natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Another problem is the emergence of invasive species. Frogs and toads in parts ofthe new world are affected by fungal skin pathogens and some 70 species have been killed off as a result.
Profesorul Carlo Heip de la Institutul regal pentru cercetare marină din Olanda a confirmat, de asemenea, faptul că mediul marin se schimbă atât din cauza încălzirii climei, cât şi din cauza exploatării excesive.
There is clear evidence that ecosystems are changing and this is impacting on human well-being through deterioration of ecosystem services – and this has a cost.
Există dovezi clare că ecosistemele se schimbă şi că acest lucru are efecte asupra bunăstării umane prin deteriorarea serviciilor ecosistemice – iar acest lucru costă.
Desertification is destroying the livelihoods of millions ofpeople.
Deşertificarea distruge mijloacele de trai a milioane de oameni.
The decline of freshwater fisheries reduces the supply of an inexpensive source of protein in developing countries.
Declinul pescuitului în apele dulci reduce disponibilitatea unei surse ieftine de proteine în ţările în curs de dezvoltare.
Deteriorating water quality and sanitation adversely affects half the urban population in Africa, Asia, Latin America and the Caribbean.
Deteriorarea calităţii apei şi asanarea afectează negativ jumătate din populaţia urbană din Africa, Asia, America Latină şi Caraibe.
Professor Carlo Heip of the Royal Netherlands Institute for Sea Research also confirmed that the marine environment is changing both due to the warming climate and over-exploitation.
„În mediul marin asistăm în mod clar la o modificare a biodiversităţii, cu toate că foarte puţine specii marine dispar cu adevărat”, a spus acesta.„Creşterile de temperatură nu afectează decât straturile superioare de la suprafaţa oceanelor, iar speciile marine îşi pot schimba cu uşurinţă habitatele.”
Risk of extinctions
Riscul de dispariţie a speciilor
Chris Thomas of the University of York had no doubt that climate change is happening now.‘It killed many French people in 2003 during the heat wave,’he told the Green Week audience.
Chris Thomas de la Universitatea din York nu sa îndoit nicio clipă de faptul că schimbările climatice au loc chiar acum.„Au omorât mulţi francezi în 2003 în timpul valului de căldură”, a spus el publicului de la Săptămâna Verde.
There is credible evidence that more than 10% of species are at risk of extinction, hesaid, and this figure could possibly be closer to 25%. %.
El a subliniat faptul că specii din sud care se hrănesc cu plancton pătrund tot mai des în apele din nord.
He highlighted the growing penetration ofnorthern waters by plankton species from the south.
Numărul speciilor din Marea Nordului a crescut în ultimii 20 de ani, deşi compoziţia sa este acum diferită.
The number of species in the North Sea has increased over the past 20years though its composition is now different.
Acest lucru modifică structura lanţului alimentar din oceanele noastre şi ar putea avea un impact asupra productivităţii peştilor.
This is changing the composition of the food chain in our oceans and could have an impact on fish productivity.
Există dovezi credibile că peste 10% din specii sunt ameninţate cu dispariţia, a spus el, iar această cifră ar putea fi mai aproape de 25%. %.
While there is no‘smoking gun’of evidence of deteriorating biodiversity attributable to climate change, Wolfgang Cramer of the Potsdam Institute for Climate Impact Research noted that the effects of a warming climate can be seen everywhere, from changes in butterfly populations to the alcohol content of wines in Alsace.
Cu toate că nu există dovezi evidente care să pună deteriorarea biodiversităţii pe seama schimbărilor climatice, Wolfgand Cramer de la Institutul din Potsdam pentru cercetarea consecinţelor climatice a declarat că efectele încălzirii climei pot fi observate peste tot, de la modificările populaţiilor de fluturi la conţinutul de alcool al vinurilor din Alsacia.
For many species, adapting to climate change is not going to be easy.
Pentru multe specii, adaptarea la schimbările climatice nu va fi uşoară.
Some species are able to change their location but others cannot survive temperature increases.
Unele specii sunt capabile să-şi schimbe locaţia, dar altele nu pot supravieţui creşterii temperaturii.
Lizards for example have already seen four percent of their populations become extinct and this is expected to rise to 20% of species by 2080.
De exemplu, 4% din populaţiile de şopârle au dispărut deja şi ne aşteptăm ca această cifră să crească la 20% din specii până în 2080.
In the UK, research has shown that many species are relocating northwards.
În Regatul Unit, cercetările efectuate au arătat că multe specii se mută spre nord.
Some have moved as much as 75 miles during the past 25 years.
Unele sau deplasat chiar şi 120 de kilometri în ultimii 25 de ani.
Despite many uncertainties in the science, thebalance of evidence is so overwhelming through thousands of ‘little stories’that politicians must recognise the urgency, Cramer said.
În ciuda numeroaselor incertitudini din plan ştiinţific, greutatea dovezilor este atât de apă -sătoare prin miile de„povestioare”, încât politicienii trebuie să recunoască urgenţa problemei, a spus Cramer.
And there is no other way to tackle climate change but to reduce emissions and to maintain and restore thenatural carbon sinks.
Şi nu există nicio altă cale de combatere a schimbărilor climatice decât prin reducerea emisiilor şi menţinerea şi refacerea rezervoarelor de carbon naturale.
* Intergovernmental Panel on Climate Change.
* Grupul interguvernamental privind schimbările climatice.
TDeveloping green infrastructure
TDezvoltarea infrastructurii ecologice
Green infrastructure aims to protect and restore Europe’s rich natural heritage by reconnecting habitats that have been separated by intensive land use, transport routesand urban sprawl.
Infrastructura ecologică vizează protejarea şi refacerea bogatului patrimoniu natural al Europei prin reconectarea habitatelor care au fost fragmentate de exploatarea intensivă a terenurilor, rutele de transport şi expansiunea urbană.
Developing green infrastructure is one of Europe’s main contributions towards reversing biodiversity loss.
Dezvoltarea infrastructurii ecologice reprezintă una dintre principalele contribuţii ale Europei lainversarea pierderii biodiversităţii.
tation of green infrastructure – a tool which guarantees the best use of limited land, in cooperation with all relevant stakeholders.
care garantează utilizarea optimă a unui teren limitat, în cooperare cu toate părţile interesate relevante.
The European Commission is promoting exchanges of best practice as a basis for an EUstrategy on green infrastructure to be developed next year.
Comisia Europeană promovează schimburile de bune practici ca bază a unei strategii UE privind infrastructura ecologică, care urmează să fie dezvoltată anul viitor.
Green Week participants heard how national, regional and local projects can all add their own distinctive contribution.
Participanţilor la Săptămâna Verde li sa vorbit despre modul în care proiectele naţionale, regionale şi locale pot aduce propria lor contribuţie.
A European success story
O poveste europeană de succes
Alain Chabrolle, the region’s vice-president for health and environment, explained that the first priority was to map the large region’s many environmental features and ensure aconsistent approach throughout its highly varied landscape.
Alain Chabrolle, vicepreşedintele departamentului pentru sănătate şi mediu al regiunii, a explicat că principala prioritate a fost identificarea numeroaselor trăsături de mediu ale acestei vaste regiuni şi asigurarea unei abordări consecvente a întregului ei peisaj variat.
Hungary is making use of European and national funding to finance nature conservation. With help from the EU’s regional, agricultural and LIFE + funds, it is rehabilitating protected or Natura 2000 areas by restoring and reconnecting wetlands and forests.
Reţeaua Natura 2000 a fost instituită în 1992 în temeiul Directivei privind habitatele şi, împreună cu Directiva privind păsările, formează baza politicii europene în materie de natură şi biodiversitate.
The Natura 2000 Network was established in 1992 under the Habitats Directive and together with the Birds Directive forms the cornerstone of Europe’s nature and biodiversity policy.
Cu ajutor din partea fondurilor regionale, agricole şi LIFE+ ale UE, ea îşi reabilitează zonele protejate sau incluse în Natura 2000 prin refacerea şi reconectarea zonelor umede şi a pădurilor.
‘The whole issue of governance was essential in setting up blue and green structures and almost 100 local associations were involved in the planning.
„Întreaga chestiune a guvernanţei a fost esenţială pentru crearea unor structuri albastre şi verzi şi în planificare au fost implicate aproape 100 de asociaţii locale.
We tried to ensure no one was left out,’he explains.
Am încercat să ne asigurăm că nu omitem pe nimeni”, a explicat el.
Special efforts were also made to ensure town and country planners were fully aware of the project and the implications it had on their work.
Sau depus, de asemenea, eforturi deosebite pentru a asigura faptul că responsabilii cu urbanismul şi amenajarea teritoriului sunt pe deplin conştienţi de proiect şi de implicaţiile pe care acesta le are asupra activităţii lor.
The programme also involves the construction of fish paths, the development of ecological corridors, modifying power lines to minimise their threat to birds, and the creation of small tunnels under roads to enable protected species to move and spread to other habitats.
Programul implică, de asemenea, construirea de pasaje pentru peşti, dezvoltarea unor coridoare ecologice, modificarea liniilor electrice pentru a reduce la minim pericolele pentru păsări şi crearea de mici tuneluri sub drumuri pentru a permite speciilor protejate să se răspândească şi să se deplaseze către alte habitate.
Financing green infrastructure
Finanţarea infrastructurii ecologice
The aim of the Natura 2000 Network is to protect and manage vulnerable species and habitats within Europe, irrespective of national or political boundaries.
Scopul reţelei Natura 2000 este protejarea şi gestionarea speciilor şi habitatelor vulnerabile din Europa, indiferent de graniţele naţionale sau politice.
It is not a system of strict nature reserves where all human activities are excluded.
Ea nu reprezintă un sistem de rezervaţii naturale stricte din care sunt excluse orice activităţi umane.
While the network will certainly include nature reserves, most of the land is likely to continue to be privately owned and the emphasis is on ensuring that future management is sustainable, both ecologically and economically.
Reţeaua va include cu siguranţă rezervaţii naturale, dar cea mai mare parte a terenului probabil că va continua să fie în proprietate privată, iar accentul se va pune pe asigurarea unui management durabil inviitor, atât din punct de vedere ecologic, cât şi din punct de vedere economic.
Peter Carter, Associate Director at the European Investment Bank (EIB), said that the public purse could not finance all green infrastructure projects by itself.The private sector had to be persuaded to become involved since it has good ideas and finance.
Peter Carter, director asociat la Banca Europeană de Investiţii (BEI), a spus că buzunarul public nu poate finanţa singur toate proiectele de infrastructură ecologică. Sectorul privat trebuie convins să se implice, deoarece deţine idei bune şi finanţare.
For that to happen, better communication between bankers and environmentalists is essential, he said.
În acest sens, este esenţială o comunicare mai bună între bancheri şi activiştii de mediu, a spus acesta.
Eszter Kovács, an associate professor at Szent Itsván University, explained that the programme goes further than classical nature conservation projects.
Eszter Kovács, profesor asociat la Universitatea Szent István, a explicat că programul nu se limitează la proiectele clasice de conservare a naturii.
It combines top down and bottom up approaches and requires continuous adjustments to tailor tender specifications to the needs of potential beneficiaries.
El combină abordări de sus în jos şi de jos în sus şi necesită ajustări permanente pentru a adapta caietele de sarcini la nevoile beneficiarilor potenţiali.
The fact that a high level of co-funding is generally available makes the programme highly attractive for interested applicants.
Faptul că există un nivel ridicat de cofinanţare creşte foarte mult atractivitatea programului pentru solicitanţii interesaţi.
a powerful ally in helping to ensure the long-term survival of many of Europe's most valuable and threatened species.
Incluzând peste 25000 de situri care acoperă o suprafaţă de aproape 750000 de km2, Natura 2000 este un aliat puternic pentru asigurarea supravieţuirii pe termen lung a multora dintre speciile cele mai preţioase şi mai ameninţate din Europa.
In France, the Rhône-Alpes region is leading the way in establishing nature corridors to create a regional network of interconnected areas (trame verte et bleue).
În Franţa, regiunea Ron-Alpi este lider în crearea de coridoare naturale cu scopul de a realiza o reţea naţională de zone interconectate (trame verte et bleue).
The region's innovative choice was to use integrated spatial planning for preparing the implemen-
Alegerea inovatoare a regiunii a fost să utilizeze o amenajare a teritoriului integrată în vederea implementării infrastructurii ecologice – instrument
He pointed out that the EIB has commissioned research to try to put a value on nature.
El a subliniat că BEI a comandat studii pentru a încerca să ataşeze o valoare naturii.
The bank is working with financial intermediaries to give funding to SMEs with strong links to ecosystem services and is considering putting money into an ecosystem services fund for Latin America, he said.
Banca cooperează cu intermediari financiari pentru a finanţa IMM-urile care au legături puternice cu serviciile ecosistemice şi se gândeşte să investească într-un fond pentru servicii ecosistemice pentru America Latină, a mai declarat el.
Exhibition and side events
Expoziţia şi evenimente conexe
Commission and Agency unveil new tools to combat biodiversity loss
Comisia şi Agenţia dezvăluie mijloace noi de combatere apierderii biodiversităţii
Two new tools to step up efforts to combat biodiversity loss were unveiled at Green Week.
Două mijloace noi de intensificare a eforturilor de combatere a pierderii biodiversităţii au fost prezentate la Săptămâna Verde.
In parallel to the sessions and workshops, Green Week also featured a lively andcolour-ful exhibition area with more than 50stands.
Pe lângă sesiuni şi ateliere de lucru, Săptămâna Verde a inclus şi un spaţiu expoziţional plin de viaţă şi culoare cu peste 50 de standuri.
The conference attracted a wide range ofexhibitors and featured green business solutions, LIFE projects, NGOs, local and regional authorities, as well as European andinternational bodies.
Conferinţa a atras o gamă largă de expozanţi şi au fost prezentate soluţii de afaceri ecologice, proiecte LIFE, în prezenţa unor ONG-uri, autorităţi locale şi regionale, precum şi organisme europene şi internaţionale.
Promoting nature conservation through photography
Promovarea conservării naturii prin fotografie
BISE, the Biodiversity Information System for Europe, is a new web portal giving access to policy-relevant information about European biodiversity in a single location.
BISE, sistemul european de informaţii privind biodiversitatea, este un portal web nou care oferă acces la informaţii relevante din punct de vedere al politicilor, referitoare la biodiversitatea europeană, toate într-un singur loc.
As well as information about EU nature policy and legislation, there is a wealth of information about the state of the EU environment and ecosystems and the threats they face.
Pe lângă informaţii despre politica şi legislaţia europeană în domeniul naturii, există o gamă largă de informaţii despre starea mediului şi a ecosistemelor din UE şi ameninţările cu care se confruntă.
BISE also channels information about research in biodiversity, and provides access to information about the state of biodiversity reporting in Member States.http://www.biodiversity.europa.eu/ z e g or z Lesniewski / W
De asemenea, BISE vehiculează informaţii despre cercetarea în domeniul biodiversităţii şi oferă acces la informaţii despre raportările referitoare la biodiversitate efectuate de statele membre.http://www.biodiversity.europa.eu z e g o r z Lesniewski / W
One major attraction was the‘Wild Wonders of Europe’display, which offered a foretaste ofa photographic exhibition showcasing Europe’s biodiversity heritage that will be touring the continent.
O atracţie majoră a fost prezentarea „Minu-nile sălbatice ale Europei”, reprezentând o avanpremieră a unei expoziţiii fotografice pe tema patrimoniului Europei în materie de biodiversitate ce va face înconjurul continentului.
It represents the best work of 69 of Europe’s top nature photographers from125 photo shoots about nature and biodiversity in 48European countries.
Ea reuneşte cele mai bune lucrări a 69 dintre cei mai buni fotografi ai naturii din Europa, realizate în cadrul a 125 de şedinţe foto pe tema naturii şi a biodiversităţii în 48 de ţări europene.
The founder of Wild Wonders of Europe, theaward-winning photographer Staffan Widstrand, wants to use the power of photography to stir the world about natureand biodiversity.
Fondatorul Minunilor sălbatice ale Europei, fotograful laureat Staffan Widstrand, doreşte să utilizeze puterea fotografiei pentru a stârni interesul lumii faţă de natură şi biodiversitate.
Its aim is to promote biodiversity awareness and encourage people to get involved.
Proiectul reprezintă un efort de a prezenta patrimoniul natural al continentului european celor 700 de milioane de locuitori – şi restului lumii.
The European Environment Agency has also developed a 2010‘European biodiversity baseline’to be used by policy-makers.
De asemenea, Agenţia Europeană de Mediu a elaborat o„bază de referinţă europeană privind biodiversita-tea” 2010 pentru uzul factorilor de decizie politică.
The baseline offers a comprehensive snapshot of the current state of biodiversity.
Baza de referinţă oferă o imagine cuprinzătoare a stării actuale a biodiversităţii.
It will be used to monitor progress in halting biodiversity loss and will allow trends beyond 2010 to be clearly defined and measured.
Ea va fi utilizată pentru a monitoriza progresele în ceea ce priveşte oprirea pierderii biodiversităţii şi va permite definirea şi măsurarea cu claritate a tendinţelor dincolo de 2010.
Information on species and habitats will be organised into main ecosystem types (coastal, wetlands, grasslands, forests and so on), and, where appropriate data will be regularly updated to provide a clear historical record of progress and monitor trends in a dynamic way. http://www.eea.europa.eu/ themes/biodiversity/bise-2013- the-biodiversity-information
Informaţiile privind speciile şi habitatele vor fi organizate pe tipuri principale de ecosisteme (de coastă, din zone umede, de păşune ş.a.m.d.) şi, acolo unde va fi cazul, datele vor fi actualizate periodic pentru a oferi o imagine clară a evoluţiei şi pentru a monitoriza tendinţele în mod activ. http://www.eea.europa.eu/themes/ biodiversity/bise-2013-the- biodiversity-information
Quality of bathing water2006 bathing season
Calitatea apei pentru scăldat Sezonul 2006 pentru scăldat
Summary report
Raport de sinteză
Copies of this publication are available free-of-charge while stocks last from:
Această publicaţie este disponibilă gratuit în limita stocurilor la:
European Commission Directorate-General Environment Information Centre (BU9-0/11)B-1049 Bruxelles Fax: (32-2) 299 61 98 http://bookshop.eu/
Comisia Europeană Direcţia Generală Mediu Centrul de Informare (BU9-0/11)B-1049 Bruxelles Fax: (32-2) 299 61 98 http://bookshop.eu/
Freephone number (
Un număr unic gratuit (
) Certain mobile telephone operators do not allow access to 00 800 numbers or these calls may be billed.
) Unii operatori de telefonie mobilă nu permit accesul la numerele 00 800 sau pot factura aceste apeluri.
Cataloguing data can be found at the end of this publication.
O fişă bibliogracă figurează la sfârşitul lucrării.
Luxembourg: Oce for Ocial Publications of the European Communities, 2007
Luxemburg: Ociul pentru Publicaţii Ociale ale Comunităţilor Europene, 2007
© European Communities, 2007Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
© Comunităţile Europene, 2007Reproducerea textului este autorizată cu condiţia menţionării sursei
PRINTED ON RECYCLED PAPER THAT HAS BEEN AWARDED THE EU ECO-LABEL FOR GRAPHIC PAPER (HTTP://EC.EUROPA.EU/ENVIRONMENT/ECOLABEL)
IMPRIMAT PE HÂRTIE RECICLATĂ CĂREIA I S-A ACORDAT ETICHETA ECOLOGICĂ UE PENTRU HÂRTIE DE TIPAR (HTTP://EC.EUROPA.EU/ENVIRONMENT/ECOLABEL)
Subject of the report . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Obiectul raportului . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
What are the requirements under the Bathing Water Directive? ........................................
Cerinţele directivei privind calitatea apei pentru scăldat ............................................
Information for the public . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Informarea publicului . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Interpretation of cross tables . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Interpretarea tabelelor încrucişate .................................................................
European Union results . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Rezultate pentru Uniunea Europeană ..............................................................
Number of bathing areas recorded ................................................................
Numărul de zone pentru scăldat înregistrate .......................................................
Table 1: Results from start of monitoring to 2006 ...............................................
Tabelul 1: Rezultate de la începerea monitorizării până în anul 2006 ................................
Comments . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 5.3.1.
Observaţii . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 5.3.1.
General . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Generalităţi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Dierences between ‘old’ and ‘new’ Member States .................................................
Diferenţe între „vechile” şi „noile” state membre .....................................................
Analysis of the changes . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 5.5.1.
Analiza modicărilor . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 5.5.1.