natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Secondary trafficking routes were reported for heroin from south-west Asia, for example directly from Pakistan to Europe (United Kingdom), but also via Pakistan and countries in the Middle East and Africa to illicit markets in Europe and North America (INCB, 2008a; Europol, 2008; UNODC, 2007a; WCO, 2007). Heroin from south-west Asia is also smuggled to Europe
Au fost raportate rute de trafic secundare ale heroinei din Asia de Sud-Vest, de exemplu, direct din Pakistan în Europa (Regatul Unit), dar și prin Pakistan și ţările din Orientul Mijlociu și Africa, către pieţele
Seizures of 3-methylfentanyl reported in 2006 in Latvia and Lithuania and reports of increased injecting of
Capturile globale de anhidridă acetică (folosită în producţia ilegală de heroină) au crescut la 26 400 litri în 2006, cea mai mare parte fiind recuperată în Federaţia Rusă (99 00 litri) și Columbia (8 800 litri), acestea fiind urmate de Turcia (3 800 litri) (INCB, 2008b).
See Tables SZR-7 and SZR-8 in the 2008 statistical bulletin.
A se vedea tabelele SZR-7 și SZR-8 din buletinul statistic 2008.
Note that, for estimating purposes, 2006 missing data on European seizures were replaced by 2005 data.
De menţionat că, în scopul estimării, datele lipsă pentru 2006 asupra capturilor europene au fost înlocuite cu datele din 2005.
This analysis is preliminary as data for the UnitedKingdom are not yet available for 2006.
Această analiză este preliminară, deoarece datele pentru RegatulUnit încă nu sunt disponibile pentru 2006.
Figure 6: Main heroin trafficking flows from Afghanistan to Europe
Figura 6: Principalele fluxuri ale traficului de heroină din Afganistan spre Europa
To Baltic and Nordic countries
Către ţările baltice și nordice
To rest of Asia and Europe
Către restul Asiei și Europa
To Arabian Peninsula, and Europe
Către Peninsula Arabică și Europa
To eastern, southern and west Africa, and Europe
Către estul, sudul și vestul Africii și Europa
Trafficking flows represented on the map synthesise the analyses of a variety of international and national organisations (Reitox national focal points, Europol, INCB, UNODC, WCO).
Fluxurile de trafic reprezentate pe hartă sintetizează analizele unei varietăţi de organizaţii internaţionale și naţionale (punctele focale naţionale Reitox, Europol, INCB, ONUDC, CCC).
Such analyses are based on information related to drug seizures along the trafficking routes, and also intelligence information from law enforcement agencies in transit and destination countries, and sometimes on reports from complementary sources.
Astfel de analize se bazează pe informaţii privind capturile de droguri de-a lungul rutelor de trafic, precum și pe informaţii provenind de la agenţiile de aplicarea legii din ţările de tranzit sau de destinaţie și, câteodată, pe rapoarte din surse complementare.
The main trafficking routes represented on the map should be considered as indicative of the main flows, as there may be deviations to other countries along the routes, and there are numerous secondary sub-regional routes not represented here which may change rapidly.
Principalele rute de trafic reprezentate pe hartă ar trebui considerate ca fiind orientative pentru principalele fluxuri de trafic, deoarece, de-a lungul rutelor, pot exista deviaţii spre alte ţări și pentru că există numeroase rute secundare subregionale care nu sunt reprezentate pe hartă si care se pot modifica rapid.
Figure 7: Estimates of the annual prevalence of problem opioid use ( casesper1000 population aged 15–64) illegally produced fentanyl in Estonia, points to the need to monitor more closely the availability of synthetic opioids such as fentanyl (which is considerably more potent than heroin).
Figura 7: Estimările prevalenţei anuale a consumului problematic de opiacee (număr de cazurila1000depersoane cu vârste între 15 și 64 de ani) chimici (în principal, anhidridă acetică pe „drumul mătăsii”) și a drogurilor sintetice (în principal, ecstasy) către est (Europol, 2008).
Cases
Caz ur
The symbol indicates a point estimate; a bar indicates an estimation uncertainty interval: a 95% confidence interval, or one based on sensitivity analysis.
Simbolul indică o estimare punctuală; bara indică un interval de incertitudine a estimării: un interval de încredere de 95 % sau un interval bazat pe analiza sensibilităţii.
Target groups may vary slightly, owing to different estimation methods and data sources; therefore, comparisons should be made with caution.
Grupurileţintă pot varia ușor din cauza diferitelor metode și surse de date; prin urmare, comparaţiile trebuie realizate cu precauţie.
Non-standard age ranges were used in the studies from Finland (15–54) and Malta (12–64).
În studiile din Finlanda (15-54) și Malta (12-64) nu au fost folosite grupurile de vârstă obișnuite.
For Germany, the interval represents the lowest bound of all existing estimates and the highest bound of them, and the point estimate a simple average of the midpoints.
Pentru Germania, intervalul reprezintă limita inferioară a tuturor estimărilor și limita superioară a acestora; estimarea punctuală exprimă o medie simplă a punctelor de mijloc.
Methods of estimation are abbreviated: CR=capture–recapture; TM=treatment multiplier; MI=multivariate indicator; TP=truncated Poisson; MM=mortality multiplier; CM=combined methods; OT=other methods.
Metodele de estimare sunt abreviate: CR = captură-recaptură; TM = multiplicator tratament; MI = indicator multivariabilă; TP = distribuţie Poisson; MM = multiplicator mortalitate; CM = metode combinate; OT = alte metode.
See Figure PDU-1 (part ii) in the 2008 statistical bulletin for further details.
Pentru informaţii suplimentare, a se vedea figura PDU-1 (partea ii) din buletinul statistic 2008.
Reitox national focal points.
Punctele focale naţionale Reitox.
Data in this section are derived from the EMCDDA problem drug use (PDU) indicator, which includes mainly injecting drug use and the use of opioids, although in a few countries users of amphetamines or cocaine are also an important component.
Datele din această secţiune provin din indicatorul consumului problematic de droguri (CPD) al OEDT, care include în principal consumul de droguri prin injectare și consumul de opiacee, de și în câteva ţări consumatorii de amfetamine sau cocaină reprezintă, de asemenea, o componentă importantă.
Estimates of the number of problem opioid users are generally uncertain, given the relatively low prevalence and hidden nature of this type of drug use, and statistical extrapolations are required to obtain prevalence estimates from the available data sources.
Estimările numărului de consumatori problematici de opiacee sunt în general nesigure, dată fiind prevalenţa relativ scăzută și natura ascunsă a acestui tip de consum de droguri, iar extrapolările statistice sunt obligate să obţină estimările prevalenţei din sursele de date disponibile.
Moreover, as most studies are based on a localised geographical area, such as a city or district, extrapolation to the national level is often difficult.
De asemenea, deoarece majoritatea studiilor se concentrează pe o zonă geografică localizată, de exemplu un oraș sau un cartier, este adesea dificil să se extrapoleze datele la nivel naţional.
Patterns of problem drug use in Europe appear to be becoming more diverse.
Tiparele de consum problematic de droguri din Europa par să se diversifice.
For example, in some countries where problem opioid use has historically predominated, recent reports suggest that other drugs including cocaine are growing in importance.
De exemplu, în unele ţări unde problemele legate de consumul de opiacee au predominat în trecut, rapoartele recente sugerează o creșterea importanţei altor droguri, inclusiv cocaina.
The need for effective monitoring of a range of problem drug use patterns has prompted the EMCDDA to report on problem drug use subpopulations defined by drug and which may overlap (107).
Necesitatea unei monitorizări efective a unei serii de tipare de consum problematic de droguri a determinat OEDT să raporteze cu privire la subpopulaţiile consumatoare problematice de droguri, în funcţie de drog, și care se pot suprapune (107).
See Tables PPP-2 and PPP-6 in the 2008 statistical bulletin for purity and price data.
) A se vedea tabelele PPP-2 și PPP-6 din buletinul statistic 2008 pentru date privind concentraţia și preţul. )
For an overview of available estimates of the component parts of problem drug use, see the 2008 statistical bulletin.
Pentru o imagine de ansamblu asupra estimărilor disponibile ale componentelor consumului problematic de droguri, a se vedea buletinul statistic 2008.
Chapter 6: Opioid use and drug injection
Capitolul 6: Consumul de opiacee și injectarea de droguri recent noi orientări pentru estimarea incidenţei, pentru a încuraja activităţi suplimentare în acest domeniu (Scalia Tomba et al., 2008).
Trends and incidence of problem opioid use
Consumatorii de opiacee aflaţi în tratament
Opioid indicators are no longer decreasing
Tendinţe și incidenţa consumului problematic de opiacee
In contrast to trends described in previous annual reports, recent data show some increases in druginduced deaths, heroin seizures and new treatment demands for heroin in the European Union.
În contrast cu tendinţele descrise în rapoartele anuale anterioare, datele recente indică anumite creșteri ale deceselor induse de droguri, ale capturilor de heroină și ale cererilor noi de tratament pentru consumul de heroină în Uniunea Europeană.
Time trends in the prevalence of problem opioid use are difficult to estimate because of the limited number of repeated estimates and the uncertainty around individual estimates.
Tendinţele temporale în prevalenţa consumului problematic de opiacee sunt dificil de estimat datorită numărului limitat de estimări repetate și a incertitudinii privind estimările individuale.
Data from nine countries with repeated estimates during the period 2001–06 suggest diverse developments.
Datele din nouă ţări cu estimări repetate în perioada 2001-2006 sugerează evoluţii diverse.
Prevalence seems relatively stable in the Czech Republic, Germany, Greece, Italy, Malta, Slovakia and Finland, whereas an increase was observed in Austria (most recent data 2004) and signs of a possible decrease in Cyprus (108).
Prevalenţa pare relativ stabilă în Republica Cehă, Germania, Grecia, Italia, Malta, Slovacia și Finlanda, în timp ce în Austria a fost observată o creștere (cele mai recente date din 2004), iar în Cipru semne ale unei posibile scăderi (108).
In 2003, the downward trend in the number of druginduced deaths reported in Europe, mostly related to the use of opioids, ceased and between 2003 and 2005 most Member States have been reporting an upward trend.
În 2003, tendinţa de scăderea numărului de decese induse de droguri raportate în Europa, cele mai multe legate de consumul de opiacee, sa oprit, iar între 2003 și 2005 cele mai multe state membre au raportat o tendinţă de creștere.
Numbers of seizures of heroin increased by over 10% in 16 out of 24 reporting countries between 2003 and 2006.
Numărul de capturi de heroină a crescut cu peste 10% în 16 din cele 24 de ţări raportoare între 2003 și 2006.
After falling for several years, new demands for treatment with heroin as the primary drug have increased in about half of the countries reporting data between 2005 and 2006.
După o scădere de câţiva ani, cererile noi de tratament pentru consumul de heroină ca drog primar au crescut în circa jumătate din ţările care au raportat date între 2005 și 2006.
This may reflect a change in incidence of heroin use beginning a few years earlier, because of the natural time lag between initiation of use and first treatment.
Aceasta poate reflecta o schimbare a incidenţei consumului de heroină în urmă cu câţiva ani, datorită intervalului natural între iniţierea consumului și primul tratament.
These recent trends occur alongside increased opium production in Afghanistan, raising a concern that these events might be linked through increased availability of heroin on the European market.
Aceste tendinţe recente apar în paralel cu creșterea producţiei de opiu în Afganistan, conducând la preocuparea că aceste evenimente ar putea fi conectate prin disponibilitatea sporită a heroinei pe piaţa europeană.
This is an important issue for further investigation as available data do not allow a clear picture to be drawn.
Aceasta este o problemă importantă de investigat în continuare, datele disponibile nepermiţând formarea unui tablou clar.
Moreover, important confounding factors exist.
În plus, există factori importanţi contradictorii.
For example, the use of pharmaceutical opioids for non-medical purposes is reported to have continued at high levels or increased in several countries (Czech Republic, Estonia, France, Austria, Finland) and may represent an important factor in explaining trends in druginduced deaths.
De exemplu, se raportează un consum al opiaceelor farmaceutice în scop nemedical care ar fi continuat la niveluri ridicate sau care ar fi crescut în câteva ţări (Republica Cehă, Estonia, Franţa, Austria, Finlanda) și care poate reprezenta un factor important în explicarea tendinţelor deceselor induse de droguri.
Incidence of problem opioid use (the number of new cases occurring in a given year) is a more sensitive measure for changes over time, and may provide an early view on future developments in prevalence and in treatment demand.
Incidenţa consumului problematic de opiacee (numărul de cazuri noi care apar în fiecare an) este un indicator mai sensibil al schimbărilor în timp și poate oferi o anticipare a evoluţiilor viitoare ale prevalenţei și cererii de tratament.
The estimation models used, though, make several assumptions.
Totuși modelele de estimare folosite utilizează anumite ipoteze.
Furthermore, these models can provide only a partial estimate of incidence, as they are based on only those cases that come in to contact with treatment.
De asemenea, aceste modele pot furniza numai o estimare parţială a incidenţei, deoarece se bazează numai pe cazurile care intră în contact cu tratamentul.
Only two countries report recent data, showing different trends.
Numai două ţări raportează date recente, indicând tendinţe diferite.
In Italy, incidence is estimated to have declined from around 32 500 new cases in 1990 to about 22000 new cases in 1997, after which it has risen again to around 30 000 new cases in 2006.
În Italia, se estimează o scăderea incidenţei de la circa 32 500 de cazuri în 1990 la circa 22 000 de cazuri noi în 1997, după care aceasta a crescut iarăși la circa 30 000 de cazuri noi în 2006.
In Spain, to the contrary, the incidence of problem opioid use is estimated to have continuously declined since its peak around 1980, although in recent years (2002–04) it seems to have stabilised at a relatively low level (around 3 000 new cases per year).
În Spania, dimpotrivă, incidenţa consumului problematic de opiacee este estimat a fi scăzut continuu de la vârful acestuia din jurul anului 1980, de și în ultimii ani (2002-2004) pare a se fi stabilizat la un nivel relativ scăzut (în jur de 3 000 de cazuri noi pe an).
The EMCDDA, in collaboration with a group of national experts, has recently developed new guidelines for incidence estimation, in order to encourage further work in this area (Scalia Tomba et al., 2008).
OEDT, în colaborare cu un grup de experţi naţionali, a elaborat
Most drug clients entering outpatient treatment for primary opioid use also use other drugs, including cocaine (25%), other opioids (23%) and cannabis (18%).
) A se vedea tabelul PDU-6 (partea ii) din buletinul statistic 2008 și tabelul PDU-102 pentru informaţii complete, inclusiv intervalele de încredere. )
Some countries report a significant proportion of treatment demands relating to opioids other than heroin.
A se vedea tabelul TDI-5 din buletinul statistic 2007.
Figure 8: Estimates of the prevalence of injecting drug use ( casesper1000 population aged 15–64) an increase in the proportion of polydrug users among heroin clients and arise in the number of clients using opioids other than heroin.
Figura 8: Estimările prevalenţei consumului de droguri prin injectare (număr de cazurila1000depersoane cu vârste între 15 și 64 de ani)
Similarly, among clients entering treatment for the first time in their life, there was an increase in the number of primary heroin users from around 33 000 in 2002 to over 41000 in 2006.
Cei mai mulţi pacienţi care încep tratamentul în ambulatoriu pentru consumul primar de opiacee consumă și alte droguri, inclusiv cocaina (25%), alte opiacee (23%) și canabis (18%).
Factors that might explain this trend include an increase in the numbers of problem heroin users, an expansion in treatment provision or improved reporting coverage.
În plus, din cei aflaţi în tratament pentru consumul primar de alte droguri, 13% dintre pacienţii trataţi în ambulatoriu și 11% din cei cu internare raportează opiaceele ca drog secundar (111).
The available estimates suggest large differences between countries in the prevalence of injecting drug use.
Numărul absolut de cereri de tratament pentru consumul de heroină raportat prin indicatorul de cereri de tratament a crescut cu peste 30 000 de cazuri, de la 108 100 la 138 500 între 2002 și 2006.
Estimates range between one and five casesper1000 population aged 15–64 for most of the countries, with an exceptionally high level of 15 casesper1000 reported in Estonia.
Factorii care ar putea explica această tendinţă includ o creșterea numărului de consumatori problematici de heroină, o extinderea furnizării de tratament sau o raportare mai bună.
For Estonia, the upper limit of the uncertainty interval is off-scale (37.9 per 1 000).
Pentru Estonia, limita superioară a intervalului de incertitudine iese din grafic (37,9 la 1 000).
See Figure PDU-2 in the 2008 statistical bulletin for further details.
Pentru informaţii suplimentare, a se vedea figura PDU-2 din buletinul statistic 2008.
Cyprus and the UnitedKingdom (113
Consumul de droguri prin injectare
Injecting among opioid users entering treatment
Prevalenţa consumului de droguri prin injectare
Among opioid users entering outpatient treatment for the first time in 2006, a slightly lower proportion report injecting the drug (around 40%).
Consumatorii de droguri prin injectare se expun riscului cel mai ridicat de probleme de sănătate rezultate din injectare, cum sunt infecţiile transmisibile prin sânge (de exemplu, HIV/SIDA, hepatită), precum și deceselor induse de droguri.
Looking at time trends, the proportion of injectors among new opioid clients decreased from 43% in 2003 to 35% 2006 in the 13 countries where sufficient data are available (115).
Numai 11 ţări au putut furniza estimări recente ale nivelului de consum de droguri prin injectare, în ciuda importanţei acestora pentru sănătatea publică (figura 8).
Overall, 43% of all opioid users entering drug outpatient treatment in 2006 reported injecting the drug.
Estimările disponibile sugerează diferenţe mari între ţări în ceea ce privește prevalenţa consumului de droguri prin injectare.
Declines in this proportion between 2002 and 2006 have been observed by nine countries (Denmark, Germany, Ireland, Greece, France, Italy, Sweden, United Kingdom, Turkey), whereas two countries report an increase (Romania, Slovakia).
Estimările variază între 1 și 5 cazurila1000depersoane cu vârsta între 15 și 64 de ani pentru cele mai multe ţări, cu un nivel excepţional de ridicat de 15 cazurila1000depersoane raportat în Estonia.
See Table PDU-6 (part iii) in the 2008 statistical bulletin.
) A se vedea tabelul TDI-39 din buletinul statistic 2008. )
See Tables PDU-104, TDI-4, TDI-5 and TDI-17 (part v) in the 2008 statistical bulletin.
A se vedea tabelele TDI-22 și TDI-23 din buletinul statistic 2008. )
See Figure TDI-7 and Table TDI-17 (part i) in the 2008 statistical bulletin.
A se vedea tabelul TDI-113 din buletinul statistic 2008.
Chapter 6: Opioid use and drug injection and those entering treatment in the last year) reported injecting the drug at entry to treatment (116
Capitolul 6: Consumul de opiacee și injectarea de droguri
Figure 9: Proportion of young and new injectors in samples of injecting drug users
Figura 9: Proporţia de tineri și consumatori noi de droguri prin injectare în eșantioanele de consumatori de droguri prin injectare
New injectors
Consumatori prin injectare noi
Samples are of injectors tested for infectious diseases (HIV and HCV).
Eșantioanele provin de la consumatorii de droguri prin injectare testaţi pentru boli infecţioase (HIV și VHC).
The latest available sample for each country during the period 2002–06 has been used, subject to there being at least 100 injectors.
Sa folosit ultimul eșantion disponibil pentru fiecare ţară în perioada 2002-2006, având ca subiect cel puţin 100 de consumatori de droguri prin injectare.
An asterisk indicates that no data are available for new injectors.
Asteriscul indică lipsa datelor pentru noii consumatori prin injectare.
For further information, see Figure PDU-3 in the 2008 statistical bulletin.
Pentru informaţii suplimentare, a se vedea figura PDU-3 din buletinul statistic 2008.
See Tables TDI-17 (part v) and TDI-40 in the 2008 statistical bulletin.
În rândul consumatorilor de opiacee care au început tratamentul în ambulatoriu pentru prima dată în 2006, este raportat un procentaj ceva mai redus de injectarea drogului (circa 40%).
It might be expected that the proportion of young or new injecting drug users is lower in samples recruited from drug treatment than in more ‘open’ settings such as lowthreshold services, as on average clients entering treatment do so only after some years of using drugs.
În ansamblu, 43% din toţi consumatorii de opiacee care au început în 2006 tratamentul în ambulatoriu pentru consumul de droguri au raportat injectarea drogului. Schimbările procentajului consumatorilor de droguri prin injectare în totalul pacienţilor care încep tratamentul pentru heroină pot indica tendinţe în grupul mai larg al consumatorilor de opiacee.
Profile of opioid clients entering treatment on the number of clients in substitution treatment suggest an overall increase in the last year, except for France, the Netherlands, Malta and Luxembourg, where the situation was stable.
Profilul pacienţilor care încep tratamentul pentru consumul de opiacee
Clients entering treatment for primary opioid use tend to be older (mean age 32 years) than those entering treatment for cocaine, other stimulants and cannabis (mean age 31, 27 and 24 years respectively), with female clients generally being one or two years younger than their male counterparts.
Pacienţii care încep tratamentul pentru consumul primar de opiacee tind să fie mai în vârstă (vârstă medie de 32 de ani) decât cei care încep tratamentul pentru cocaină, alte droguri stimulatoare și canabis (vârstă medie de 31, 27 și, respectiv, 24 de ani), femeile fiind în general mai tinere cu un an sau doi decât bărbaţii.
Opioid clients are generally younger in those countries that have joined the European Union since 2004 and in Ireland, Greece, Austria and Finland (118).
Pacienţii aflaţi în tratament pentru opiacee sunt în general mai tineri în ţările care au aderat la Uniunea Europeană începând cu 2004, precum și în Irlanda, Grecia, Austria și Finlanda (118).
On average, men outnumber women opioid clients by three to one, with higher proportions of men found, in particular, in south European countries (Bulgaria, Greece,
Comparaţiile dintre ţări ar trebui făcute cu prudenţă datorită unor posibile erori în urma recrutării selective în aceste studii (117).
A simple comparison of the estimates of the number of problem opioid users and the reported number of treatments delivered suggests that more than one in three could be receiving substitution treatment.
Unele ţări prezintă procentaje ridicate (peste 20%) de noi consumatori de droguri prin injectare (care se injectează de mai puţin de doi ani) în aceste studii, în timp ce în câteva ţări acest procentaj este sub 10% (figura 9).