natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The EU is developing partnerships with countries of origin and transit in Africa to deal with these matters in a mutually beneficial way.
UE dezvoltă parteneriate cu ţările de origine şi tranzit din Africa pentru a gestiona aceste aspecte în mod reciproc avantajos.
Join the debate on Europe Under its Plan D, the European Commission has set up a ‘Debate Europe’website where you can express your ideas, hopes and worries about the future of Europe.
> y Images o /G et t ije i r Te Intră în dezbaterea despre Europa În cadrul Planului său D, Comisia Europeană a creat o pagină de internet„Dezbateri despre Europa”, unde vă puteţi exprima ideile, speranţele şi preocupările despre viitorul Europei.
You can discuss the issues that are important to you with other European citizens and occasionally with Commissioners who join the debate.
Puteţi discuta aspectele ce vi se par importante cu alţi cetăţeni europeni şi, în unele cazuri, cu comisarii europeni care intră în această dezbatere.
Log on at: europa.eu/debateeurope
Consultaţi: europa.eu/debateeurope
Europe and you in 2006 – A snapshot of EU achievements > 25 > > The European Union
Europa şi voi în 2006 – Un instantaneu al realizărilor UE > 25 > > Uniunea Europeană
> > Other information about the European Unionalileo
> > Alte informaţii despre Uniunea Europeană
Information in all the official languages of the European Union is available on the Europa website: europa.eu
Informaţii în toate limbile oficiale ale Uniunii Europene sunt disponibile pe site-ul Europa europa.eu
Visit us
Vizitaţi-ne
You can find the address of the centre nearest you on this website: europedirect.europa.eu
Puteţi afla adresa celui mai apropiat centru consultând pagina de internet: europedirect.europa.eu
Call or write to us
Sunaţi-ne sau scrieţi-ne
EUROPE DIRECT is a service which answers your questions about the European Union.
EUROPE DIRECT este un serviciu ce vă oferă răspunsuri la întrebările despre Uniunea Europeană.
You can contact this service by freephone:00 800 6 7 8 9 10 11 (or by payphone from outside the EU: (32-2) 299 96 96), or by electronic mail via: europedirect.europa.eu
Puteţi contacta acest serviciu la linia telefonică gratuită: 00 800 6 7 8 9 10 11 (sau cu plată, pentru convorbirile din afara UE: 00 32 2 299 96 96) sau prin poştă electronică la europedirect.europa.eu
Celebrating the 50th anniversary of the Treaty of Rome: 50.europa.eu
Aniversarea semicentenarului Tratatului de la Roma: 50.europa.eu
Key facts and figures about Europe and the Europeans
Aspecte ş i date importante despre Europa ş i ce tă ţfie n i i săi
The European Union – a success story . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3
Uniunea Europeană – povestea un e ire u ş i te . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
45How much does the EU produce?
Activitate economică ş i schimburi comerciale Cantitatea producţie i în UE
The European Union – a growing family . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 4
Uniunea Europeană – o familie în continuă cre ş ter est. . . . . . . . . . . . . .
Delivering value for money A major trading power The EU: fighting world poverty
Garantarea unui raport avantajos costuri/beneficii O putere comercială majoră UE ş i lupta împotriva sărăciei în lume
How many people live in the EU?Europeans are living longer Population growth
Care este p o pu la ţ ia UE? Europenii au o durată de v ia ţ ă mai mare Cre ş te rea p o pu la ţie i
54Going places Secure energy supplies Protecting the environment
Transporturi Asigurarea aprovizionării cu energie P ro te c ţ ia mediului înconjurător
Quality of life. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Calitatea v ie ţ i i . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
16How wealthy are Europeans?How healthy are Europeans?A fair and caring society
Care este situa ţ ia financiară a europenilor? Care este situa ţ ia medicală a europenilor?
Education, research and the information society. . . . . . . . . . . . . . . . .
Ed uca ţie , cercetare ş i societatea in f o r m a ţion ală . . . . . . . . . . . . . . . . .
25Education: investing in people The subjects Europeans study Better education means better job prospects Information technology: an essential tool Research: key to the future
25 Ed uca ţie : Investi ţ ia în resursele umane Disciplinele de studiu alese de europeni Studii mai bune pentru perspective profesionale mai bune Tehnologia in f o r m aţie i : o unealtă e se n ţ i ală Cercetarea: cheia viitorului
The candidate countries. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Europenii la locul de muncă. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
75Size and population How wealthy are they?People at work
Sectoarele în care activează europenii
A friendly neighbourhood . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 79
R el a ţ i i de bună vecinătate . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Key Facts and Figures EN Inside.indd 2
Care este p o pu la ţ ia activă a UE?
Key Facts and Figures EN Inside.indd 2
D i s p ar it ă ţ i le dintre sexe Ş an se egale pentru t o ţ i
The European Union — a success story
Uniunea Europeană – povestea unei reușite
Through a series of graphs and charts, this booklet presents basic facts and figures about the European Union and its member states, sometimes comparing them with other major economies.
Printr-o serie de tabele și grafice, această broșură prezintă aspecte și datefle se n ţ ia le despre Uniunea Europeană și statele sale membre, prezentate, uneori, în raport cu alte puteri economice.
The candidate countries which have applied to join the Union are also included, but in a separate section.
Ţ ă r i le candidate care au aplicat pentru aderare la Uniune sunt, de asemenea, incluse, dar figurează într-o se c ţ i un e separată.
The European Union needs no introduction.
Uniunea Europeană nu mai are nevoie de prezentare.
Over half a century, it has brought political stability and economic prosperity to its citizens. It has created a frontier-free single market and a single currency, the euro.
De-a lungul unei j u m ă tă ţ i de secol, aceasta a adus ce tă ţfie n i lor săi stabilitate politică și prosperitate economică; a creat o p ia ţ ă unică fără frontiere și a pus în circula ţie moneda unică euro.
It has reunited a fractured continent.
De asemenea, a reunit un continent fragmentat.
The European Union is a major economic and commercial power and the world’s biggest donor of development aid to poorer countries.
Uniunea Europeană reprezintă o putere economică și comercială majoră și constituie cel mai important participant, la nivel mondial, la dezvoltarea ţ ă r i lor mai sărace.
Its membership has grown from six to 27 nations, bringing the EU’s population to nearly half a billion.
Numărul statelor sale membre a crescut de la șase la 27, UE având în prezent o p o pu la ţie de aproximativ o jumătate de miliard de locuitori.
For simplicity, some figures have been rounded up.
Din motive de simplificare, anumite cifre au fost rotunjite.
The abbreviations used for each country are those given in the key on the inside front cover.
Abrevierile folosite pentru fiecare ţ ar ă sunt cele indicate în legenda de pe coperta a doua.
The cut-off date for data used in this publication was May 2007.
Termenul-limită pentru datele utilizate în prezenta pu b li ca ţie este luna mai 2007.
Not all European countries are, or wish to be, EU members — but the Union welcomes membership applications from any democratic European country.
Nu toate ţ ă r i le europene sunt, sau doresc să fie, membre ale UE, dar Uniunea este gata să accepte candidatura oricărei ţ ă r i democrate europene.
It maintains close and friendly relations with all its neighbours, both in Europe and around the eastern and southern shores of the Mediterranean.
Aceasta m e n ţin e raporturi strânse de prietenie cu toate ţ ă r i le învecinate, atât europene, cât și din bazinul mediteraneean oriental și meridional.
You can learn lots more online about the European Union, the way it works and how it affects you via its Internet portal (europa.eu).
Mai multe in f o r m a ţ i i despre Uniunea Europeană, modul său de func- ţion are și in f l ue n ţ a acesteia asupra dumneavoastră sunt disponibile pe site-ul internet europa.eu.
For statistical data you can go straight to Eurostat, the EU’s statistical office (epp.eurostat.ec.europa.eu). There you can access thousands of items free of charge.
Pentru date statistice, c o n sul t a ţ i direct Eurostat, Biroul de statistică al UE (epp.eurostat.ec.europa.eu), unde a v e ţ i acces gratuit la un număr foarte mare de in f o r m a ţ i i .
Though richly diverse, EU countries are united in their commitment to peace, democracy, the rule of law and respect for human rights.
În ciuda bogatei d i v e r si tă ţ i , toate ţ ă r i le UE sunt unite prin angajamentul lor pentru pace, de m o c r aţie , respectarea le g i s la ţie i și a drepturilor omului.
They seek to uphold these values in Europe and beyond, to build and share prosperity, and to exert their collective influence by acting together on the world stage.
Ele caută să m e n ţin ă preocuparea pentru aceste valori atât în Europa, cât și în afara ei, să construiască și să se bucure împreună de prosperitate, să își exercite in f l ue n ţ a colectivă printr-o a c ţ i un e comună pe scena mondială.
The European Union — a growing family
Uniunea Europeană – o familie în continuă creștere
The EU began life in the 1950s as the European Economic Community with six founding members — Belgium, Germany, France, Italy, Luxembourg and the Netherlands.
UE a luat naștere în anii ´50, sub numele de Comunitatea Economică Europeană, cu șase state membre fondatoare – Belgia, Germania, Fr an ţ a , Italia, Luxemburg și Ţ ă r i le de Jos.
They created a new way of coming together to manage their joint interests, based essentially on economic integration.
Acestea au creat o nouă modalitate de a administra împreună domeniile de interes comun, în special pe baza integrării economice.
They were joined by Denmark, Ireland and the United Kingdom in 1973, Greece in 1981, and Spain and Portugal in 1986.
Acestora li sau alăturat Danemarca, Irlanda și Regatul Unit în 1973, Grecia în 1981 și Spania și Portugalia în 1986.
Unification of Germany in 1990 brought in the Länder from eastern Germany.
Unificarea Germaniei, în 1990, a adus Länder din Germania de Est.
EU member states
Statele membre ale UE
In 1992, a new treaty gave more responsibilities to the Community institutions and introduced new forms of cooperation between national governments, thus creating the European Union as such.
În 1992, un nou tratat a atribuit mai multe r es p o n sa b i li tă ţ i institu- ţ i i lor comunitare și a introdus noi forme de cooperare între guvernele nfla ţion ale , creând astfel Uniunea Europeană propriu-zisă.
The EU was enlarged in 1995 to include Austria, Finland and Sweden.
În 1995, UE și-a deschis p o r ţ i le Austriei, Finlandei și Suediei.
The Czech Republic, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Hungary, Malta, Poland, Slovenia and Slovakia joined in 2004, followed in 2007 by Bulgaria and Romania.
Republica Cehă, Estonia, Cipru, Letonia, Lituania, Ungaria, Malta, Polonia, Slovenia și Slovacia sau alăturat Uniunii în 2004, urmate de Bulgaria și România în 2007.
Three candidates, Croatia, Turkey and the former Yugoslav Republic of Macedonia, have applied for membership.
Alte trei ţ ă r i , C ro a ţ ia , Turcia și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, și-au depus candidatura pentru aderare.
Europe has always been home to different peoples and cultures.
Europa a fost întotdeauna patrie pentru diverse popoare și culturi.
Every member state includes people from other countries — usually with close historical ties to the host country.
În fiecare stat membru, o parte a p o pu la ţie i este constituită din r es o r t i sa n ţ ia i altor ţ ă r i – le g a ţ i , de obicei, de ţ ar a - g a z d ă prin legături istorice strânse.
The EU sees ethnic and cultural diversity as an asset, and promotes tolerance, respect and mutual understanding.
Uniunea consideră această diversitate etnică și culturală un atu și promovează t o le r an ţ a , respectul și în ţ ele g e rea reciprocă.
The European Union is less than half the size of the United States, but its population is over 50% larger.
În raport cu s u p r a f a ţ a Statelor Unite ale Americii, teritoriul Uniunii Europene reprezintă mai puţin de jumătate, dar p o pu la ţ ia sa este cu 50 % mai mare.
In fact, the EU population is the world’s third largest after China and India.
De fapt, p o pu la ţ ia Uniunii se situează pe al treilea loc în clasamentul mondial, după China și India.
Birth rates in the EU are falling and Europeans are living longer.
Europa se confruntă cu o rată an at al it ă ţ i i în scădere și cu o creșterea s per an ţ ei de v ia ţ ă .
These trends have important implications for the future.
Aceste te n din ţfie au i m pl i ca ţ i i importante pentru viitor.
How big is the EU?
Ce s u p r a f a ţ ă are UE?
The European Union covers more than 4 million km2.
Uniunea Europeană se întinde pe mai mult de 4 milioane de km2.
Seen on a map of the world, this is not a huge area — but it embraces 27 countries.
Observat pe o hartă a lumii, teritoriul său nu pare foarte mare, dar acesta cuprinde 27 de ţ ă r i .
Their size varies widely, with France the biggest and Malta the smallest.
Dimensiunile lor variază considerabil, Fr an ţ a având s u p r a f a ţ acea mai mare, iar Malta constituind cel mai mic stat membru.
Surface area in thousands of square kilometres
S u p r a f a ţ a (în mii de km
The figure for France does not include the overseas departments.Source: Eurostat.
Cifrele pentru Fr an ţ a nu cuprind departamentele franceze de peste mări. Sursă: Eurostat.
Surface area in millions of square kilometres
S u p r a f a ţ a (în milioane de km
Million km2
Milioane de km2
0 Sources: Eurostat, World Bank.
0 Surse: Eurostat, Banca Mondială.
How many people live in the EU?
Care este p o pu la ţ ia UE?
The European Union has 493 million inhabitants — the world’s third largest population after China and India.
Uniunea Europeană numără 493 de milioane de locuitori, situându-se pe locul al treilea în clasamentul mondial, după China și India.
The developed world’s share of the global population is shrinking — from 30% in 1960 to 16% in 2005.
Procentul p o pu la ţie i mondiale ocupând ţ ă r i le dezvoltate este în diminuare constantă – de la 30 % în 1960 la 16 % în 2005.
Four out of every five people on the planet now live in the developing world.
În prezent, în lume, patru din cinci persoane trăiesc în ţ ă r i aflate în curs de dezvoltare.
To support poorer countries, the EU actively promotes global development. It is the world’s leading provider of development aid.
Pentru a ajuta ţ ă r i le mai sărace, UE promovează dezvoltarea globală și este furnizorul principal, la nivel mondial, în ceea ce privește ajutorul pentru dezvoltare.
Population in millions, 2005
P o pu la ţ ia în milioane, 2005
0 Figures for the EU-27 are for 1 January 2006.
0 Cifrele pentru UE-27 se referă la 1 ianuarie 2006.
Figures for the other countries are for mid-2005.Sources: World Bank, Eurostat, www.census.gov
Cifrele pentru celelalte ţ ă r i se referă la jumătatea anului 2005. Surse: Banca Mondială, Eurostat, www.census.gov.
The EU’s 493 million people are not spread evenly across the continent: some countries (and regions) are more densely populated than others.
Locuitorii Uniunii, în număr de 493 de milioane, nu sunt dispuși uniform pe continent: anumite ţ ă r i (și regiuni) au o densitate a p o pu la ţie i mai mare decât celelalte.
A large surface area does not necessarily equate with a large population.
O s u p r a f a ţ ă mare nu înseamnă neapărat o p o pu la ţie numeroasă.
EU population on 1 January 2006
P o pu la ţ ia UE la 1 ianuarie 2006
Europeans are living longer
Europenii au o durată de v ia ţ ă mai mare
Life expectancy in the European Union is rising.
S per an ţ a de v ia ţ ă în Uniunea Europeană este în creștere.
Those born in 1960 could expect to survive to the age of about 67 (men) and 73 (women).
Pentru persoanele născute în 1960, s per an ţ a de v ia ţ ă este de aproximativ 67 de ani pentru b ă r b a ţ i și 73 de ani pentru femei.
For babies born in 2004 the figures are nearly 76 for men and nearly 82 for women.
Pentru copiii nă s cu ţ i în 2004, statisticile indică o s per an ţ ă de v ia ţ ă de aproximativ 76 de ani în cazul b ă r b a ţ i lor și 82 de ani în cel al femeilor.
By way of comparison, figures from the United Nations show that babies born between 2000 and 2005 in Somalia, one of the world’s poorest countries, can expect to live until the age of 46 (men) and 49 (women).
Comparând, statisticile pentru Nfla ţ i un i le Unite arată că s per an ţ a de v ia ţ ă a copiilor nă s cu ţ i între 2000 și 2005 în Somalia, una dintre cele mai sărace ţ ă r ia le lumii, este de 46 de ani pentru b ă r b a ţ i și de 49 de ani pentru femei.
Life expectancy at birth for men and women in the EU-25 (1962–2004)
S per an ţ a de v ia ţ ă la naștere pentru b ă r b a ţ i și pentru femei în UE-25 (1962-2004)
In 1960, most women in the EU had two or more children.
În 1960, cea mai mare parte a femeilor din UE au avut cel puţin doi copii.
In statistical terms, there were more than 2.5 children per woman.
Din punct de vedere statistic, acest lucru înseamnă mai mult de 2,5 copii pentru fiecare femeie.
By 2004, the total fertility rate had fallen to about 1.5 children per woman.
Până în 2004, rata totală a ffie r t i li tă ţ i ia scăzut la 1,5 copii pentru fiecare femeie.
France and Ireland have the highest fertility rates at slightly under two children per woman.
Fr an ţ a și Irlanda au cele mai crescute rate de fertilitate, acestea situându-se la puţin sub doi copii pentru fiecare femeie.
The lowest (less than 1.25) are in the Czech Republic, Latvia, Poland and Slovakia.
Cele mai scăzute rate de fertilitate (sub 1,25) sunt înregistrate în Republica Cehă, Letonia, Polonia și Slovacia.
With fewer young people, the EU workforce is shrinking.
P ro p o r ţ ia tinerilor fiind tot mai scăzută, se diminuează și p o pu la ţ ia activă a UE.
Fewer workers will have to support more and more pensioners, as this graph shows.
Din ce în ce mai puţin i lucrători vor trebui să s us ţin ă din ce în ce mai mul ţ i pensionari, cum se poate vedea în tabelul de mai jos.
The number of over-80s is forecast to reach 6.3% of the population by 2025.
Se estimează că, până în 2025, numărul persoanelor cu vârsta de peste 80 de ani va reprezenta 6,3% din p o pu la ţie .
To boost the working population, Europe needs more people of working age to take jobs, to have them retire later, to get more women to work, to update workers’ skills through lifelong learning programmes and to promote targeted immigration.
Pentru a crește p ro p o r ţ ia p o pu la ţie i active, Europa are nevoie de un număr mai mare de persoane în vârstă care să lucreze și care să se pensioneze mai târziu, să recruteze un număr mai mare de femei pe p ia ţ a muncii, să actualizeze calificările lucrătorilor prin programe de formare pe tot parcursul v ie ţ i i și să promoveze o imigrare vizată.
More babies would also help!
De asemenea, nașterea mai multor copii ar fi o s o lu ţie bună!
Percentage of the EU-25 population aged 80 and over (1963–2004)
Procentul p o pu la ţie i cu vârsta de peste 80 de ani, în UE-25, în perioada 1964-2004
Population growth
Cre ş te rea p o pu la ţie i
Europe’s population increases through a combination of natural growth (i.e. more people are born than die) and net migration (i.e. more people settle in the EU than leave it).
P o pu la ţ ia Europei crește prin combinarea creșterii naturale (numărul nașterilor depășește numărul deceselor) cu migrarea netă (numărul persoanelor care se stabilesc în UE depășește numărul celor care părăsesc UE).
Today, most of the EU’s total population growth is due to net migration.
În prezent, creșterea totală a p o pu la ţie i Uniunii Europene se datorează migrării nete.
Indeed, without immigration, the populations of Germany, Greece and Italy would have fallen in recent years.
Într-adevăr, fără a lua în considerare imigrarea, p o pu la ţ ia Germaniei, a Greciei și a Italiei ar fi scăzut în ultimii ani.
Immigration brings much-needed young people into the EU workforce.
Imigrarea întărește f o r ţ a de muncă europeană prin tinerii de care este mare nevoie.
Total population growth (blue line) and net migration (red line) in the EU-25, per 1 000 inhabitants (1992–2004)
Creșterea totală a p o pu la ţie i (linia albastră) și migrarea netă (linia roșie) în UE-25 pentru 1000 de locuitori (1992-2004)
Europe has a long tradition of hospitality and of giving refuge to people fleeing war or persecution in the world’s troubled areas.
Europa are o tr a d i ţie îndelungată în ceea ce privește ospitalitatea și acordarea de azil celor care încercau să scape de război sau de per se cu ţie , v e n i ţ i din p ă r ţ ia le lumii care se confruntă cu probleme.
The number of asylum seekers increases in times of war, such as during the Balkan conflicts in the early 1990s.
Numărul s o li c it an ţ i lor de azil crește pe timp de război, cum a fost cazul conflictelor din Balcani la începutul anilor ´90.
The number of asylum applications in the EU has fallen since those days and in 2005 it was lower than at any time in the previous 15 years.
După acea perioadă, numărul solicitărilor de azil în UE a scăzut, iar în 2005 acesta era mai scăzut ca oricând în ultimii 15 ani.
Asylum applications in the EU in thousands (1990–2005)
Solicitările de azil în UE (în mii) în perioada 1990-2005
Figures for 1990–94 are for EU-15.Source: Eurostat.
Cifrele pentru perioada 1990-1994 f a cre ffie r in ţ ă la UE-15. Sursă: Eurostat.
Quality of life
Calitatea v ie ţ i i
A good quality of life depends on a series of factors, including having enough money and being in good health.
O bună calitatea v ie ţ i i depinde de o serie de factori, inclusiv de dispunerea de resurse financiare suficiente și de a nu avea probleme de sănătate.
How wealthy and healthy are Europeans?
Care este situa ţ ia financiară și medicală a europenilor?
The answer varies from one country to another.
Răspunsul diferă de la o ţ ar ă la alta.
To get a rough idea of the material standard of living in a particular country we can measure the total value of everything that country produces in a given calendar year (its ‘gross domestic product’ or GDP) and then divide that figure by the number of inhabitants.
Pentru a avea o idee aproximativă a standardului material de v ia ţ ă într-o ţ ar ă anume, se poate calcula valoarea producţie i totale a acesteia într-un an („produsul intern brut” sau PIB), iar rezultatul se împarte la numărul de locuitori.
But what you can buy with the same amount of money varies from country to country.
Dar ceea ce se poate cumpăra cu aceeași sumă de bani diferă de la o ţ ar ă la alta.
To make standards of living comparable, we need to take account of these differences in purchasing power.
Pentru a compara standardele de v ia ţ ă , trebuie să se ia în considerare acest ed i ffie r e n ţfie de putere de cumpărare.
We can do this by measuring the price of a comparable and representative ‘basket’ of goods and services in each country and expressing this price not in local currencies or euro but in a common notional currency we call the purchasing power standard (PPS).
Acest lucru se poate face prin stabilirea în fiecare ţ ar ă a pre ţ u lu i unui „coș” comparabil și reprezentativ de produse și servicii și prin exprimarea acestui pre ţ , nu în monedă nfla ţion ală sau euro, ci într-o monedă comună n o ţion ală numită standardul puterii de cumpărare (SPC).
PPS eliminates differences in price levels between countries, so that comparing GDP per inhabitant in PPS gives a fair comparison of national living standards across the EU.
SPC elimină d i ffie r e n ţ ele de pre ţ între ţ ă r i , astfel încât PIB pe cap de locuitor în SPC permite o compara ţie reală a standardelor nfla ţion ale de v ia ţ ă pe teritoriul UE.