natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The year 2006 saw production of 560 tonnes of cod sold in the United Kingdom under the "No Catch, just Cod" brand name (cod fillets in biodegradable plastic containers, packed in a controlled atmosphere).
Anul cunoaşte o producţie de 560 de tone de morun vândut în Marea Britanie sub marca„No Catch, just Cod”(file de morunambalat pe tăviţe din plastic biodegradabile sub vid şi înatmosferă modificată).
New fish consumption trends contributedto that result.
Noile modalităţi de consumare a peşteluiîşi fac efectul.
The Shetland farmed cod is certified by the Organic Food Federation, one of the recognised certification bodies in the United Kingdom.
Morunul de crescătorie shetlandez este certificat„organic” de către Organic Food Federation, unul dintreorganismele de certificare recunoscute în Marea Britanie pentruprodusele bio.
The organic farmed cod proved to be a tremendous success with young urban dwellers keen onenvironmental ethics.
Tinerii citadini preocupaţi de etica ecologicăplebiscitează acest morun de crescătorie biologică. Acoperireamediatică este importantă şi sprijinul ONG-urilor precum Greenpeace, Friends of the Sea, la RSPCA (Royal Society for the Prevention of Cruelty to Animals) este asigurat.
A standard for AB (organic)certification of cod, turbot and snails was introduced in France in February 2007, adding to the existing list which includes farmedsalmon, pond fish, shrimp, bass and sea bream.
De asemenea,există în Franţa, din februarie 2007, un standard de certificare AB(bio) pentru morun, calcan şi melci, care vine să se adauge la listadeja existentă incluzând somonicultura, peştii de heleşteu,creveţii, lavracul şi dorada.
The company has its own processing plant in Scalloway, where the cod isfilleted and packaged in biodegradable plastic containers.
Întreprinderea dispune de propria sa uzină de transformare, la Scalloway, undemorunul este filetat şi ambalat pe tăviţe din plastic biodegradabile.
> Tuna: worldwide coordination for betterresource management
> Tonul: o coordonare mondială pentru o mai bună gestionare a resurselor
> Partnership agreement with Mozambique
> Acord de parteneriat cu Mozambicul
The European Union and Mozambique have initialled a fisheriespartnership agreement valid for five years (from 1 January 2007 to 31 December 2011).
Uniunea Europeană şi Mozambicul au parafat un acord departeneriat în sectorul pescuitului pe o perioadă de 5 ani (de la 1 ianuarie 2007 la 31 decembrie 2011).
It entails major changes from the previousagreement.
Schimbările faţă de acordulprecedent sunt importante.
First, fishing possibilities for deep sea shrimp areabolished, due to European operators' lack of interest in exploitingthis resource under the conditions of the previous agreement.
Mai întâi, posibilităţile de pescuit decrevetă de apă profundă au fost suprimate, din lipsă de interes dinpartea operatorilor europeni pentru exploatarea aceastei resurseîn condiţiile acordului precedent.
The new agreement covers only tuna and related species, for which the EU quota, in accordance with scientific findings, is raised from 8.000 to 10.000 tonnes for 44 seining vessels and 45 longliners.
Noul acord nu se referă aşadardecât la ton şi speciile înrudite, a căror cotă UE, conform avizelorştiinţifice, a trecut de la 8.000 la 10.000 de tone pentru 44 de vasecu năvod şi 45 de traulere.
The European Union's financial contribution will be€ 900.000 a year, which Mozambique will use in full to finance a multiannual programme for the development of sustainablefisheries.
Contribuţia Uniunii Europene va fi de900.000 € pe an, sumă pe care Mozambicul o va utiliza integralpentru finanţarea unui program plurianual de dezvoltare a unuipescuit durabil.
Programme implementation will be supervised by a joint Mozambique-EU Committee.
Punerea în aplicare a acestui program va ficontrolată de un comitet mixt Mozambic-UE.
Lastly, vessel owners will be takingon a larger share of the financial contribution: their part has beenraised from € 25 to 35/tonne, while the European Union's sharedrops from € 75 to 65.
În sfârşit, dreptrăspuns, contribuţia armatorilor a fost crescută: ea trece de la 25 la 35 €/tonă, în timp ce contribuţia Uniunii Europene scadede la 75 la 65 €.
The agreement still has to be ratified byboth parties to take effect.
Acest acord aşteaptă însă să fie ratificat de cătrecele două părţi pentru a intra în vigoare.
The five regional fisheries organisations (RFOs)(1)charged withmanaging tuna stocks in the Atlantic, Indian and Pacific Oceanshave decided to coordinate their efforts to improve managementof this intensively exploited resource, such as Atlantic bluefin tuna(see article p. 9).
Cele cinci organizaţii regionale de pescuit (ORP)(1), însărcinate săgestioneze stocurile de ton din oceanele Atlantic, Indian şi Pacific,au decis să îşi coordoneze eforturile pentru a îmbunătăţigestionarea acestei resurse foarte solicitate, ca de exemplu tonulroşu din Atlantic (a se vedea articolul p. 9).
They met in January 2007 in Kobe, Japan, to present their strategies to one another and to identify areas ofaction where coordination could help improve management oftuna fisheries.
Ele sau reunit înianuarie 2007 la Kobe, în Japonia, pentru a-şi prezenta una alteiastrategiile şi pentru a stabili domenii de acţiune care ar putea faceobiectul unei coordonări reciproce, pentru a îmbunătăţigestionarea pescuitului de ton.
This extraordinary meeting concluded with theadoption of an action plan whereby the five tuna RFOs agreed to coordinate their efforts in various areas, including thestandardisation of statistics, allocation of fishing possibilities, the relevance and proportionality of penalties, development ofecosystem-based management, reducing bycatches and the fightagainst illegal fishing, which is considered the leading cause ofoverfishing of tuna worldwide.
Această reuniune excepţională s-aîncheiat cu un plan de acţiune prin care cele cinci ORP-uri pentruconservarea tonului se angajează să îşi coordoneze eforturile îndiferite domenii, cum ar fi, printre altele, standardizarea datelorstatistice, alocarea posibilităţilor de pescuit, pertinenţa şiproporţionalitatea sancţiunilor, dezvoltarea unei gestiuni bazatepe ecosistem, reducerea capturilor accidentale şi lupta împotrivapescuitului ilegal, considerat ca fiind principalul responsabilpentru pescuitul excesiv de ton în întreaga lume.
In this context, the RFOs alsoagreed to coordinate the development of certain means to fightthis illegal trade, such as joint lists of registered vessels and vesselsknown for illegal practices, development of a catch monitoringsystem, strengthening of regulations on transhipment at sea, etc.Members of the RFOs will be monitoring the coordination nextyear, together with independent experts.
În acest cadru,ORP-urile sau angajat să coordoneze dezvoltarea de noi mijloacede luptă împotriva pescuitului ilegal, cum ar fi listele comune alevaselor înregistrate şi ale vaselor despre care se ştie că se ocupă cupescuitul ilegal, punerea în aplicare a unui sistem de urmărire acapturilor, întărirea reglementării privind transbordarea pe mareetc. Urmărirea acestei coordonări va fi efectuată anul viitor atât demembrii ORP cât şi de experţi independenţi.
Another meeting isscheduled for January 2009 in Spain.
O nouă reuniune afost programată în ianuarie 2009 în Spania.
As a member of most ofthese RFOs, the European Union is committed to promoting earlyimplementation of the different measures.For more information, see: http://www.tuna-org.org
Membră a majorităţiiacestor ORP-uri, Uniunea Europeană sa angajat să încurajezepunerea rapidă în aplicare a acestor măsuri.Pentru mai multe informaţii: http://www.tuna-org.org
(1)The International Commission for the Conservation of Atlantic Tunas, the Inter-American Tropical Tuna Commission, the Indian Ocean Tuna Commission, the Western and Central Pacific Fisheries Commission and the Commission for the Conservation of Southern Bluefin Tuna.
(1)Comisia internaţională pentru conservarea tonului din Atlantic, Comisiainteramericană pentru conservarea tonului tropical, Comisia pentruconservarea tonului din Oceanul Indian, Comisia pentru pescuit în Pacificuloccidental şi central şi Comisia pentru conservarea tonului roşu austral.
European Commission
Comisia Europeană Pescuitul şi acvaculturaîn Europa
Climate change: what impact on fisheries?
Schimbarea climei: care este impactul asupra pescuitului?
Turbot:the future lies in farming
Calcanul: între captură şi creştere
Romania:a sector in the making
România: un pescuit în devenire
Shows and exhibitions•Interpescas, Aveiro (Portugal), 20-23 September 2007
Târguri şi expoziţii •Interpescas, Aveiro (Portugalia), 20-23 septembrie 2007
Climate change:what impact on fisheries?
Schimbarea climei:care este impactul asupra pescuitului?
The organizers of Portugal's first large-scale national fisheries andseafood exhibition hope to make it an annual event drawing inoperators from throughout the sector. > For more information:Tel: +351 916 63 87 57E-mail: comercial@exposan.pt Website: http://www.interpescas.com
Organizatorii speră să facădin acest târg un eveniment anual important destinat săfavorizeze reuniunea celor care joacă un rol important în acestsector. > Pentru mai multe informaţii:Tel: +351 916 63 87 57E-mail: comercial@exposan.pt Pagina web: http://www.interpescas.com
Europe's commitment: cutting greenhouse gas emissions by 20%
Europa se angajează: reducerea cu 20% a emisiilor de gaze cu efect de seră
Profile Romania: a sector on ice
Profil România: un sector în aşteptare
24-28 September 2007This meeting will draw up stock management guidelines forspecies exploited in the North- West Atlantic, based on therecommendations of the association's Scientific Council. > For more information:Tel: +1 902 468 55 90E-mail: info@nafo.int Website: www.nafo.int
24-28 septembrie 2007Această reuniune va stabili liniile directoare de gestionare astocurilor exploatate în Atlanticul de Nord-Vest, pe bazarecomandărilor consiliului ştiinţific. > Pentru mai multe informaţii:Tel: +1 902 468 55 90E-mail: info@nafo.int Pagina web: www.nafo.int
The exhibitions and conferences will focus on innovation,particularly new technologies, new products, new methods,quality assurance and ecological labelling. > For more information:Website: www.worldseafoodcongress07.com
25-27 septembrie 2007Irlanda este cea care găzduieşte acest eveniment anual itinerant.Expoziţiile şi programul conferinţelor sunt consacrate inovării, înspecial în materie de tehnologie, de produse noi, de metode noi,de asigurare a calităţii şi de etichetaj ecologic. > Pentru mai multe informaţii:Pagina web: www.worldseafoodcongress07.com
Windhoek (Namibia), 8-12 October 2007This annual meeting brings together the states involved inmanagement of deep-sea resources in the South-East Atlantic (off the coast of Southern Africa).
Windhoek (Namibia), 8-12 octombrie 2007Această întâlnire anuală reuneşte statele care participă lagestionarea stocurilor din apele transfrontaliere ale Atlanticului de Sud-Est (în largul Africii de Sud).
It will follow the meeting of the Scientific Committee, which will draw up managementrecommendations. > For more information:Tel: +264 64 22 03 87 E-mail: info@seafo.org Website: www.seafo.org For further information on fisheries and maritime affairs, please consult the following sites: http://ec.europa.eu/commission_barroso/borg/index_en.htm http://ec.europa.eu/fisheries http://ec.europa.eu/maritimeaffairs
Ea va fi organizată în cadrulreuniunii comitetului ştiinţific care va preciza recomandările salede gestiune. > Pentru mai multe informaţii:Tel: +264 64 22 03 87 E-mail: info@seafo.org Pagina web: www.seafo.org Pentru informaţii detaliate privind pescuitul şi afacerile maritime, puteţi consulta următoarele pagini web: http://ec.europa.eu/commission_barroso/borg/index_en.htm http://ec.europa.eu/fisheries http://ec.europa.eu/maritimeaffairs
Fisheries and aquaculture in Europeis published five times a year and it is also available on the Fisheries and Maritime Affairs DGweb site: http://ec.europa.eu/fisheries/publications/magazine_en.htm Editor: European Commission, Directorate-General for Fisheries and Maritime Affairs, Director-General.Disclaimer: Whilst the Fisheries and Maritime Affairs DG is responsible for the overall production of this magazine, it is not responsible for the accuracy, content or viewsexpressed within particular articles.
Pescuitul şi acvacultura în Europaapare de cinci ori pe an şi este disponibilă de asemenea pe pagina internet a DG Pescuit şi Afaceri Maritime (http://ec.europa.eu/fisheries/publications/magazine_en.htm).Redactor şef: Comisia Europeană, Direcţia Generală pentru Pescuit şi Afaceri Maritime, directorul general.
Climate change and fisheries: the need to combat global warming and strengthen stocks
Schimbarea climei şi pescuitul: combaterea încălzirii şi consolidarea stocurilor
Scientistshave all recognised the reality of the climate change we are now experiencing.
Toţioamenii de ştiinţă admit realitatea schimbării climei pe care o trăim în prezent.
The earth's atmosphere haswarmed by 0.74 °C in the past century. This may not seem like much, but the impacts of this "slight" warming onecosystems are already significant and they suggest what might lie ahead if the climate changes further, as projected in or i a l E d it all the expert scenarios.
De un secol încoace, atmosferaterestră sa încălzit cu 0,74° C. Poate părea o variaţie nesemnificativă, dar consecinţele acestei încălziri „uşoare” asupra ori alE d it ecosistemelor sunt deja importante şi permit estimarea a ceea ce s-ar putea întâmpla dacă Pământul s-ar încălzi şi mai mult,aşa cum prevăd toate scenariile ştiinţifice.
The impact on the marine environment is already apparent: the sea level is rising, currents are changing course, the oceansare becoming more acidic, species' natural ranges are shifting, and so on.
Consecinţele asupra mediului marin se fac deja simţite: nivelul mării creşte, curenţii marini se modifică, oceanele devin maiacide, ariile de repartiţie a speciilor se deplasează…
The scientists of the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) have confirmed the reality of climate change andits consequences.
Cercetătorii Grupului interguvernamental de experţi privind evoluţia climatului (GIEC) confirmă realitatea schimbării climeişi a consecinţelor acesteia.
There are signs that the trend is accelerating.
Unele semne arată că această evoluţie se accelerează.
The 10 warmest years on record have all occurred since1990.
Cei mai calzi 10 ani sau înregistrat după1990.
Concentrations of methane and CO2in the air have reached levels never equalled over 650 000 years…
Concentraţiile atmosferice de metan şi de CO2se situează astăzi la cel mai înalt nivel din ultimii 650.000 de ani…
For these experts, global warming is inevitable.
Pentru aceşti experţi, încălzirea este inevitabilă.
The goal now is to limit its scope.
Eforturile noastre de acum înainte vor trebui dirijate către reducereaamplorii acesteia.
A rise of more than 1.5-2.5 °C in the earth'saverage temperature would bring changes that would obviously be disastrous for biodiversity, but for human civilisationas well.
O creştere a temperaturii medii atmosferice de peste 1,5-2,5 °C, ar duce la producerea unor perturbăriatât de mari încât ar constitui în mod evident o catastrofă pentru biodiversitate, dar şi pentru civilizaţia umană.
Hence the need to limit the temperature increase: an objective of 2 °C was set by the 27 European Union countriesearly this year.
De undenecesitatea limitării creşterii nivelului de temperatură până la 2 °C, obiectiv stabilit de cele 27 de ţări ale Uniunii Europenela începutul acestui an.
Ambitious target figures, going well beyond the EU's current international commitments, have thereforebeen set: cutting greenhouse gas emissions by 20% by 2020 and increasing the share of renewable energy to 20%.
Au fost aşadar stabilite obiective ambiţios calculate, care depăşesc cu mult angajamenteleinternaţionale actuale ale UE: de acum până în 2020, reducerea cu 20% a emisiilor noastre de gaze cu efect de seră şiridicarea la 20% a procentului de energie regenerabilă din consumul nostru de energie.
Achieving those targets means that combating climate change must become a priority in all European Union policies.
Pentru a atinge acest obiectiv, lupta împotriva schimbării climei trebuie să devină o prioritate în toate politicile Uniunii Europene.
The fisheries sector is no exception.
Din care face parte şi pescuitul.
Like all energy-consuming economic activities, it has a negative impact on the climate.If the sector already starts analysing the energy performances of its fishing methods and gears, it can help reduceconsumption of fossil fuels, which produce greenhouse gases.
O reflexie asupra performanţelor energetice ale metodelor şi dispozitivelor de pescuit, elaboratăchiar de astăzi, poate contribui la reducerea consumului de energie generată pe bază de combustibili fosili, producătoarede gaze cu efect de seră.
It is also important to realise that fishing is one of the economic activities that suffers the most from climate change.
În acelaşi timp, trebuie să se ştie, de asemenea, că pescuitul face parte din activităţile economice care suferă cel mai multde pe urma schimbării climei.
The marine ecosystems on which fishing depends are changing and are likely to undergo considerably more changes asthe climate evolves.
Ecosistemele marine, de care depinde pescuitul, se schimbă şi pot suferi schimbări majore,odată cu evoluţia climei.
The migration of marine species is already a reality.
Migraţia speciilor marine constituie deja o realitate.
So it is essential to strengthen stocks to cope withthese changes.
Consolidarea stocurilor este aşadar esenţialăpentru a face faţă acestei schimbări.
Now more than ever it is more important to stop weakening resources through overfishing… e ro p u
Mai mult ca niciodată, trebuie oprită epuizarea acestora şi pus capăt, aşadar, pescuituluiexcesiv… ar o p u în Ea
E in e is h e ri es and a q u a cu lt u r F
Redacţia r cu lt u a v es cu it u l şi ac P
Climate change What impact on fisheries?
Schimbarea climei Care este impactul asupra pescuitului?
Climate change is already affectingmarine ecosystems.
Schimbarea climei are deja efecteasupra ecosistemelor marine.
Its impact can be seen in theacidification of the oceans, rising sea levels, an increase instorms and higher water temperatures.
Acestea se traduc princreşterea acidităţii oceanelor, creşterea nivelului mării,intensificarea furtunilor şi încălzirea temperaturii apei.
The earth's climate is heating up, primarily as a result of human activity.
Clima planetei este în curs de încălzire, iar cauza principală a acestui fenomen esteactivitatea umană.
This realityis today widely recognised by the scientific community and most politicalauthorities.
Comunitatea ştiinţifică şi majoritatea autorităţilor politice admitastăzi această realitate.
The facts are unequivocal: ecosystems are already being affected byglobal warming. If we fail to react rapidly now, we open the door to major upheavalswhich will have serious consequences both for the environment and for all humanactivities.
Fenomenul este incontestabil: ecosistemele sunt dejaafectate de această încălzire şi, dacă nu se reacţionează rapid, vor exista schimbăriimportante cu consecinţe majore asupra mediului şi asupra tuturor activităţilorumane.
Sectors which depend on the exploitation of natural resources, such asfisheries, are particularly at risk.
În special asupra acelora care depind de exploatarea resurselor naturale,cum ar fi pescuitul.
The Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), madeup of scientists throughout the world, has assessed the current predict temperature increases of 1.5 °C or more by the end of thecentury.
prevăd pentru sfârşitul secolului creşteri de temperatură de celpuţin 1,5 °C. Evident, aceste evoluţii vor afecta şi ecosistemelemarine care suferă deja de pe urma unor efecte ale schimbăriiclimei1.
The following are some of the most important: per o u in E e
Iată câteva dintre efectele principale:
• and future impact of climate change.
• ro p au în Ea
The experts have released asynthesis report on their work.
Grupulinterguvernamental de experţi privind evoluţiaclimatului (GIEC), care reuneşte oamenii de ştiinţă din întreagalume, a evaluat efectele prezente şi viitoare ale schimbării climei.Grupul a elaborat un raport succint al lucrărilor sale.
Although this paper does not givedetails on marine ecosystems or fisheries the full report, to bepublished later this year, is expected to confirm the many studiesshowing that climate change has already had repercussions onmarine ecosystems, fish stocks and fisheries.
Acesta nuvorbeşte în detaliu despre ecosistemul marin, nici despre pescuit,dar se aşteaptă ca versiunea integrală a raportului, publicatăulterior în cursul acestui an, să confirme numeroasele studii carearată că schimbarea climei a avut deja repercusiuni asupraecosistemelor marine, asupra stocurilor de peşti şi asuprapescuitului.
Marine warming – The increase in atmospheric temperaturehas repercussions on bodies of water.
Încălzirea marină – Creşterea temperaturii atmosferice arerepercusiuni şi asupra maselor de apă.
The temperature ofsurface waters has risen by around 1.5 °C since the 1960s.Recent research shows a warming of the seas up to a depth of 3 000 metres.
Începând cu anii ’60,temperatura apelor de suprafaţă a crescut cu aproximativ 1,5 °C. Studii recente au permis să se constate că încălzireamarină se manifestă până la o adâncime de 3.000 de metri.
The temperature of the North Sea, for example,has risen by 1.1 °C over the last 30 years.
Spre exemplu, în ultimii 30 de ani, temperatura Mării Nordului a crescut cu 1,1 °C.
• is h e ri es and a q u a cu lt u r F
• es cu it u l şi ac P I
The general observations made in the conclusions of thesynthesis report are alarming.
Creşterea acidităţii apelor de suprafaţă – Mările şi oceaneleau capacitatea de absorbi CO2din atmosferă.
The IPCC asserts that numerousecosystems are threatened by an unprecedented combination ofdisruptions associated with climate change, such as acidificationof the oceans, and other factors such as pollution and overexploitation of resources.
Creştereapermanentă a concentraţiilor de gaz a dus şi la creştereacantităţilor absorbite, având drept rezultat creşterea acidităţiiapei.
Some 20 to 30% of plant and animalspecies will in all likelihood face a greater threat of extinction ifthe rise in the average temperature of the atmosphere exceeds anestimated range of 1.5-2.5 °C, while all the scenarios drawn up
Începând cu cea de-a doua jumătate a secolului 19, pH-ul oceanic a scăzut de la 8,2 la 8,12.
Acidification of surface waters – The seas and oceans havethe capacity to absorb CO2from the atmosphere.
Concluziile raportului prezintă o serie de fenomene generalealarmante.
As concentrations of this gas continue to rise, the quantityabsorbed has also increased, leading to an acidification of theirwaters.
GIEC afirmă că numeroasele ecosisteme suntameninţate de o combinaţie fără precedent între perturbărileasociate schimbărilor de climă, cum ar fi creşterea acidităţii apeioceanelor, şi alţi factori, cum ar fi poluarea şi supraexploatarearesurselor.
The pH of oceans has changed from 8.2 to 8.1 since themiddle of the 19th century2.
Există probabilitatea ca aproximativ 20-30% din speciilevegetale şi animale să se confrunte cu un risc crescut de dispariţie,dacă creşterea temperaturii medii a atmosferei depăşeşte valorileevaluate de 1,5-2,5 °C, în condiţiile în care toate scenariile studiate
(1)See SEC(2007) 8, impact study of Communication COM(2007) 2 “Limiting global climate change to 2 degrees Celsius – The way ahead for 2020 and beyond.” (2) pH is a measure of acidity, with neutral solutions having a pH of 7.
(1)Vezi SEC 8/2007, studiu de impact al comunicării COM 2/2007 „Limitarea schimbărilor climatice globale la 2 grade Celsius – Calea de urmat pentru 2020 şi după această dată”. (2) pH-ul este unitatea de măsură a acidităţii, nivelul neutru al acesteia fiind 7.