natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hence, at the beginning of the 1980s the efficiency of Community instruments became an issue and their integration was sought for in a number of pilot programmes.
Prin urmare, la începutul anilor ‘80, eficienţa instrumentelor comunitare a devenit o problemă și sa urmărit integrarea acestora într-un număr de programe-pilot.
In 1986 key events brought with them the impetus for a more genuine European Cohesion Policy, most notably the Single European Act, the accession of Greece, Spain and Portugal and the adoption of the single market programme.
În 1986, evenimen-te-cheie au adus impulsul necesar pentru o politică europeană de coeziune mai concretă, cele mai semnificative fiind Actul Unic European, aderarea Greciei, a Spaniei și a Portugaliei și adoptarea programului pieţei unice.
In March 1988, the European Council in Brussels decided to allocate ECU 64 billion to the Structural Funds which represented a doubling of annual resources over the period 1989-1993.
În martie 1988, Consiliul European de la Bruxelles a decis alocarea a 64 miliarde ECU pentru fondurile structurale, reprezentând o dublare a resurselor anuale în cursul perioadei 1989-1993.
On 24 June 1988, the Council adopted the first regulation integrating the Structural Funds under the umbrella of Cohesion Policy.
La 24 iunie 1988, Consiliul a adoptat primul regulament care a inclus fondurile structurale în cadrul politicii de coeziune.
This landmark reform introduced key principles such as focusing on the poorest and most backward regions, multi-annual programming, strategic orientation of investments and the involvement of regional and local partners.
Această reformă fundamentală a introdus principii-cheie precum concentrarea asupra regiunilor celor mai sărace și mai puţin dezvoltate, programarea multianuală, orientarea strategică a investiţiilor și implicarea partenerilor regionali și locali.
Agreed in Maastricht on 7 February 1992, the Treaty on the European Union and the revisedTreaty on the European Communities (TEC) entered into force on 1 November 1993.
Semnate la Maastricht, la data de 7 februarie 1992, Tratatul privind Uniunea Europeană și Tratatul de instituire a Comunităţii Europene (TCE) revizuit au intrat în vigoare la 1 noiembrie 1993.
In respect to Cohesion and Regional Policy, the TEC established a new instrument, the Cohesion Fund, and a new institution, the Committee of the Regions, as well as the introduction of the subsidiarity principle.
În ceea ce privește politica regională și de coeziune, TCE a stabilit un nou instrument, Fondul de coeziune, și o nouă instituţie, Comitetul Regiunilor, și a introdus principiul subsidiarităţii.
– concentration, programming, additionality and partnership – and kept the five existing objectives more or less unchanged.
marea, adiţionalitatea și parteneriatul – și au păstrat cele cinci obiective existente mai mult sau mai puţin neschimbate.
Some provisions were strengthened such as the involvement of other EU institutions, in particular the European Parliament (EP), and the rules on partnership, evaluation and publicity.
Au fost consolidate anumite dispoziţii, precum cele privind rolul altor instituţii UE, în special al Parlamentului European (PE), și regulile care guvernează parteneriatul, evaluarea și publicitatea.
Upon accession of Austria, Finland and Sweden on 1 January 1995, an amending regulation defined a sixth Objective favouring the extremely low populated regions of Finland and Sweden and a financial allocation for the three new Member States.
Odată cu aderarea Austriei, a Finlandei și a Suediei, la 1 ianuarie 1995, un regulament de modificare a definit un al șaselea obiectiv, care favoriza regiunile foarte puţin populate ale Finlandei și ale Suediei și alocarea de resurse financiare pentru cele trei noi state membre.
In December 1992, the European Council decided on the new financial perspective for the period 1994-1999 and ECU 168 billion was set aside for the Structural and Cohesion Funds.
În decembrie 1992, Consiliul European a decis asupra noilor perspective financiare pentru perioada 1994-1999 și 168 miliarde ECU au fost alocate fondurilor structurale și de coeziune.
This represented a doubling of annual resources and equalled a third of the EU budget.
Aceasta reprezenta o dublare a resurselor anuale, reprezentând o treime din bugetul UE.
New Cohesion Policy regulations were adopted by the Council on 20 July 1993, which now included the Financial Instrument of Fisheries Guidance and the Cohesion Fund.The new regulations confirmed the policy’s key principles
Noi regulamente privind politica de coeziune au fost adoptate de către Consiliu la 20 iulie 1993, acestea incluzând Instrumentul financiar pentru orientarea pescuitului și Fondul de coeziune. Noile regulamente au confirmat principiile-cheie ale politicii – concentrarea, progra-
A move towards simplification of Cohesion Policy’s design and procedures in parallel with preparation for enlargement, these were the two major themes of the period 2000-2006.
Cele două teme majore ale perioadei 2000-2006 au fost trecerea la simplificarea conceptului și a procedurilor politicii de coeziune, în paralel cu pregătirile pentru extindere.
Agenda 2000 had been in preparation since the second half of 1990s and it paved the way for the biggest ever enlargement of the EU, with 10 new Member States joining in May 2004.
Pregătirea Agendei 2000 a început încă din a doua jumătate a anilor ‘90 și a deschis calea celei mai mari extinderi a UE realizate vreodată, 10 noi state membre aderând în mai 2004.
Gross Domestic Product (GDP) per head in Purchasing Power Standard (PPS) terms in the United States (US) in 2004 was 60% higher than the EU-27 average, and 43% above the EU-15 average.
Produsul intern brut (PIB) pe cap de locuitor în funcţie de standardul puterii de cumpărare (SPC) în Statele Unite (SUA) în 2004 era cu 60 % mai mare decât media UE-27 și cu 43 % peste media UE-15.
Only two Member States, Ireland and Luxembourg, had levels above that of the US.
Doar două state membre, Irlanda și Luxemburg, aveau niveluri superioare SUA.
In Japan, GDP per head in the same year exceeded the EU-27 average by 19%, though in this case, six Member States had a level above this and in five it was only slightly below.
În Japonia, PIB-ul pe cap de locuitor în același an a depășit media UE-27 cu 19 %, deși în acest caz șase state membre au avut un PIB peste acest nivel, iar cinci sau situat foarte puţin sub acesta.
Between 1995 and 2005, GDP per head in the EU grew at virtually the same level as in the US (2% as against 2.1%) and twice as fast as in Japan.
Între 1995 și 2005, PIB-ul pe cap de locuitor în UE a crescut în aproape același ritm ca și în SUA (2 %, comparativ cu 2,1 %) și de două ori mai rapid ca în Japonia.
Regional disparities in GDP per head are far more extreme in the EU-27 than in the US or Japan, especially after the two recent enlargements.
Disparităţile regionale în ceea ce privește PIB-ul pe cap de locuitor sunt cu mult mai mari în UE-27, decât în SUA sau Japonia, mai ales după cele două extinderi recente.
In the EU, GDP per head in the region where this is highest is 8 times greater than in the region where it is lowest.
În UE, PIB-ul pe cap de locuitor în regiunea unde este cel mai mare este de 8 ori mai mare decât în regiunea în care atinge cel mai mic nivel.
In the US, the difference is only 2.5 times and in Japan just two times.
În SUA, diferenţa este de doar 2,5 ori, iar în Japonia de doar două ori.
All US states have a GDP per head that is above the EU average.
Toate statele SUA au un PIB pe cap de locuitor superior mediei UE.
In Japan, 40 of the 47 regions do.
Același lucru este valabil pentru 40 din cele 47 de regiuni ale Japoniei.
Clearly, the challenge of reducing regional disparities and ensuring economic and social cohesion across the EU is far greater than in the US or Japan.
În mod clar, provocările legate de reducerea disparităţilor regionale și asigurarea coeziunii economice și sociale pe teritoriul UE sunt mult mai importante decât în SUA sau în Japonia.
The variation in rates of GDP per head growth across regions in the EU is also much greater than in the US.
Variaţia ratelor de creștere a PIB-ului pe cap de locuitor în regiunile UE este, de asemenea, mult mai mare decât în SUA.
Over the period 1997–2004, growth at regional level in the EU varied from below zero to over 8.6%, while in the US it varied from zero to 3.6%.
În cursul perioadei 1997-2004, creșterea economică la nivel regional în UE a variat de la sub zero la peste 8,6 %, în timp ce în SUA a variat de la zero la 3,6 %.
This wider variation in growth rates, however, is in some degree a positive feature given the much greater need for low income regions to catch up.
Această variaţie mai mare a ratelor de creștere economică este însă, în anumită măsură, o trăsătură pozitivă, dată fiind nevoia mult mai mare a regiunilor cu venituri scăzute de a se apropia de nivelul celorlalte.
In China, GDP per head, again in PPS terms, is only one-fifth of the EU average, while in India, it is one-eighth.
În China, PIB-ul pe cap de locuitor, din nou în funcţie de standardul puterii de cumpărare, este de numai o cincime din media UE, în timp ce în India este de o optime.
In Romania and Bulgaria, which have the lowest GDP per head in the EU, the level is still over twice as high as in India and 50% higher than in China.These two countries, however, are catching up rapidly with the EU.
În România și Bulgaria, ţările UE cu cel mai scăzut PIB pe cap de locuitor, nivelul este încă de două ori mai mare decât în India și cu 50 % mai mare decât în China. Aceste două ţări, însă, se apropie rapid de nivelul UE.
Growth of GDP per head in India has been double that in the EU over the past decade and the growth rate in China was three times the one in the EU.
În ultimul deceniu, PIB-ul pe cap de locuitor în India sa dublat faţă de nivelul UE, iar rata creșterii în China a fost de trei ori mai mare decât cea din UE.
Nevertheless, even if such high growth rates can be sustained, it would take over 40 years for GDP per head in China to come close to the current level in the EU.
Cu toate acestea, chiar dacă astfel de rate de creștere economică pot fi durabile în timp, ar fi nevoie de peste 40 de ani pentru ca PIB-ul pe cap de locuitor al Chinei să se apropie de nivelul actual din UE.
Despite the vast difference in GDP per head, the size of regional disparities in India and China are similar to that in the EU.
În ciuda diferenţei majore în ceea ce privește PIB-ul pe cap de locuitor, amploarea disparităţilor regionale în India și în China este asemănătoare cu cea din UE.
The region with the highest GDP per head in both China and India has a level seven times greater than in the lowest regions against eight times in the EU.
Regiunea cu cel mai mare PIB pe cap de locuitor atât în China, cât și în India, are un nivel de șapte ori mai ridicat al PIB-ului decât regiunile cu cel mai mic PIB, în UE acest nivel fiind de opt ori mai ridicat.
Differences in regional GDP growth rates in India between 2000 and 2004 were very similar to those in the EU, varying between 1% and 13% while, in China, they varied by much less - by between 6% and 11%.
Diferenţele dintre ratele de creștere regionale ale PIB-ului în India între 2000 și 2004 erau foarte asemănătoare cu cele din UE, variind între 1 % și 13 %, în timp ce în China, acestea variau mult mai puţin – între 6 % și 11 %.
Source: European Commission, Fourth Report on Social and Economic Cohesion, 2007
Sursa: Comisia Europeană, Al patrulea raport privind coeziunea economică și socială, 2007.
This historic enlargement brought a 20% increase in the EU’s population, but only a 5% increase in Union’s Gross Domestic Product (GDP).
Această extindere istorică a sporit cu 20 % populaţia UE, însă a contribuit cu doar 5 % la creșterea PIB-ului Uniunii.
With enlargement came increased disparities in income and employment as the average GDP per head in these new member countries was under half the EU average and only 56% of their population were in active employment, compared to 64% in the EU-15.
Odată cu extinderea au apărut disparităţi de amploare în ceea ce privește veniturile și ocuparea forţei de muncă, deoarece PIB-ul mediu pe cap de locuitor în aceste noi state membre era sub jumătate din media UE și doar 56 % din populaţia acestora era activă pe piaţa forţei de muncă, în comparaţie cu 64 % în UE-15.
The new Member States’ territory almost completely fell under Objective 1, eligible for the highest possible level of support from the Structural and Cohesion Funds.
Aproape tot teritoriul noilor state membre intra sub incidenţa Obiectivului 1, fiind eligibil pentru cel mai înalt nivel posibil de sprijin din fondurile structurale și de coeziune.
However, work began before enlargement including making pre-accession instruments available to help the then candidate countries prepare for Cohesion Policy.
Cu toate acestea, sa lucrat chiar dinainte de extindere, inclusiv prin punerea la dispoziţie a instrumentelor de preaderare pentru a ajuta ţările la momentul
13 novation and about 30% on environmental infrastructure and measures combating climate change.
13 rilor structurale și de coeziune, din care 81,5 % sunt planificaţi pentru regiunile de „Convergenţă”.
Following a decision taken by the European Council of Berlin in March 1999, the 2000-2006 budget for Cohesion Policy totalled EUR 213 billion for the fifteen Member States.
Ca urmare a unei hotărâri a Consiliului European de la Berlin, din martie 1999, bugetul pe 2000-2006 pentru politica de coeziune totaliza 213 miliarde de euro pentru cele cincisprezece state membre.
An additional allocation of EUR 22 billion was provided for the new Member States for the period 2004-2006.
Pentru noile state membre sa mai alocat o sumă suplimentară de 22 miliarde de euro pentru perioada 2004-2006.
The Lisbon Strategy was agreed by the European Council in Lisbon in March 2000, with its focus on growth, employment and innovation it became more and more the leitmotiv of many EU policies and was the momentum for a paradigm shift in Cohesion Policy.
Strategia de la Lisabona adoptată de Consiliul European la Lisabona în martie 2000, care se concentrează pe creșterea economică, pe ocuparea forţei de muncă și pe inovaţie, a devenit din ce în ce mai mult un laitmotiv al multor politici UE și a reprezentat impulsul pentru realizarea unei schimbări paradigmatice în politica de coeziune.
More recently, the economic and financial crisis has put the spotlight on Cohesion policy and its means in speeding up EU economic recovery.
În ultima perioadă, criza economică și financiară a pus accentul pe politica de coeziune și pe mijloacele acesteia de a grăbi redresarea economică a UE.
Cohesion policy invests in the real economy.
Politica de coeziune investește în economia reală.
Some 70% of its overall budget for 2007-2013 (EUR 250 billion) is earmarked for investment in the four priority areas of the Union’s growth and jobs strategy – employment, business, infrastructure and energy, research and innovation.
Aproape 70 % din bugetul său total pentru 2007-2013 (250 miliarde de euro) este destinat investiţiilor în cele patru domenii prioritare ale strategiei de creștere economică și de ocupare a forţei de muncă a Uniunii – locuri de muncă, afaceri, infrastructură și energie, cercetare și inovaţie.
This focus is crucial as these priorities will contribute to a quicker recovery, improve competitiveness and help the Union adapt to a low-carbon economy.
Concentrarea asupra acestor domenii este esenţială, pentru că aceste priorităţi vor contribui la o redresare mai rapidă, vor îmbunătăţi competitivitatea și vor ajuta Uniunea să se adapteze unei economii cu emisii reduse de carbon.
By investing in priority infrastructure, productive capacities of businesses and in human capital potential, Cohesion policy boosts short term internal demands while preserving the sustainable focus in the medium term.
Prin investirea în infrastructura prioritară, în capacitatea de producţie a fi r-melor și în potenţialul capitalului uman, politica de coeziune sporește cererea internă pe termen scurt, menţinând o focalizare durabilă pe termen mediu.
In this way it can play an important role in restoring con- fi fidence in the real economy.
În acest mod, aceasta poate juca un rol important în restabilirea încrederii în economia reală.
The highest concentration ever of resources on the poorest Member States and regions, the inclusion of all regions, and a shift in priorities set to boost growth, jobs and innovation; these are in a nutshell the major changes of EU Cohesion Policy during the current period.
Cea mai mare concentrare de resurse cunoscută vreodată asupra celor mai sărace regiuni și state membre, includerea tuturor regiunilor și o schimbare a priorităţilor către impulsionarea creșterii economice, a înmulţirii locurilor de muncă și a inovaţiilor; acestea sunt, pe scurt, schimbările majore ale politicii de coeziune UE din perioada curentă.
In the EU of 27 Member States, one in three EU citizens - 170 million in total – now live in the poorest regions which receive assistance under the “Conver-gence” objective.
În UE cu 27 de state membre, unul din trei cetăţeni – 170 de milioane în total – trăiește astăzi în cele mai sărace regiuni, care primesc asistenţă în cadrul obiectivului Convergenţă.
Economic and social disparities have signifi -cantly deepened with recent enlargements.
Disparităţile economice și sociale sau adâncit în mod semnificativ odată cu extinderile recente.
In terms of percapita income, Luxembourg is now seven times richer than Romania.
În ceea ce privește venitul pe cap de locuitor, Luxemburgul este acum de șapte ori mai bogat decât România.
At the regional level, the difference is even bigger: the richest region is Inner London with 290% of the EU-27’s percapita income, while the poorest region is Nord-Est in Romania with 23% of the EU average.
La nivel regional, diferenţa este și mai mare: cea mai bogată regiune este Inner London cu 290 % din venitul pe cap de locuitor al UE-27, în timp ce regiunea cea mai săracă este nord-estul României, cu 23 % din media UE.
The European Council agreed in December 2005 on the budget for the period 2007-2013 period and allocated EUR 347 billion on Structural and Cohesion Funds of which 81.5% are planned to be spent in the “Convergence” regions.
Consiliul European a aprobat în decembrie 2005 bugetul pentru perioada 2007-2013 și a alocat 347 miliarde de euro fondu-
Based on simplified procedures, nearly all of the 436 programmes covering all EU regions and Member States were agreed before the end of 2007. The radical shift in their priorities means that a quarter of resources is now earmarked for research and in-
Astfel, politica de coeziune se dovedește a fi un instrument de stabilitate puternic, deoarece oferă resurse sigure de finanţare și investește în strategii pe termen mediu și lung, pe care se pot baza partenerii locali și regionali.
PARLIAMENTARY ACTIVITIES he European Parliament’s legislative powers in the Structural Funds decision-making process have gradually increased over time:
ACTIVITĂI PARLAMENTARE uterile legislative ale Parlamentului European în procesul de luare a deciziilor privind fondurile structurale au crescut treptat în timp:
Single Act:cooperation with the Council for the vote on the General Regulation on the Structural Funds;
Actul Unic: cooperare cu Consiliul pentru votarea Regulamentului General privind Fondurile Structurale;
Maastricht Treaty: assent procedure for the vote on the General Regulation;
Tratatul de la Maastricht: aviz conform pentru votarea Regulamentului General;
Amsterdam Treaty: co-decision with the Council for the vote on the implementing measures applicable to the General Regulation;
Tratatul de la Amsterdam: codecizie cu Consiliul pentru votul asupra măsurilor de implementare aplicabile Regulamentului General;
Lisbon Treaty: co-decision with the Council for the vote on the General Regulation.
Tratatul de la Lisabona: codecizie cu Consiliul pentru votarea Regulamentului General.
Today, the European Parliament is a major actor in the Structural Funds decision-making, implementation and monitoring.
În prezent, Parlamentul European joacă un rol important în procesul de luare a deciziilor privind fondurile structurale, în punerea în aplicare și monitorizarea acestora.
A list of the most prominent initiatives of the Committee on Regional Development during this Parliamentary term is set out below.
În cele ce urmează este prezentată o listă a celor mai importante iniţiative ale Comisiei pentru dezvoltare regională din timpul acestei legislaturi parlamentare.
Competencies of the Committee on Regional Development
Competenţele Comisiei pentru dezvoltare regională
The Committee on Regional Development plays an important role in informing the European Parliament’s approach to the development of the regions of the EU-27.
Comisia pentru dezvoltare regională joacă un rol important în orientarea activităţii Parlamentului European în ceea ce privește dezvoltarea regiunilor UE-27.
It is in charge of overseeing and advising the Parliament about the implementation of the key EU regional development funding instruments.
Aceasta are drept sarcină monitorizarea și consilierea Parlamentului în ceea ce privește punerea în aplicare a instrumentelor-cheie de finanţare pentru dezvoltarea regională a UE.
The Committee’s responsibilities include in particular:
Responsabilităţile Comisiei includ în special:
• the ERDF, the Cohesion Fund and the other instruments of the Union’s regional policy,
• FEDR, Fondul de coeziune și alte instrumente ale politicii regionale a Uniunii;
• assessing the impact of other Union policies on economic and social cohesion,
• evaluarea impactului altor politici ale Uniunii asupra coeziunii economice și sociale;
• coordination of the Union’s structural instruments,
• coordonarea instrumentelor structurale ale Uniunii;
• outermost regions and islands as well as trans-frontier and inter-regional cooperation,
• cooperarea regiunilor celor mai periferice și a insulelor, cât și cea transfrontalieră și interregională;
• relations with the Committee of the Regions, inter-regional cooperation organisations and local and regional authorities;
• relaţiile cu Comitetul Regiunilor, cu organizaţiile de cooperare interregională și cu autorităţile locale și regionale;
In addition to its role in bringing forward reports such as those listed in the next section, the Committee has been tasked with coordinating the European Parliament’s relations with other important actors in the area of regional development.
În plus faţă de rolul său în publicarea de rapoarte precum cele enumerate în următoarea secţiune, Comisia are și sarcina de a coordona relaţiile Parlamentului European cu alţi actori importanţi din domeniul dezvoltării regionale.
The Committee therefore seeks to have an active dialogue with the key organisations, and to ensure that its work is widely accessible to, and understood by, citizens and actors with related activities.
Prin urmare, Comisia caută să aibă un dialog activ cu organizaţiile-cheie și să se asigure că activitatea sa este accesibilă pe scară largă și înţeleasă de cetăţenii și de actorii care au activităţi conexe.
The Committee receives the European Commissioner responsible for Regional Development on a regular basis.
Comisia se întâlnește regulat cu comisarul european responsabil cu dezvoltarea regională.
It also maintains links on behalf of the Parliament with the Committee of the Regions and the Economic and Social Committee.
De asemenea, Comisia menţine legături, în numele Parlamentului, cu Comitetul Regiunilor și cu Comitetul Economic și Social European.
Their members are regularly invited to give evidence during public hearings organised by the Committee on Regional Development.
Membrii acestora sunt invitaţi în mod regulat să prezinte dovezi în timpul audierilor publice organizate de către Comisia pentru dezvoltare regională.
EU Funding for Better Housing
Finanţare UE pentru locuinţe mai bune
Regional Solidarity Support: European Parliament Approves EUR 308 billion for Regional Development
Sprijin pentru solidaritate regională: Parlamentul european aprobă 308 miliarde de euro pentru dezvoltare regională