natgillin/translations-raw huggingface dataset:
All this involves a bird’s eye view of spatial planning – a mapping out of what should take place where.
Aceasta vizează, de asemenea, efectuarea unei evaluări formale a siguranţei pentru regiunea Mării Baltice pentru a obţine o imagine clară a acestui aspect.
Clean shipping
Amenajarea spaţiului maritim
Support for the development of the strategy comes from various quarters with numerous organisations, such as NGOs, those representing business and employee groups and public authorities, having an active interest in the region.
Sprijinul pentru dezvoltarea strategiei vine din partea unor grupuri diferite din care fac parte numeroase organizaţii, cum ar fi ONG-urile, organizaţiile care reprezintă grupurile de afaceri şi de angajaţi şi autorităţile publice, interesate în mod direct de regiune.
The Strategy for the Baltic Sea Region is seen as an innovative approach to an area with its share of both problems and potential.
Strategia pentru regiunea Mării Baltice este văzută ca o abordare inovatoare a unei zone, luând în considerare atât problemele, cât şi potenţialul acesteia.
It has the potential to bring together both an understanding of the way each priority needs to be addressed in view of how it interlinks with others and the fact that this is best done at regional level.
Strategia are capacitatea de a reuni atât înţelegerea modului în care trebuie abordată fiecare prioritate, ţinând cont de legăturile pe care aceasta le are cu alte priorităţi, cât şi faptul că acest lucru se realizează cel mai bine la nivel regional.
Although maritime transport accounts for over 90% of European trade and is a clean way of getting products from a to b if one considers emissions per tonnes of cargo, a look at the overall environmental impact caused by waste water, industrial cleaning agents and the effect on air quality indicates that the maritime transport industry needs to clean up its act.
Atât de multe solicitări într-un spaţiu atât de mic: se pare că toată lumea are pretenţii asupra mării. Dacă se dorește respectarea obligaţiilor faţă de mediu și protejarea speciilor și a proceselor și serviciilor ecologice vitale, pe măsură ce economia crește, atunci oamenii trebuie să știe ce zone trebuie protejate, pe care să le rezerve pentru turbinele eoliene, pe care pentru căile navigabile și așa mai departe.
So the issue of clean shipping is welcomed as an umbrella for a range of measures including the use of shore-side electricity at all major Baltic ports.
Toate acestea implică o vedere generală asupra amenajării spaţiului maritim – o cartografiere a ceea ce trebuie făcut într-un anumit loc.
At the Directorate-General for Maritime Affairs and Fisheries, the emphasis is on the development of sustainable maritime activities within and outside EU waters.
La Direcţia Generală Afaceri Maritime și Pescuit se pune accent pe dezvoltarea durabilă a activităţilor maritime atât în interiorul, cât și în afara apelor comunitare.
The Integrated Maritime Policy, launched in 2007, neatly dovetails with the Strategy for the Baltic Sea Region as both recognise the importance of place when putting forward policies and the knock-on effect one factor has on another.
Politicamaritimă integrată, lansată în 2007, se îmbină în mod vizibil cu Strategia pentru regiunea Mării Baltice, întrucât amândouă recunosc importanţa zonei atunci când prezintă politici, precum și efectul pe care un factor îl are asupra altuia.
Sustainable fisheries
Activităţi de pescuit durabile
There is no question that stocks are still a matter for concern, although some are recovering.
Fără îndoială, stocurile de pești reprezintă în continuare o problemă care suscită îngrijorare, deși unele dintre acestea sunt pe cale de a se reface.
Increased cooperation among the countries around the Baltic is needed to deal with the failures of the common fisheries policy as it now stands, and to show the way forward as the policy is reformed.
Este necesară intensificarea cooperării între ţările riverane Mării Baltice pentru a contracara neajunsurile politicii comune în domeniul pescuitului în forma în care se prezintă azi și pentru a indica calea care trebuie urmată pe măsură ce politica este reformată.
The understanding that areas such as tourism or offshore energy generation cannot be dealt with as distinct elements is particularly important for the Baltic Sea which has a concentration of marine activity: a busy international shipping lane, a fragile ecosystem, the site of energy resources and the impact of pollutants are just a few of the elements inextricably intertwined.
Știind că există o dimensiune maritimă pentru multe din aspectele evidenţiate în strategia din regiune, afacerile maritime și pescuitul se află fără rezerve în spatele ideii unei strategii ample, care prezintă cinci domenii-cheie asupra cărora ne îndreptăm atenţia în mod special.
Europe’s maritime industries are doing well and there is potential growth in the sector.
Industriile maritime europene merg bine şi există un potenţial de creştere al sectorului.
By grouping together and networking, clusters of industries can do even better.
Prin gruparea şi legarea lor în reţea, grupările industriale pot înregistra performanţe şi mai bune.
This is particularly important in the Baltic where markets are small and there is a mix of different activities.
Acest aspect este deosebit de important pentru Marea Baltică, unde pieţele sunt mici şi există o gamă variată de activităţi.
Strengthening these clusters will benefit the economy of the region and have positive, indirect effects for the EU as a whole.
Consolidarea acestor grupări va aduce beneficii economiei din regiune şi va avea efecte pozitive indirecte asupra UE în întregul ei.
Fifteen percent of the world’s cargo is transported on the Baltic and this is set to double by 2015. Freight includes hazardous material such as oil, so safety needs to be high on the agenda.
Cincisprezece la sută din bunurile transportate în întreaga lume tranzitează Marea Baltică și se preconizează că acest volum se va dubla până în 2015.
Maritime surveillance is also important for fisheries, border and customs control, and crime prevention.
Printre mărfuri se numără materiale periculoase precum petrolul, astfel încât siguranţa trebuie să constituie o prioritate.
The Directorate is ready to fund a pilot project providing support to crossborder cooperation and to the exchange of information between maritime surveillance systems.
Supravegherea maritimă este importantă și pentru pescuit, controlul la graniţe și controlul vamal și prevenirea activităţilor infracţionale.
It also wants to see a formal safety
Direcţia este pregătită să
The European Economic and Social Committee (EESC) represents interest groups such as NGOs, employers’ organisations and groups representing workers, giving them a voice with which to address the larger EU institutions.
Comitetul Economic şi Social European (CESE) reprezintă grupuri de interese precum ONG-urile, organizaţiile de angajatori şi grupurile reprezentative ale lucrătorilor, şi este purtătorul lor de cuvânt în faţa instituţiilor europene mai mari.
Their main focus for the region, with an acceptance that the environment is a high priority, is the Baltic’s future prosperity.
Principala lor prioritate în regiune, dacă e să acceptăm că mediul este o prioritate foarte mare, este prosperitatea viitoare a Mării Baltice.
But the group flags a warning: when managing the sea it is vital to accept one cannot demand more from the sea than it can supply sustainably.
Dar grupul avertizează că atunci când vine vorba despre gestionarea mării, este esenţial să înţelegem că nu putem cere mării mai mult decât aceasta poate oferi în mod durabil.
Previously the environmental impact of each sector was considered separately.
Anterior, impactul asupra mediului al fiecărui sector era analizat separat.
The WWF points out that this approach misses the big picture – that all the activities and impacts collectively need to be measured and action carried out with the understanding that each sector must be integrated into a wider picture.
WWF subliniază că această abordare nu reflectă esenţialul – faptul că trebuie evaluate toate activităţile şi impacturile în mod colectiv, iar măsurile luate trebuie să ţină seama de faptul că fiecare sector trebuie analizat dintr-o perspectivă mai largă.
This leads to what the group feels should be a key action, maritime spatial planning, which will help illustrate how all users are, and should be, using the sea simultaneously based on the capacity and limits of the ecosystem.
Aceasta ne duce la ceea ce grupul înţelege prin măsură esenţială, şi anume amenajarea spaţiului maritim, care va contribui la ilustrarea modului în care toţi utilizatorii folosesc şi ar trebui să folosească marea în mod simultan, respectând capacitatea şi limitele ecosistemului.
Barriers holding the region back need to be removed – the nine countries around the sea use eight different currencies; red tape such as requirements for licences block the free movement of workers and provision of services; universities and research organisations across the region could benefit from closer collaboration.
Barierele care stau în calea dezvoltării regiunii trebuie înlăturate – cele nouă ţări riverane folosesc opt monede diferite; birocraţia sub forma cerinţelor privind licenţele împiedică libera circulaţie a lucrătorilor şi serviciilor; universităţile şi centrele de cercetare din regiune ar putea înregistra beneficii mai mari de pe urma unei colaborări mai strânse.
The Services Directive, which works for a level playing field for businesses operating across borders, should be in place throughout the EU by the end of 2009 and the EESC feels its thorough implementation is instrumental to the region’s prosperity.
Directiva privind serviciile, care caută să instaureze un mediu concurenţial echitabil pentru întreprinderile care operează dincolo de graniţe, ar trebui să se aplice pe întreg teritoriul UE până la sfârşitul lui 2009, iar CESE consideră că punerea în aplicare temeinică a acesteia este indispensabilă pentru prosperitatea regiunii.
The Committee welcomes the strategy’s support for the reduction of red tape and the emphasis it places on greater connections between research bodies.
Comitetul salută sprijinul pe care strategia îl oferă în vederea reducerii birocraţiei şi accentul pe care aceasta îl pune pe intensificarea colaborării dintre centrele de cercetare.
But there is a worry at the EESC that the strategy comes with no extra funding.
Există însă temerea în cadrul CESE că strategia nu este însoţită de o finanţare suplimentară.
Regional funds set aside for the Baltic’s priorities are extensive, but need to be met proportionately by financing from national governments.
Fondurile regionale rezervate pentru priorităţile regiunii baltice sunt mari, dar trebuie finanţate de către guvernele naţionale în mod proporţional.
The Committee fears that the countries which most need EU investment will not be able to pay their share.
Comitetul şi-a exprimat temerea că ţările care au cel mai mult nevoie de investiţiile europene nu vor putea să plătească partea lor de contribuţie.
One of the major threats to the Baltic Sea is eutrophication – excess nutrients from agriculture and untreated sewage flowing into the water, causing algal blooms which strip the water of oxygen and kill the species in the area.
Una dintre marile ameninţări la adresa Mării Baltice o constituie eutrofizarea – îmbogăţirea excesivă cu substanţe nutritive provenite din agricultură şi apele uzate netratate deversate în mare, care duce la dezvoltarea algelor şi diminuarea cantităţii de oxigen din ape, iar în final la distrugerea faunei acvatice.
The World Wide Fund for Nature (WWF) believes an integrated approach to managing the sea and its human uses is the only way ahead.
Fondul Mondial pentru Natură (WWF) consideră că singura cale în viitor este o abordare integrată a gestionării mării şi a utilizării acesteia de către oameni.
The problem of eutrophication lands on the desk of ministers for the environment and yet the root cause is mainly agriculture – just one example of how ministries and levels of government need to work together.
Problema eutrofizării a poposit pe birourile miniştrilor mediului, şi totuşi cauza principală o reprezintă agricultura – iată un simplu motiv pentru care miniştrii şi alţi actori guvernamentali trebuie să colaboreze.
The WWF welcomes the emphasis both the Strategy for the Baltic Sea and the Integrated Maritime Policy place on getting sectors to work together.
WWF salută importanţa pe care atât Strategia pentru regiunea Mării Baltice, cât şi politica maritimă integrată o acordă încurajării sectoarelor în sensul cooperării.
From submarine cables to tourism, the WWF identifies a large variety of different sectors all of which want to use the sea.
De la cablurile submarine la turism, WWF identifică o largă varietate de sectoare diferite care toate doresc să exploateze marea.
Each of these is controlled at various levels – national, regional, EU or global.
Fiecare dintre acestea este controlat la diferite niveluri – naţional, regional, al UE sau global.
No one organisation has the mandate to manage the whole picture and the pressure on the sea is ever increasing.
Nu există o organizaţie unică care să deţină mandatul gestionării tuturor sectoarelor, iar presiunea asupra mării creşte tot mai mult.
So the strategy’s understanding that the Baltic Sea is a regional issue and that each priority is interlinked with the next, is embraced by the WWF.
Astfel, WWF împărtăşeşte punctul de vedere al strategiei conform căruia Marea Baltică este o chestiune regională şi fiecare prioritate are legătură cu următoarea.
European Commission links:
Site-uri ale Comisiei Europene:
Swansea University Centre for NanoHealth http://www.swan.ac.uk/nanohealth/
Centrul pentru Nanosănătate al Universităţii Swanseahttp://www.swan.ac.uk/nanohealth/
EU Strategy for the Baltic Sea Regionhttp://ec.europa.eu/regional_policy/cooperation/baltic/index_en.htm
Strategia UE pentru regiunea Mării Balticehttp://ec.europa.eu/regional_policy/cooperation/baltic/index_en.htm
“Territorial Cohesion under the Looking Glass” author: Prof Andreas Faludi (European Commission - Regional Policy – Inforegio http://ec.europa.eu/regional_policy/consultation/terco/pdf/lookingglass.pdf
„Coeziunea teritorială sub lupă”, autor: Prof. Andreas Faludi (Comisia Europeană – Politica regională – Inforegio http://ec.europa.eu/regional_policy/consultation/terco/pdf/lookingglass.pdf
Other useful links:
Alte site-uri utile:
European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI) for crossborder cooperation with Russiahttp://ec.europa.eu/europeaid/where/neighbourhood/index_en.htm
Instrumentul european de vecinătate şi parteneriat (IEVP) pentru cooperare transfrontalieră cu Rusiahttp://ec.europa.eu/europeaid/where/neighbourhood/index_en.htm
Actors in the Baltic Sea Regionhttp://ec.europa.eu/regional_policy/cooperation/baltic/pdf/websites.pdf
Actori din regiunea Mării Balticehttp://ec.europa.eu/regional_policy/cooperation/baltic/pdf/websites.pdf
Directorate General for Maritime Affairs and Fisherieshttp://ec.europa.eu/dgs/fisheries/index_en.htm
Direcţia Generală Afaceri Maritime şi Pescuithttp://ec.europa.eu/dgs/fisheries/index_ro.htm
Baltic Environmental Atlas (interactive)http://maps.grida.no/baltic/
Atlas de mediu pentru regiunea Mării Baltice (interactiv)http://maps.grida.no/baltic/
Links to projects/organisations mentioned in this issue:
Site-uri ale proiectelor/organizaţiilor menţionate în acest număr:
Council of the Baltic Sea Stateshttp://www.cbss.st/
Consiliul Statelor de la Marea Balticăhttp://www.cbss.st/
Link to key websites for the next issue:
Principalele site-uri internet pentru numărul următor:
European Economic and Social Committeehttp://eesc.europa.eu/
Comitetul Economic şi Social Europeanhttp://eesc.europa.eu/
World Wide Fund for Naturehttp://www.wwf.org/
Fondul Mondial pentru Naturăhttp://www.wwf.org/
TERRITORIAL COHESION WHERE THE CONCEPT SPRINGS FROM
COEZIUNEA TERITORIALĂ ORIGINEA CONCEPTULUI
Building on the initial interest
Dezvoltare pe baza interesului iniţial
Panorama considers issues of interest regarding Regional Policy.
Panorama analizează aspecte de interes legate de politica regională.
In this edition we outline a recent paper written by Andreas Faludi, Professor of Spatial Policy Systems in Europe at Delft University of Technology, on the history of Territorial Cohesion.
În această ediţie, ne oprim asupra unei lucrări recente privind istoria coeziunii teritoriale, scrise de Andreas Faludi, Profesor de Sisteme ale politicii de spaţiu în Europa la Universitatea Tehnologică din Delft.
In 1949 the Council of Europe was established.
În 1949, a fost creat Consiliul Europei.
Pointing to over-concentration of population and regional disparities, it passed a resolution stating ‘harmonious geographical development’ was a task for European institutions, and in 1968 a working party published a paper called ‘Regional planning, a European problem’.
Arătând cu degetul spre o supraconcentrare a populaţiei și diferenţele regionale, acesta a adoptat o rezoluţie în care declara că „dezvoltarea geografică armonioasă” se află în sarcina instituţiilor europene, iar în 1968 un grup de lucru a publicat un document intitulat “Amenajarea regională, o problemă europeană”.
Territorial Cohesion – a goal worth pursuing
Coeziunea teritorială – un obiectiv care merită urmărit
With the establishment of a framework of goals and themes, the Community found itself with a real Spatial Planning/Territorial Cohesion programme which then provoked the question, “How does this fit in with other Community policies?” A question which still stimulates debate today.
Prin crearea unui cadru de obiective și teme, Comunitatea sa dotat cu un adevărat program de amenajare teritorială/coeziune teritorială, care, la vremea respectivă, a dat naștere întrebării: „În ce măsură este compatibil acesta cu alte politici comunitare?”, o întrebare care încă mai provoacă dezbateri în zilele noastre.
The role of Territorial Cohesion within the EU
Rolul coeziunii teritoriale în cadrul UE
Even before the war, planners in north-western Europe were inspired by Metropolitan park systems in the US, garden cities and the drive for a UK green belt.
Încă dinaintea războiului,urbaniștii din nord-vestul Europei au fost inspiraţi de sistemele de parcuri metropolitane din SUA, orașele-grădină și eforturile britanice de creare a unei centuri verzi.
In the devastation following the war, designing policy to fit regions became common.
În haosul de după război, a devenit curentă o politică de design adaptată regiunilor.
Creating new models for urban growth, planners wanted to get on board.
Urbaniștii au îmbrăţișat-o, creând noi modele de creștere urbană.
From the word go, two rationales were at the heart of European Spatial Planning/Territorial Cohesion Policy: balanced development and good territorial governance – cohesion and coherence.
De la bun început, la baza politicii de amenajare teritorială europeană/coeziune teritorială au stat două argumente raţionale: dezvoltarea echilibrată și buna guvernare teritorială – coeziune și coerenţă.
This was based on recognition of the effect the lifting of customs barriers would have on economic geography.
Aceasta se baza pe recunoașterea efectului pe care ridicarea barierelor vamale l-ar avea asupra geografiei economice.
In the present European Union, the European Parliament, the Committee of the Regions and the European Economic and Social Committee are supportive of Territorial Cohesion.
În Uniunea Europeană de azi, Parlamentul European, Comitetul Regiunilor și Comitetul Economic și Social European sprijină coeziunea teritorială.
They reiterate concerns over balanced and sustainable development and the need for proper regard to regional and local diversity and access to services of general economic interest.
Aceste instituţii își exprimă mereu preocupările legate de dezvoltarea echilibrată și durabilă și nevoia acordării atenţiei cuvenite diversităţii regionale și locale și accesului la servicii de interes economic general.
Since improving governance through cooperation can make policies more effective, they argue the case for making Territorial Cohesion an objective for all EU policies.
Având în vedere că ameliorarea guvernanţei prin cooperare poate eficientiza politicile, instituţiile menţionate susţin transformarea coeziunii teritoriale într-un obiectiv al tuturor politicilor UE.
For the European Parliament, it is a pillar of Cohesion Policy.
Pentru Parlamentul European, aceasta este un pilon al politicii de coeziune.
In the Treaty of Rome, the countries then in the European Economic Community went no further than declaring they were anxious to “strengthen the unity of their economies and to ensure their harmonious development by reducing the differences existing between the various regions and the backwardness of the less favoured regions”.
În Tratatul de la Roma, ţările care erau membre ale Comunităţii Economice Europene la vremea respectivă au mers până la a declara că sunt preocupate „să întărească unitatea economiilor lor și să asigure o dezvoltare armonioasă prin reducerea decalajului dintre diferitele regiuni și a rămânerii în urmă a zonelor defavorizate”.
“Territorial Cohesion under the Looking Glass” Author: Professor Andreas Faludi European Commission – Regional Policy – Inforegio http://ec.europa.eu/regional_policy/consultation/terco/pdf/lookingglass.pdf
„Coeziunea teritorială sub lupă”Autor: Profesor Andreas Faludi Comisia Europeană – Politica regională – Inforegiohttp://ec.europa.eu/regional_policy/consultation/terco/pdf/lookingglass.pdf
Once the UK, Denmark and Ireland joined, the focus shifted.
După aderarea Regatului Unit, Danemarcei și Irlandei, atenţia sa deplasat de la acest subiect.
The UK could not benefit from the Common Agricultural Policy in proportion to its contribution, but it did have industrial areas in decline, so a minimalist Regional Policy was put forward, which subsidised national budgets.
Regatul Unit nu putea beneficia de pe urma politicii agricole comune proporţional cu contribuţia sa, dar avea domenii în care industria era în declin, drept care a fost prezentată o politică regională minimalistă care subvenţiona bugetele naţionale.
Possible definitions of Territorial Cohesion
Posibile definiţii ale coeziunii teritoriale
New Commissioner for Regional Policy
Un nou comisar pentru politica regionala
Territorial Cohesion refers to a situation whereby policies to reduce disparities, enhance competitiveness and promote sustainability acquire added value by forming coherent packages, taking into account where they take effect, and the specific opportunities and constraints there, now and in the future.
Coeziunea teritorială se referă la o situaţie în care, pentru a reduce diferenţele, pentru a spori competitivitatea şi pentru a promova durabilitatea, politicile dobândesc o valoare adăugată, formând pachete coerente, ţinând cont de locul în care se aplică şi de oportunităţile şi constrângerile specifice locului respectiv, în prezent şi în viitor.
Following the resignation of Mrs Danuta Hübner, who has been elected to the European Parliament, Mr Pawel Samecki has been appointed European Commissioner for Regional Policy.
În urma demisiei dnei Danuta Hübner, care a fost aleasă deputat în Parlamentul European, Pawel Samecki a fost numit membru al Comisiei Europene responsabil cu politica regională.
The appointment of Mr Samecki, currently a member of the management board of the National Bank of Poland, will be looked at in more detail in the next edition of Panorama.
Numirea dlui Samecki, în prezent membru al Consiliului de administraţie al Băncii Naţionale a Poloniei, va fi analizată în detaliu în următoarea ediţie a revistei Panorama.
Territorial Cohesion Policy refers to measures promoting good territorial governance with the aim of achieving coherence as described.
Politica de coeziune teritorială se referă la măsuri care promovează buna guvernare teritorială în scopul îndeplinirii obiectivului de coerenţă descris.
European Territorial Cohesion Policy, in particular, refers to such measures taken by the EU institutions.
În mod particular, politica europeană în domeniul coeziunii teritoriale se referă la măsuri de acest gen luate de instituţiile UE.