprietatea unui număr mic de ferme mari (5 % din total), în timp ce restul de 55 % găzduiește cele 4,5 milioane de mici pr o p rie tă  i care constituie marea majoritatea pr o p rie tă  i lor agricole (95 %).
The phenomenon is even more pronounced in Bulgaria, where 0.8 % of farms occupy 70 % of UAL, leaving just 30 % for the remaining 99.2 % (675 000 farms).
Fenomenul are un caracter și mai pr onun  aflt în Bulgaria, un de 0,8 % din ferme ocupă 70%din terenurile agricole utile (TAU), lăsând doar 30 % pentru restul de 99,2 % (675 000 de ferme).
The result of a privatisation process that led to a broad redistribution of farmland after the collapse of the previous regimes, these small semi-subsistence farms are the underlying cause of the lack of competitiveness of a
Rezultate în urma unui proces de privatizare care a condus la redistribuirea terenurilor agricole în urma prăbușirii regimurilor politice anterioare, aceste
Although in both Bulgaria and Romania the agri-food sector accounts for nearly 14 % of all industrial production, it is structurally uncompetitive.
De și atât în Bulgaria, cât și în România sectorul agroalimentar reprezintă aproximativ 14% din pr o duc  ia industrială totală, acesta este, totuși, necompetitiv din punct de vedere structural.
The degree of concentration of these industries is very low in both countries: in Romania, small farms with fewer than 10 employees account for 60 % of the sector, while a similar situation prevails in Bulgaria, where, out of a total of 6 500 units counted by the 2003 census, 20 % were small businesses and 73 % were micro-businesses.
Gradul de concentrare al acestor industrii este extrem de scăzut în ambele  ă rfii : în România, fermele mici cu mai p u  in de 10 an gfia j a  i reprezintă 60 % din sector, în timp ce o si t u a  i e similară predomină și în Bulgaria unde, dintr-un total de 6 500 de un ită  i, i de nfit i ê ca te în urma recensământului din 2003, 20 % erau întreprinderi mici și 73 % erau microîntreprinderi.
Processing units are a natural outlet for agricultural products, which can thus gain added value, but the existence of semi-subsistence farms is unfavourable to a regular supply of quality produce.
Un ită  i le de prelucrare reprezintă un debușeu natural pentru produsele agricole, care pot câștiga astfel valoare adăugată, însă existe n  a fermelor de semi-auto- consum este nefavorabilă pentru furnizarea regulată de produse de calitate.
It is, therefore, necessary on the one hand to finalise the normalisation of processing units and on the other to stimulate their vertical integration with growers/producers by improving the supply chains.
Prin urmare, sunt necesare, pe deoparte, ê na li zarea procesului de standardizarea un ită  i lor de prelucrare și, pe de altă parte, stimularea, integrarea verticală a acestora cu producătorii/ cultivatorii prin î m bună tă  i rea canalelor de di s tri b u  i e .
A varied countryside, endowed with natural riches that can be tapped for tourism development to the urban areas. In the health sector, professionals are few and far between (Romania has 1 doctor for every 1 600 inhabitants in the rural regions compared with 1 to 292 in the cities), which is hard on a population that is relatively elderly and has little mobility.
Un peisaj rural variat, înzestrat cu b o g ă  ii naturale care pot ê valori ê ca te în scopul dezvoltării turismului tar există p u  i ni profesioniști (în România, în zonelerurale există 1 medic la ê e care 1 600 de locuitori, f a  ă de 1 la 292 de locuitori la orașe), ceea ce reprezintă o problemă reală pentru o p o pul a  i e relativ vârstnică și care nu dispune de prea multă mobilitate.
Bringing this infrastructure up to standard is therefore a major prerequisite for the development of these zones.
Încercarea de a alinia infrastructurile la standarde de f unfic  i onare corespunzătoare reprezintă, așadar, o c on di  i este se n  ia lă a dezvoltării acestor zone.
Both Bulgaria and Romania have areas of outstanding natural beauty, which have been preserved from the process of agricultural collectivisation by their relative inaccessibility.
Atât Bulgaria, cât și România dispun de zone de of r u m u se  e naturală extraordinară, care au fost protejate împotriva procesului de colectivizare agricolă datorită relativei lor in acces i b i li tă  i .
These include the mountain areas that constitute more than 30 % of their territory, and certain well-watered regions along the course of the Lower Danube, which runs between the two countries.
Acestea includ zonele muntoase, care constituie mai mult de 30 % din teritoriul  ă rilor, precum și o serie de regiuni bogate în cursuri de apă dea lungul cursului inferior al Dunării, care străbate cele două  ă rfii .
These zones, some of which are recognised by Unesco (17 in Bulgaria and 4 in Romania), are heavily forested.
Aceste zone, unele dintre care au fost recunoscute de UNESCO (17 în Bulgaria și 4 în România), sunt dens împădurite.
Another typical feature of these rural areas is their truly remarkable biodiversity.
O altă trăsătură tipică a acestor zone rurale este biodiversitatea lor remarcabilă.
For example, Romania alone has nearly 40 % of Europe’s wolf and lynx populations, and more than 60 % of its brown bears.
De exemplu, numai România de  i ne aproximativ 40% din p o pul a  ia de lupi și râși ai Europei si peste 60 % din p o pul a  ia de urși bruni.
The commonest economic activities are centred around the local neighbourhood shop and the various activities associated with the primary sector.
Celemai răspândite activi tă  i economice sunt legate demagazinul local din vecinătate, precum și de activi tă  i le asociate cu sectorul primar.
Businesses are scarce in rural areas: Romania has 9 SMEs per 1 000 inhabitants compared with 20 for 1 000 in urban regions, and 52 per 1 000 in the EU-15.
Întreprinderile sunt extrem de rare în zonele rurale: România dispune de 9 IMM-uri la 1 000 de locuitori f a  ă de 20 la 1 000 în regiunile urbane și f a  ă de 52 la 1 000 în UE-15.
In Bulgaria the situation generates a long-term unemployment that is endemic in rural regions, aecting 11 % of the population compared with 3 % in urban areas.
În Bulgaria, si t u a  ia existentă determină apar i  ia șomajului pe termen lung, care are un caracter puternic înrădăcinat în regiunile rurale, afectând 11 % din p o pul a  i efi, f a  ă de 3%, în zonele urbane.
This situation is explained by the lack of infrastructure, the absence of a solvent local market and the low educational level of the population.
Si t u a  ia este j u s t i ê ca tă prin lipsa de infrastructuri, a b se n  a unei p i e  e locale solvente, precum și nivelul scăzut de e duc a  i ea p o pul a  i ei .
Improving education and creating economic activities in other than the agricultural sector are key issues for rural regions.
Ameliorarea sistemului de în vă  ă m â nfit și crearea de activi tă  i economice în alte sectoare decât cel agricol sunt problemele fundamentale ale regiunilor rurale.
A strategy structured around three priorities
O strategie structurată în jurul a trei pr i ori tă  i
This environment is therefore favourable to the development of ‘green’ tourism, a fact which is further encouraged by the quality of the historic heritage, which is largely cultural.
Acest mediu este, prin urmare, extrem de favorabil dezvoltării turismului „ecologic”, faptmai departe sus  i nu t de calitatea patrimoniului istoric, care este, în mare parte, cultural.
The strategies thus aim at maintaining the environmental quality of its sites, primarily through the agency of Natura 2000 and the development of farm practices that respect the environment.
Așadar, strategiile urmăresc conservarea ca li tă  ii mediului caracteristic siturilor sale, în primul rând prin intermediul a g en  i ei NATURA 2000, precum și prin dezvoltarea unor practici agricole care respectămediul înconjurător.
In the tourism sector, there needs to be greater professionalism and increased diversication of services, improved promotion of remarkable sites, and a more energetic territorial marketing policy.
În sectorul turistic, este nevoie demaimult profesionalism și de un grad mai ridicat de di v e r si ê care a serviciilor, precum și de o î m bună tă  i rea promovării siturilor unice și de o politică de promovare teritorială mai energică.
The (similar) strategic orientations proposed by these two countries for addressing these issues, unlike those adopted by other European countries, are as follows:
Spre deosebire de orientările adoptate de alte state europene, orientările strategice (asemănătoare) propuse de cele două  ă rfii în scopul sol u  i on ă rii acestor probleme:
In rural areas, where infrastructure is often lacking, roads are essential for transportation.
În zonelerurale unde, de celemai multe ori, infrastructura este absentă, drumurile sunt e se n  i ale pentru transport.
In Romania, 80 % of the road network is made up of ‘B class’ roads and/or local roads, of which only 10 % have been modernised.
În România, optzeci la sută din re  e au a de drumuri este alcătuită din drumuri „clasa B” și/sau drumuri locale, din care doar 10% au fost modernizate.
While the situation appears to be somewhat better in Bulgaria, there too the road networks suer from a lack of maintenance.
De și si t u a  ia pare să ê e mai bună în Bulgaria, și în cazul acestei are  el ele de drumuri sunt afectate de lipsa unei între  i ner i corespunzătoare.
In both these countries the essential problem lies in the lack of adequate drainage systems (30 % of Bulgarian villages and only 10 % of Romanian), with highly negative consequences for the environment.
În ambele  ă r i, problema fundamentală constă în lipsa unor sisteme adecvate de canalizare (30 % din satele din Bulgaria și doar 10% din satele din România), fapt care determină o serie de c on sec in  e negative grave asupra mediului înconjurător.
Health and education infrastructure suers from the same problems.
Infrastructurile sanitare și e duc a  i o nale sunt afectate de aceleași probleme.
School buildings are falling into disuse for want of maintenance, and teaching materials need to be modernised.
Clădirile școlilor sunt pe cale de a ê scoase din folosi n  ă datorită lipsei de între  i ne re, iarmaterialele didactice ar trebuimodernizate.
The consequence of all this is that the best teachers tend to leave, which further widens the gap in relation
Principala c on sec in  ă a acestor fapte constă în faptul că cei mai buni profesori au te n din  a de a pleca, ceea ce mărește și mai mult di s c re pflan  a în raport cu zonele urbane. În sectorul sani-