natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EU‑12 (2) Member States. While an EU‑15 citizen generated 570 kg on average in 2004, the figure was only 335 kg for an EU‑12 citizen.
cetăţean din UE‑15 a produs în medie 570 de kg în 2004, pentru un cetăţean din UE‑12, cifra a rămas doar la 335 kg.
Nevertheless, as EU‑12 economies further develop and consumption patterns evolve, waste volumes are likely to increase over the next 15 years and approach current EU‑15 levels.
Cu toate acestea, pe măsură ce economiile din UE‑12 continuă să se dezvolte, iar modelele de consum evoluează, volumul de deşeuri este posibil să crească în următorii 15 ani şi să se apropie de nivelurile actuale ale UE‑15.
Looking forward, municipal waste volumes within the EU‑15 and EU‑12 are expected to grow by 22 % and 50 % by 2020, respectively.
Privind în perspectivă, volumul de deşeuri municipale din UE‑15 şi UE‑12 se estimează că va creşte cu 22% şi, respectiv 50% până
Over the entire period, more than 80 % of the total municipal waste is generated in the EU‑15.
Aceste rezultate indică faptul că eforturile de prevenire a producerii de deşeuri trebuie să fie consolidate semnificativ dacă se doreşte atingerea obiectivului celui de‑al şaselea Program de acţiune privind
On average, each European citizen generated 460 kg municipal waste in 1995.
În medie, fiecare cetăţean european a produs o cantitate de 460 kg de deşeuri municipale în 1995.
This amount rose to 520 kg per person in 2004, and a further increase to 680 kg per person is projected by 2020.
Această cantitate a crescut la 520 kg pe persoană în 2004, iar până în 2020 se preconizează o nouă creştere la 680 kg pe persoană.
In total, this corresponds to an increase of almost 50 % in 25 years.
În total, aceasta corespunde unei creşteri de aproape 50% în 25 de ani.
This projected continuing increase in waste volumes is primarily due to an assumed sustained growth in private final consumption (i.e. an average growth in the EU‑15 and EU‑12 respectively of 2 % and 4 % per year by 2020 (EC, 2006)) and a continuation of current trends in consumption patterns.
Această creştere continuă preconizată a volumului de deşeuri se datorează, în principal, unei presupuse creşteri susţinute a consumului final individual (adică o creştere medie în UE‑15 şi UE‑12, de 2% şi, respectiv 4% pe an până în 2020 (CE, 2006)) şi continuării
However, as shown in Figure 1, there are significant differences
1) Austria, Belgia, Danemarca, Finlanda, Franţa, Germania, Grecia, Irlanda, Italia, Luxemburg, Ţările de Jos, Portugalia, Spania, Suedia,
( the United Kingdom.
Regatul Unit.
Generation and management of municipal waste in Europe (per capita)
Producerea şi gestionarea deşeurilor municipale în Europa (pe cap de locuitor)
Source: Eurostat and ETC/RWM.
Eurostat şi ETC/RWM.
national and European levels to achieve, among other things, the objectives set in the Sixth Environment Action Programme.
şaselea Program de acţiune privind mediul.
An EEA publication (2007) illustrates patterns in Member States approaches to waste management, particularly in the context of the Landfill Directive.
mediul al UE de reducere semnificativă a volumului de deşeuri.
This is expected to decrease further to around 35 % by 2020.
la aproximativ 42% până în 2020.
Recycling and other material‑recovery operations are expected to increase from the current level of 36 % to around 42 % by 2020. Finally incineration was used for 17 % of municipal waste in 2004 and is likely to increase to about 25 % by 2020.
În final, s‑a folosit incinerarea pentru 17% din deşeurile municipale în 2004 şi este posibil ca acest procent să crească la aproximativ 25% până în 2020.
Falling net greenhouse gas emissions from municipal waste management cattle) and landfill operations.
Creşterea gradului de recuperare a deşeurilor şi devierea acestora de la depozitele de deşeuri
The EU Landfill Directive can therefore help in achieving EU targets on greenhouse gas emissions reductions, for example through methane recovery and diversion of biodegradable municipal waste from landfill.
O publicaţie AEM (EEA, 2007) prezintă modele de gestionare a deşeurilor din statele membre, în special în contextul Directivei privind depozitele de deşeuri.
Another interface between waste management and climate change policies is the consumption of energy (giving rise to greenhouse gas emissions) in the collection, treatment and manufacturing use of waste.
Reducerea emisiilor nete de gaze cu efect de seră rezultate din gestionarea deşeurilor municipale
In 2005, greenhouse gas emissions from waste management represented about 2 % of the total emissions in the European Union.
În 2005, emisiile de gaze cu efect de seră rezultate din gestionarea deşeurilor au reprezentat aproximativ 2% din emisiile totale la nivelul Uniunii Europene.
Net emissions of greenhouse gases from the management of municipal waste are projected to decline from a peak of around 55 million tonnes
Emisiile de metan, unul dintre cele şase gaze cu efect de seră controlate prin Protocolul de la Kyoto, sunt legate în mod special de agricultură (în mod deosebit de zootehnie) şi de operaţiunile de depozitare a
‑equivalents per year in the
În 2004, din cantitatea totală de deşeuri municipale din UE au fost depozitate 47% (a se vedea Figura 1).
‑equivalents by 2020
Acest procent este preconizat să scadă în continuare la aproximativ 35% până în 2020.
Emissions of methane, one of the six greenhouse gases controlled by the Kyoto Protocol, are especially linked to agriculture (particularly
Reciclarea şi alte operaţiuni de recuperare a materialelor sunt prevăzute să crească de la nivelul actual de 36%
These past and expected trends are in part the result of dedicated policies which aim to increase the recycling and recovery of packaging waste (e.g. 1994 Packaging Directive) and to divert biodegradable municipal waste away from landfill (e.g. 1999 Landfill Directive).
Aceste tendinţe trecute şi preconizate reprezintă parţial rezultatul politicilor specifice care au drept obiectiv creşterea gradului de reciclare şi de recuperare a deşeurilor de ambalaje (de exemplu Directiva privind ambalajele din 1994) şi devierea deşeurilor municipale biodegradabile de la depozitele de deşeuri (de exemplu Directiva privind depozitele de deşeuri din 1999).
Overall, a further reduction of the quantity of municipal waste going to landfill is projected, which reflects the efforts made at
În ansamblu, se preconizează o reducere mai mare a cantităţii de deşeuri municipale destinate depozitelor de deşeuri, ceea ce reflectă eforturile depuse la nivel naţional şi european, de realizare, printre altele, a obiectivelor stabilite în cel de‑al
01 improved management capacity does not keep up with the increasing waste quantities, net greenhouse gas emissions can be higher due to inefficient management.
01 de aproximativ 55 milioane de tone de CO
Further benefits from limiting or avoiding growth in waste volumes
‘80 la 10 milioane de tone
This is due to two separate developments.
‑echivalenţi până în 2020
On the one hand, waste quantities that enter management facilities are projected to continue to grow as waste generation per capita increases and waste collection is further improved.
Pe de altă parte, reciclarea şi incinerarea vor fi folosite din ce în ce mai mult.
This pushes direct emissions of greenhouse gases from the waste management sector up.
Aceasta reprezintă economii (sau reduce emisiile de gaze cu efect de seră) fapt care compensează emisiile directe.
Landfilling represents 60 % of the total in 2020, and recycling and incineration about 20 % each.
Reciclarea contribuie cu 75% la reducerea emisiilor totale până în 2020, iar incinerarea aproape cu 25%.
Overall, therefore, the projections show that better management of municipal waste will reduce greenhouse gas emissions in Europe, decoupling environmental pressures from economic growth as called for in the Sixth Environment Action Programme.
deşeurilor. Directiva privind depozitele de deşeuri a UE poate contribui la atingerea obiectivelor UE în ceea ce priveşte reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră, de exemplu prin recuperarea metanului şi devierea deşeurilor municipale biodegradabile de la depozitele de deşeuri.
Furthermore, with an expected further development of recycling and waste being increasingly used as a resource, the projections point towards achieving the long‑term goal of becoming a recycling society as stated in the Thematic Strategy on Prevention and Recycling.
O altă interfaţă dintre gestionarea deşeurilor şi politicile din domeniul schimbărilor climatice o reprezintă consumul de energie (care determină producerea de emisii de gaze cu efect de seră) în procesul colectării, tratării şi utilizării în producţie a deşeurilor.
While the projections show that net emissions of greenhouse gases will fall despite increasing volumes of waste, action to limit or avoid the projected growth in waste volumes will further reduce net greenhouse gas emissions from the waste management sector.
În ansamblu, previziunile indică, prin urmare, faptul că o mai bună gestionare a deşeurilor municipale va determina reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în Europa, decuplând presiunile asupra mediului de creşterea economică, aşa cum se prevede în cel de‑al şaselea Program de acţiune privind mediul.
The collection and transport of waste, closely linked to waste volumes, is estimated to account for less than 5 % of the direct greenhouse gas
Mai mult, cu o dezvoltare ulterioară continuă a reciclării şi creşterea gradului
The projections used in this study assume that waste management capacity grows to match demand. However, if investment in new and
Emisiile nete de gaze cu efect de seră rezultate din gestionarea deşeurilor municipale sunt prevăzute să scadă de la o valoare maximă
On the other hand, recycling and incineration will be increasingly used.
Aceasta se datorează la două dezvoltări separate. Pe de o parte, cantitatea de deşeuri care ajunge la unităţile de gestionare este prevăzută să crească în continuare pe măsură ce creşte producţia de deşeuri pe cap de locuitor şi se continuă îmbunătăţirea colectării deşeurilor.
This represents savings (or avoided greenhouse gas emissions) that offset direct emissions.
Aceasta determină creşterea emisiilor directe de gaze cu efect de seră din sectorul de gestionare a deşeurilor.
Recycling contributes 75 % of total avoided emissions by 2020 and incineration almost 25 %.
Depozitarea deşeurilor reprezintă 60% din total în 2020, iar reciclarea şi incinerarea, aproximativ câte 20% fiecare.
Trends and projections of greenhouse gas emissions from management of municipal waste in the European Union
Tendinţe şi previziuni privind emisiile de gaze cu efect de seră rezultate din gestionarea deşeurilor municipale în Uniunea Europeană
Avoided emissions
Emisii evitate
Net emissions
Emisii nete
‑E N otherwise increase significantly as volumes grow.
‑N continuă a deşeurilor — fapt ce reflectă modelele actuale de consum şi producţie, imposibil de susţinut — deoarece, pe termen lung, aceste modele pot depăşi îmbunătăţirile care au loc în sectorul gestionării deşeurilor.
The cost of collection and treatment of waste is particularly onerous, and generating waste is by definition a loss of resources.
de utilizare a deşeurilor ca resurse, previziunile se îndreaptă spre atingerea obiectivului pe termen lung de dezvoltare a unei societăţi bazată pe reciclare, aşa cum se menţionează în Strategia tematică UE privind prevenirea şi reciclarea.
emissions of the waste sector, primarily due to the short distances over which municipal waste is usually transported.
Însă, dacă investiţiile în capacităţi de gestionare noi şi mai performante nu ţin pasul cu cantitatea de deşeuri în creştere, emisiile nete de gaze cu efect de seră pot fi şi mai mari urmare unei gestionări ineficiente.
However, this figure represents 40 % of the net emissions in 2020.
Beneficii suplimentare urmare reducerii sau evitării creşterii volumului de deşeuri
Limiting waste volumes will also deliver other benefits such as reduced costs of waste management, and reduced air pollution (with particles and oxides of nitrogen) and noise related to the collection and transport of waste.
Reducerea volumului de deşeuri va aduce şi alte beneficii, precum costuri reduse pentru gestionarea deşeurilor, o reducere a poluării aerului (cu particule şi oxizi de azot) precum şi o poluare fonică redusă în legătură cu colectarea şi transportul deşeurilor.
In conclusion, Europe cannot become complacent with regard to the continuing growth in waste — reflecting our current unsustainable consumption and production patterns — as this in the long term may outweigh the improvements taking place in the waste management sector.
În timp ce previziunile indică faptul că emisiile nete de gaze cu efect de seră se vor reduce în ciuda creşterii volumului de deşeuri, acţiunile realizate pentru reducerea sau evitarea creşterii preconizate a volumului de deşeuri vor determina în continuare o reducere a emisiilor nete
EEA (2008), Supporting documents to EEA Briefing 2008/01, Better management of municipal waste will reduce greenhouse gas emissions, European Environment Agency, Copenhagen. http://reports. eea.europa.eu/index_ table?themeid=climate.
EEA (2008), Document justificativ pentru briefing‑ul EEA 2008/01 O mai bună manipulare a deşeurilor municipale va reduce emisiile de gaze cu efect de seră, Agenţia Europeană de Mediu, Copenhaga. http://reports.eea.europa.eu/ index_table?themeid=climate.
KEY ENVIRONMENTAL ISSUES FACING EUROPE
PROBLEME FUNDAMENTALE DE MEDIU CU CARE SE CONFRUNTĂ EUROPA
Cover design: © ZOB 2008Cover illustration: © ZOB 2008Illustrations: © ZOB 2008Layout: EEA
Realizare copertă: © ZOB 2008 Ilustraţii copertă: © ZOB 2008 Ilustraţii: © ZOB 2008 Design: AEM
Legal notice The contents of this publication do not necessarily reflect the official opinions of the European Commission or other institutions of the European Communities.
Notă legală Conţinutul acestei publicaţii nu reflectă neapărat opiniile oficiale ale Comisiei Europene sau ale altor instituţii din cadrul Comunităţilor Europene.
Neither the European Environment Agency nor any person or company acting on behalf of the Agency is responsible for the use that may be made of the information contained in this report.
Nici Agenţia Europeană de Mediu şi nici vreo persoană sau societate care acţionează în numele Agenţiei nu sunt responsabile pentru modul în care sunt folosite informaţiile cuprinse în acest raport.
All rights reserved No part of this publication may be reproduced in any form or by any means electronic or mechanical, including photocopying, recording or by any information storage retrieval system, without the permission in writing from the copyright holder.
Toate drepturile rezervate Nicio parte a acestei publicaţii nu poate fi reprodusă în nicio formă sau prin niciun mijloc electronic sau mecanic, inclusiv fotocopiere, înregistrare sau orice sistem de stocare a informaţiei, fără acordul scris al deţinătorului dreptului de autor.
For translation or reproduction rights please contact EEA (address information below).
Pentru drepturile de traducere sau reproducere vă rugăm să contactaţi AEM (informaţiile privind adresa sunt prezentate mai jos).
Information about the European Union is available on the Internet.
Informaţiile cu privire la Uniunea Europeană sunt puse la dispoziţie pe internet.
It can be accessed through the Europa server (www.europa.eu).
Acestea pot fi accesate prin serverul Europa (www.europa.eu).
Environmental production This publication is printed according to high environmental standards.
Producţie ecologică Această publicaţie este tipărită în conformitate cu cele mai înalte standarde ecologice.
— Quality Certificate: ISO 9001: 2000— EMAS Registration. Licence no.
Certificat de gestionare a mediului: ISO 14001 IQNet — The International Certification Network (Reţeaua internaţională de certificare) DS/EN ISO 14001:2004 Certificat de calitate: ISO 9001: 2000 Înregistrare EMAS.
541 176— FSC Certificate — registration code: SW — COC — 698
541 176 Certificat FSC — cod de înregistrare: SW — COC — 698
Paper— Woodfree matt fine paper, TCF— The Nordic Swan label
Hârtie fină, mată, fără conţinut de lemn, TCFEtichetă Nordic Swan
European Environment Agency Kongens Nytorv 61050 Copenhagen K Denmark Tel.: +45 33 36 71 00Fax: +45 33 36 71 99Web: eea.europa.eu Enquiries: eea.europa.eu/enquiries
Agenţia Europeană de Mediu Kongens Nytorv 6 1050 Copenhagen K Danemarca Tel.: +45 33 36 71 00 Fax: +45 33 36 71 99 Site web: eea.europa.eu Informaţii: eea.europa.eu/enquiries
What is Signals .....................................................................................................................4
Ce sunt Semnale de mediu? ....................................................................................................4
Climate change mitigation — Not just hot air .............................................................................6
Atenuarea schimbărilor climatice – Mai mult decât încălzire .........................................................6
Climate change adaptation — If the well runs dry ....................................................................10
Adaptarea la schimbările climatice – Dacă izvorul va seca .........................................................10
Biodiversity — Killer slugs and other aliens .............................................................................14
Biodiversitate – Limacşi ucigaşi şi alte specii străine .................................................................14
Air pollution — Every breath you take.....................................................................................18 .....................................................................................18
Poluarea aerului – Cu fiecare gură de aer inspirată ...................................................................18
Agriculture and environment — Taking CAP in hand ..................................................................22
Agricultura şi mediul – Să intervenim în problema PAC-ului .......................................................22
Marine — Fish out of water ...................................................................................................26
Mediul marin – Peştele pe uscat .............................................................................................26
Energy — If bioenergy goes boom .........................................................................................30
Energia – Dacă utilizarea bioenergiei creşte exploziv ................................................................30
Waste — Not in my back yard ...............................................................................................34
Problema deşeurilor – Nu in curtea mea .................................................................................34
4 / EEA SIGNALS 2009 / WHAT IS SIGNALS
4 / SEMNALE DE MEDIU AEM 2009 / CE SUNT SEMNALE DE MEDIU?
What is Signals a story-based approach to help us better communicate with this diverse group of people.The eight stories addressed are not exhaustive but have been selected on the basis of their relevance to the current environmental policy debate in Europe.
Semnale de mediu este publicată de Agenţia Europeană de Mediu (AEM) la începutul fiecărui an şi prezintă eseuri scurte despre subiecte de interes atât pentru publicul larg, cât şi pentru dezbaterile privind politica de mediu pentru anul următor.În parteneriat cu reţeaua noastră, monitorizăm starea mediului în cele 32 de state membre ale agenţiei.
They address priority issues of climate change, nature and biodiversity, the use of natural resources and health. Signals uses several approaches to tell its stories.
Lucrăm cu o cantitate imensă de date privind mediul, furnizate atât de cercetătorii care stau de exemplu în apă până la genunchi, cât şi prin imaginile de satelit primite din spaţiu.În centrul atenţiei noastre se află descoperirea, studierea şi înţelegerea şirului de „semnale” privind sănătatea şi diversitatea mediului în care trăim.
While each story has specific points to make, as a collection, they also illustrate the many inter-relations between seemingly unconnected issues.
Semnale de mediu respectă complexitatea ştiinţifică şi ţine cont de incertitudinile implicite prezente în toate problemele de care se ocupă.Publicul căruia ne adresăm este foarte larg, de la studenţi la oameni de ştiinţă, de la factori de decizie politică la fermieri şi mici întreprinzători.
We would appreciate your feedback on Signals.
Semnale de mediu va fi publicat în toate cele 26 de limbi ale AEM şi va urma o abordare bazată pe întâmplări pentru o mai bună comunicare cu acest grup divers de oameni.
Please submit your comments through the EEA public enquiry form: http://www.eea.europa.eu/enquiries. Remember to write 'Signals' in the subject field.
Cele opt eseuri prezentate nu au un caracter exhaustiv, însă au fost selectate pe baza relevanţei lor în ceea ce priveşte dezbaterile actuale privind politica de mediu din Europa.
Signals is published by the European Environment Agency (EEA) at the start of each year and provides snapshot stories on issues of interest both to the environmental policy debate and the wider public for the upcoming year.We monitor the environment across our 32 member countries in partnership with our network.
Acestea tratează probleme cu caracter prioritar privind schimbările climatice, natura şi biodiversitatea, utilizarea resurselor naturale şi sănătatea.Semnale de mediu utilizează mai multe abordări pentru a relata o întâmplare.
From researchers up to their knees in water to satellite imaging from space, we work with a huge amount of environmental data.
Fiecare întâmplare prezintă probleme specifice, însă, luate ca ansamblu, acestea ilustrează totodată numeroasele interrelaţii dintre problemele aparent fără nici o legătură între ele.
Finding, reading and understanding the range of ‘signals’ regarding the health and diversity of our environment is at the heart of what we do.
Apreciem orice reacţie legată de Semnale de mediu.
Signals respects the complexity of the underlying science and shows awareness of the uncertainties inherent in all of the issues we address.Our target audience is broad, ranging from students to scientists, policy-makers to farmers and small business people.
Vă rugăm să ne trimiteţi părerile dvs. sub forma unei anchete de interes public organizată de AEM: http://www.eea.europa.eu/enquiries.
Signals, which will be published in all 26 EEA languages, takes
Nu uitaţi să menţionaţi cuvântul „Signals” în câmpul „Subiect”.
In 2006 Lord Nicolas Stern put a price on the impacts of climate change.
În 2006, Lordul Nicolas Stern a cuantificat impactul schimbărilor climatice.
He estimated that the cost of climate change impacts could be massively reduced if emissions of greenhouse gases were cut immediately.
El a estimat că stoparea imediată a emisiilor de gaze cu efect de seră ar reduce semnificativ costurile impactului schimbărilor climatice.
Taking action now will be cheaper and more effective than actions later. The Stern analysis has spawned initiatives in other policy areas, most notably biodiversity and ecosystem services.
Dacă s-ar acţiona în acest moment, costurile ar fi mai reduse şi eficienţa mai mare, decât dacă s-ar acţiona mai târziu.Analiza Stern a stimulat iniţiative şi în alte domenii ale politicilor, îndeosebi în cel al biodiversităţii şi al serviciilor ecosistemice.
Initiatives like Stern have helped people to understand what is at stake if we continue our current consumption patterns.
Iniţiative ca cele ale domnului Stern au ajutat oamenii să înţeleagă care este miza dacă vom urma în continuare modelele de consum actuale.
Above all, we need to regain a sense of humility about the natural world because, as indigenous peoples have long understood, we must ultimately answer to nature.
Înainte de toate, trebuie să redobândim sentimentul de umilinţă faţă de mediul natural, pentru că – aşa cum popoarele indigene au înţeles de mult – în cele din urmă trebuie să răspundem în faţa naturii.
Nature has rules and limits of its own.
Natura îşi are regulile şi limitele proprii.