natgillin/translations-raw huggingface dataset:
See ‘Assistance to drug users in prison’, p.¢37.See Tables HSR-1 and HSR-2 in the 2009 statistical bulletin.See Table HSR-3 in the 2010 statistical bulletin.
) A¡se vedea tabelele TDI-7, TDI-10, TDI-19 și TDI-21 din Buletinul statistic pentru 2010.
) See Tables TDI-7, TDI-10, TDI-19 and TDI-21 in the 2009 statistical bulletin.
Capitolul 2: Răspuns la problema drogurilor în Europa – o privire de ansamblu
Annual report 2010: the state of the drugs problem in Europe while in Ireland, Austria and Norway it is estimated at between one and three months.
Documentul „Reducerea riscurilor: dovezi, impact și provocări” a fost publicat în 2010 de OEDT.
Experts from five countries did not provide an estimate.
Ultima parte se referă la provocări și inovare, precum și la necesitatea integrării și adaptării intervenţiilor la nevoile sociale și individuale.
Almost all guidelines target treatment professionals (58) and service providers (52), and close to half of them target healthcare planners (25).
Aproape toate orientările vizează specialiștii implicaţi în tratamente (58) și furnizorii de servicii (52), și aproape jumătate dintre acestea vizează planificatorii de servicii de sănătate (25).
Portugal is the only country reporting guidelines targeting clients, while Denmark reports targeting policymakers.
Portugalia este singura ţară care raportează orientări care vizează pacienţii, în timp ce Danemarca raportează orientări care vizează factori de decizie politică.
Treatment professionals were involved in developing the guidelines in 17 countries, and other professionals in four countries.
Specialiștii implicaţi în tratamente au participat la elaborarea orientărilor în 17 ţări, și alţi specialiști în patru ţări.
Researchers also participated in nine countries, policymakers in three and clients in one.
De asemenea, au participat cercetători în nouă ţări, factori de decizie politică în trei și pacienţi într-o singură ţară.
More information regarding national treatment guidelines is provided on the EMCDDA’s ‘Best practice portal’.
Informaţii suplimentare referitoare la orientările naţionale privind tratamentele sunt disponibile pe portalul privind cele mai bune practici al OEDT.
Actions addressing the quality of drug treatment are currently being undertaken by most European countries. These actions include the development and implementation of guidelines, the adoption of national drug action plans which address treatment quality issues, quality certification and accreditation processes, and studies investigating quality differences between treatment centres or benchmarking them.
Reducerea riscurilor siguranţă, distribuirea de materiale pentru injecţii altele decât ace și seringi, promovarea utilizării prezervativului în rândul consumatorilor de droguri prin injectare, depistare și consiliere în ceea ce privește bolile infecţioase, tratament antiretroviral și vaccinare împotriva hepatitei virale.
Recent developments include the implementation of guidelines for treatment quality in six countries, while Cyprus, Turkey and Norway have recently published such guidelines.
Multe dintre aceste servicii sunt furnizate de agenţii cu acces necondiţionat.
Ten countries adopted new strategic documents, in some cases entailing accreditation systems.
Răspunsurile la reducerea riscurilor care vizează prevenirea deceselor induse de droguri sunt, totuși, rare¡(22), în pofida unei creșteri a¡gradului de conștientizare a¡necesităţii unor astfel de intervenţii.
Poland and Slovakia also introduced accreditation criteria for treatment centres, with Slovakia introducing ISO 9001 certification.
Noile iniţiative în acest domeniu includ avertizări sau alerte timpurii cu privire la substanţele asociate unor riscuri crescute¡(23).
Four countries — Estonia, Latvia, the Netherlands and Romania — are investigating heterogeneity in the quality of service across their treatment system.
De exemplu, toate unităţile cu acces necondiţionat din Republica Cehă au fost notificate în 2009 cu privire la o¡posibilă penetrare a¡fentanilului pe piaţa drogurilor locală.
The prevention and reduction of drugrelated harm is a¢public health objective in all Member States and in the EU drugs strategy¢(21).
Prevenirea și reducerea riscurilor legate de droguri este un obiectiv de sănătate publică în toate statele membre și în strategia UE în domeniul drogurilor¡(21).
Reviews of the scientific evidence of harm-reduction interventions, as well as studies showing the combined impact of these interventions, are now also available for service planning (EMCDDA, 2010a).
Reexaminări ale dovezilor știinţifice ale intervenţiilor pentru reducerea riscurilor, precum și studii care arată impactul combinat al acestor intervenţii sunt în prezent disponibile pentru planificarea serviciilor (OEDT, 2010a).
Among the main interventions in this field are opioid substitution treatment and needle and syringe exchange programmes, which target overdose deaths and the spread of infectious diseases.
Printre principalele intervenţii din acest domeniu se numără tratamentul de substituţie pentru opiacee și programele de schimb de ace și seringi care combat decesele prin supradoză și răspândirea bolilor infecţioase.
These measures are reported to be available in all countries except Turkey.
Aceste măsuri sunt raportate ca fiind disponibile în toate ţările, cu excepţia Turciei.
While considerable differences exist in the range and levels of service provision (see Chapters 6 and 7), the general European trend is one of growth and consolidation of harm-reduction measures.
Deși există diferenţe considerabile în gama de servicii și nivelul de furnizare a¡acestora (a se vedea capitolele 6 și 7), tendinţa generală europeană este de creștere și consolidare a¡măsurilor de reducere a¡riscurilor.
Most European countries provide a range of further healthcare and social services, including those that are recommended by the WHO, UNODC and UNAIDS (2009), as part of a ‘comprehensive package’ for HIV
Majoritatea ţărilor furnizează o¡gamă largă de servicii de sănătate și servicii sociale, inclusiv cele care sunt recomandate de OMS, ONUDC și ONU-SIDA (2009), ca parte a¡unui „pachet amplu” pentru prevenirea infectării cu HIV în rândul consumatorilor de droguri prin injectare.
This now includes a document on clinical governance in drug treatment (NTA, 2009) that addresses lines of responsibility and accountability, quality improvement, risk management policies and procedures to identify and remedy poor performance.
Intervenţiile furnizate de obicei depind de contextul naţional, însă includ evaluare și consiliere individuală cu privire la riscuri, informaţii specifice și educaţie referitoare la un consum în condiţii de mai mare
A study commissioned by the EMCDDA identified 60¢national treatment guidelines in 17 out of 22 reporting countries in Europe.
Ca urmare a¡evoluţiilor recente în tratamentul hepatitei C, majoritatea ţărilor își sporesc în prezent eforturile de prevenire, depistare și tratare a¡hepatitei în rândul consumatorilor de droguri, inclusiv al celor care beneficiază de tratament de substituţie.
The modalities most frequently covered by the guidelines are psychosocial treatment¢(29), opioid substitution treatment (28) and detoxification¢(22).
Printre exemplele recente se numără noul plan naţional privind hepatita din Franţa, un studiu-pilot de elaborare de recomandări pentru prevenirea VHC în Germania, și orientări referitoare la tratamentul hepatitei în Republica Cehă, Ţările de Jos și Regatul Unit.
Countries with high numbers of patients in opioid substitution treatment appear to be more likely to have developed treatment guidelines for each modality.
Studiile și campaniile de evaluare în penitenciare sunt de asemenea raportate de mai multe ţări, inclusiv Belgia, Franţa, Luxemburg și Ungaria.
The monograph provides a comprehensive overview of this field through 16 chapters authored by more than 50 European and international experts.
A¡se vedea caseta „Apariţia antraxului în rândul consumatorilor de heroină din Regatul Unit și Germania” din capitolul¡7.
Chapter 2: Responding to drug problems in Europe — an overview employment and to obtain or improve housing.
Raportul anual 2010: situaţia drogurilor în Europa șomeri, fie inactivi din punct de vedere economic¡(24).
Harm-reduction responses aimed at preventing drug¢induced deaths are, however, scarce¢(22), despite an increasing awareness of the need for such interventions. New initiatives in this field include early warnings or alerts about substances associated with higher risks¢(23).
Este posibil ca această situaţie să nu se îmbunătăţească în contextul situaţiei economice actuale, în care ratele din ce în ce mai mari ale șomajului sporesc concurenţa pe piaţa muncii¡(25).
Although there is no direct causal relationship between the more problematic forms of drug use and social exclusion, they are often associated.
Obiectivul răspunsurilor de reducere a¡riscurilor sa extins dincolo de epidemia HIV/SIDA, cuprinzând perspectiva mai largă a¡îndeplinirii nevoilor medicale și sociale ale consumatorilor problematici de droguri, în special ale celor care sunt excluși social.
Data show that homelessness affected 9¢% of clients entering outpatient drug treatment and about 13¢% of those entering inpatient treatment in¢2008.
Încorporarea¡reducerii riscurilor în răspunsul dat consumului de droguri a¡promovat, de asemenea, colectarea datelor referitoare la problema drogurilor.
About 40¢% of clients entering treatment in both settings had not completed their secondary education, while 47¢% of those entering outpatient and 71¢% of those entering inpatient treatment reported to be either unemployed or economically inactive¢(24).
Inventarele naţionale ale serviciilor și studiile privind calitatea serviciilor (Republica Cehă, Germania, Irlanda, Finlanda) și sondaje ale pacienţilor (Estonia, Lituania, Luxemburg, Ungaria) oferă o¡cunoaștere mai aprofundată a¡serviciilor și a¡nevoilor pacienţilor.
This may not improve under the current economic situation, where growing unemployment rates increase competition in the labour market¢(25).
Acestea facilitează, de asemenea, promovarea evaluării calităţii și a¡schimbului de bune practici, îmbunătăţirea materialelor și a¡tehnicilor de prevenire și elaborarea de noi intervenţii.
All reporting countries mention the availability of housing, education and employment programmes and services.
Toate ţările care au transmis rapoarte menţionează disponibilitatea programelor de locuinţe și a¡programelor și serviciilor de educaţie și de ocupare a¡forţei de muncă.
These are either targeted specifically at drug users or address the needs of socially excluded groups in general.
Acestea fie sunt destinate în special consumatorilor de droguri, fie abordează nevoile grupurilor excluse din punct de vedere social în general.
Ireland and Sweden are discussing the ‘housing first model’ for homeless individuals with mental health and substance problems.
Irlanda și Suedia discută cu privire la modelul „locuinţa în primul rând” pentru persoanele fără locuinţă cu probleme de sănătate mintală și care consumă droguri.
This model is often associated with integrated community treatment and social services and with case management.
Acest model este adeseori asociat serviciilor sociale și de tratament integrat în comunitate și gestionării de caz.
Access to accommodation is not contingent upon being sober and drug-free, as it normally is for this problematic group.
Accesul la locuinţă nu are drept condiţii un comportament serios și faptul de a¡nu consuma droguri, astfel cum se întâmplă cu acest grup problematic.
The housing first approach has shown positive outcomes for homeless people across a¢number of social and health variables, including substance use (Pleace, 2008).
Abordarea „locuinţa în primul rând” a¡dat rezultate pozitive pentru persoanele fără locuinţă printr-un număr de variabile de sănătate și sociale, inclusiv consumul de substanţe (Pleace, 2008).
The incorporation of harm reduction into the response to drugs has also advanced the collection of data on the drug problem.
Creșterea capacităţii de inserţie profesională și sporirea accesului la munca plătită joacă un rol important în reintegrarea socială a¡consumatorilor de droguri.
National inventories of services and studies of service quality (Czech Republic, Germany, Ireland, Finland) and client surveys (Estonia, Lithuania, Luxembourg, Hungary) provide a better insight into service provision and users’ needs.
Ţări precum Germania, Italia, Austria, Portugalia și Regatul Unit au prioritizat din ce în ce mai mult aspectele legate de locul de muncă ale procesului de recuperare prin iniţiative noi și au sporit alocarea de fonduri.
It also helps to promote quality assessment and exchange of best practice, to improve prevention materials and techniques and to develop new interventions.
Aplicarea legislaţiei în domeniul drogurilor și infracţiunile la regimul drogurilor
Improving employability and access to paid work plays an important role in the social reintegration of drug users.
Reintegrarea socială este recunoscută drept o¡componentă esenţială a¡strategiilor cuprinzătoare în domeniul drogurilor.
Countries such as Germany, Italy, Austria, Portugal and the United Kingdom have increasingly prioritised employment-related aspects of the recovery process through new initiatives and increased funding allocations.
Aceasta poate fi pusă în aplicare în orice etapă a¡consumului de droguri și în diferite situaţii, și include consolidarea capacităţilor, îmbunătăţirea aptitudinilor sociale, măsuri de facilitare și promovare a¡ocupării forţei de muncă și de obţinere sau îmbunătăţire a¡locuinţelor.
Drug law enforcement and drug law offences
În general, rezultatele măsurilor de reintegrare socială depind de eficienţa colaborării dintre instituţiile de îngrijire medicală și sociale.
Social reintegration is recognised as an essential component of comprehensive drug strategies.
Deși nu există o¡relaţie cauzală între formele mai problematice ale consumului de droguri și excluderea socială, cele două sunt adesea asociate.
It can be implemented at any stage of drug use and in different settings, and includes capacity building, improvement of social skills and measures to facilitate and promote
Datele indică faptul că pierderea locuinţei afecta 9¡% din pacienţii care au început tratamentul pentru consumul de droguri în centrele ambulatorii și aproximativ 13¡% din cei care au început tratament cu spitalizare în 2008.
Drug law enforcement is an important component of national and EU drug policies and includes a wide range
Aplicarea legislaţiei în domeniul drogurilor reprezintă o¡componentă importantă a¡politicilor naţionale și europene privind drogurile și cuprinde o¡gamă largă de intervenţii realizate în special de poliţie și de alte instituţii poliţienești (de exemplu, vama).
22) See Table HSR-8 in the 2010 statistical bulletin.
) A¡se vedea tabelele TDI-12, TDI-13 și TDI-15 din Buletinul statistic pentru 2010.)
23) See the box ‘Anthrax outbreak among heroin users in the United Kingdom and Germany’ in Chapter 7.24) See Tables TDI-12, TDI-13 and TDI-15 in the 2010 statistical bulletin.25) See the box ‘Economic recession and drug problems’ in Chapter 1.
A¡se vedea caseta „Recesiunea economică și problemele legate de consumul de droguri” din capitolul¡1.
Annual report 2010: the state of the drugs problem in Europe of interventions that are mainly implemented by police and police-like institutions (e.g. customs).
Capitolul 2: Răspuns la problema drogurilor în Europa – o privire de ansamblu
In 2010, Europol opened an ‘analysis work file’ on cannabis¢(26).
În 2010, Europol a¡deschis un „fișier de lucru pentru analiză” privind canabisul¡(26).
The project includes a component on cannabis cultivation, which is intended to enhance the sharing of intelligence within the European Union regarding the involvement of organised crime in cannabis production.
Proiectul cuprinde o¡componentă privind cultivarea canabisului, destinată îmbunătăţirii comunicării reciproce de informaţii în Uniunea Europeană privind implicarea crimei organizate în producţia de canabis.
This follows the reporting by the national law enforcement agencies of at least seven countries that criminal organisations were involved in commercial cannabis cultivation, an activity that apparently can be very lucrative¢(27
Aceasta se bazează pe raportarea de către agenţiile de aplicare a¡legislaţiei în domeniul drogurilor din cel puţin șapte ţări a¡faptului că au fost implicate organizaţii criminale în cultivarea canabisului în scop comercial, o¡activitate care se pare că poate fi extrem de profitabilă¡(27).
These strategies include measures such as raising awareness among the general population and some key sectors (e.g.¢electricity suppliers, hardware shops) to encourage them to report cannabis plantations to the police.
precum creșterea gradului de conștientizare în rândul populaţiei generale și în unele sectoare-cheie (de exemplu, furnizorii de electricitate, magazinele de echipamente hardware) pentru a¡încuraja raportarea la poliţie a¡plantaţiilor de canabis.
In addition, partnerships are established between law enforcement and electricity suppliers, housing authorities, insurance companies and other sectors interested in fighting commercial plantations.
De asemenea, sau încheiat parteneriate între cei care asigură aplicarea legislaţiei și furnizorii de electricitate, serviciile din domeniul imobiliar, societăţile de asigurări și alte sectoare interesate de combaterea plantaţiilor de canabis în scopuri comerciale.
Steps are also taken to improve police efficiency.
Se iau măsuri și în vederea sporirii eficienţei politicilor.
In the Netherlands, for example, an ‘organised cannabis cultivation taskforce’ was established in July 2008 to coordinate existing efforts by police, local governments, magistrates and the tax office.
În Ţările de Jos, de exemplu, în iulie 2008, a¡fost instituit un „grup operativ pentru combaterea cultivării organizate a¡canabisului” în vederea coordonării eforturilor existente depuse de poliţie, de autorităţile locale, de magistraţi și de administraţia fiscală.
Police forces can now be equipped with detection technology generally used by the military, including infrared cameras for thermal imaging, and conduct larger operations to destroy plantations and arrest suspects, such as ‘Operation Mazurka’ in Northern Ireland, which resulted in 101 arrests in 2008.
Forţele de poliţie pot fi dotate în prezent cu tehnologie de detecţie utilizată în general de forţele militare, inclusiv camere cu infraroșu pentru imagine termică, și să desfășoare operaţiuni mai ample de distrugere a¡plantaţiilor și arestare a¡suspecţilor, precum „Operaţiunea Mazurka” din Irlanda de Nord, care a¡condus la 101 arestări în 2008.
Measures targeting cannabis cultivation have also been reported in other countries.
Este dificil să se estimeze sfera de întindere a¡cultivării ilegale a¡canabisului în Europa, deoarece sunt disponibile extrem de puţine date privind numărul cultivatorilor și dimensiunea plantaţiilor ilegale de canabis.
For example, a major operation against ‘cannabis factories’ was conducted in 2008 in Ireland, while in Germany the federal criminal police (Bundeskriminalamt) set up a special unit to report on cannabis offences throughout the country.
Studiile calitative și datele capturilor (a se vedea capitolul¡3) sugerează că este posibil ca producţia domestică să fi sporit considerabil din anii¡’90, în special în Europa de Vest.
It is difficult to estimate the scope of illicit cannabis cultivation in Europe, as data are very limited on the number of growers and on the size of plantations.
Studiile calitative arată că motivele cultivatorilor merg de la cultivarea unui număr redus de plante pentru consum personal până la producerea unui număr de mai multe mii de plante în scopuri comerciale.
Qualitative studies and seizure data (see Chapter 3) suggest that domestic production might have increased substantially since the 1990s, especially in western Europe.
Măsuri care vizează cultivarea canabisului au fost raportate și în alte ţări.
Qualitative studies show that the motivations of growers range from cultivating a few plants for personal use to producing several thousand plants for commercial purposes.
De exemplu, o¡operaţiune majoră împotriva „fabricilor de canabis” sa desfășurat în 2008 în Irlanda, în timp ce în Germania, poliţia judiciară federală (Bundeskriminalamt) a¡creat o¡unitate specială de raportare cu privire la infracţiunile legate de consumul de canabis de pe întreg teritoriul ţării.
Initial reports on drug law offences, mainly from the police, are the only data on drugrelated crime routinely available in Europe¢(28).
Cultivarea canabisului în scopuri comerciale, în special în spaţii închise de dimensiuni mari, a¡fost raportată drept cauzatoare de probleme de siguranţă publică și de infracţionalitate în Belgia, Germania, Ţările de Jos și Regatul Unit.
These data usually refer to offences related to drug use (use and possession for use) or drug supply (production, trafficking and dealing), although other types of offences may be reported (e.g.¢related to drug precursors) in some countries.
Sa raportat că organizaţiile criminale din Regatul Unit exploatează tinerii imigranţi ilegali din Asia.
Commercial cannabis cultivation, especially in large indoor plantations, has been reported to pose crime and public safety problems in Belgium, Germany, the Netherlands and the United Kingdom.
De asemenea, crearea de plantaţii comerciale în interiorul clădirilor determină adesea transformarea incintei, ceea ce poate deteriora proprietatea.
Criminal organisations in the United Kingdom are reported to exploit young illegal immigrants from Asia.
Un alt risc adus proprietăţii și siguranţei este asociat consumului masiv de energie electrică pentru a¡furniza lumină artificială plantelor de canabis cultivate în spaţii închise.
Furthermore, the setting up of commercial plantations inside buildings often entails converting the premises, which may damage the property.
Sa raportat că metode nesigure de ocolire a¡contoarelor de energie electrică¡– pentru a¡evita plata sau suspiciunile¡– sau instalaţii electrice necorespunzătoare au provocat incendii în plantaţiile în spaţii închise.
A further risk to property and safety is related to the heavy consumption of electricity to provide artificial light to cannabis plants grown indoors.
Rapoartele iniţiale privind infracţiunile la regimul drogurilor, în principal din partea poliţiei, sunt singurele date de rutină disponibile în Europa cu privire la criminalitatea legată de droguri¡(28).
Unsafe methods to bypass electricity meters¢— to avoid payment or raising suspicion¢— or ill-adapted wiring systems are reported to have caused fires in indoor plantations.
De obicei, aceste date se referă la infracţiuni având legătură cu consumul (consum și deţinere în vederea consumului) sau cu furnizarea de droguri (producţie, trafic și vânzare de droguri), deși în unele ţări pot fi raportate și alte tipuri de infracţiuni (de exemplu, în legătură cu precursorii de droguri).
Cannabis cultivation is addressed within existing law enforcement frameworks against drugs and organised crime, but some European countries have recently
Cultivarea canabisului este abordată în cadrele existente de aplicare a¡legii în vederea combaterii drogurilor și crimei organizate, însă unele ţări europene au elaborat recent strategii specifice în acest domeniu.
Data on drug law offences are a direct indicator of law enforcement activity, since they refer to consensual crimes which usually go unreported by potential victims.
Datele cu privire la infracţiunile la regimul drogurilor sunt un indicator direct al activităţii de aplicare a¡legii, deoarece se referă la infracţiuni consensuale care rămân de obicei neraportate de potenţialele victime.
They are often viewed as indirect indicators of drug use and drug trafficking, although they include only those activities that have come to the attention of law enforcement. They are also likely to reflect national differences in legislation, priorities and resources.
Acestea sunt considerate adesea indicatori indirecţi ai consumului de droguri și ai traficului de droguri, deși includ doar acele activităţi care au atras atenţia instituţiilor de aplicare a¡legii.