natgillin/translations-raw huggingface dataset:
If so, you can download them or take out a free subscription athttp://ec.europa.eu/social/publications
Le puteţi descărca sau vă puteţi abona gratuit online la: http://ec.europa.eu/social/publications
You are also welcome to sign up to receive the European Commission’s free Social Europe e-newsletter at http://ec.europa.eu/social/e-newsletter http ://ec.europa.eu/social www.facebook.com/socialeurope
Sunteţi de asemenea invitat să vă abonaţi pentru a putea primi buletinul informativ electronic Europa socială al Comisiei Europene în mod gratuit la: http://ec.europa.eu/social/e-newsletter http ://ec.europa.eu/social www.facebook.com/socialeurope
Is our work valued the same?
Muncanoastră este evaluată la fel?
Close the gender pay gap
REMUNERARE EGALĂ
EQUAL PAYFOR WORK OFEQUAL VALUE http://ec.europa.eu/equalpay
Eliminaţi diferenţa de remunerare între femei şi bărbaţi http://ec.europa.eu/equalpay
Reducing health inequalities in the European Union
Reducerea inegalităilor în materie de sănătate în Uniunea Europeană
This publication is commissioned under the European Union Programme for Employment and Social Solidarity (2007-2013).
Această publicaie este susinută prin Programul Comunităii Europene pentru ocuparea forei de muncă și solidaritate socială (2007-2013).
This programme is managed by the Directorate-General for Employment, social affairs and equal opportunities of the European Commission.
Acest program este administrat de Direcia Generală Ocuparea Forei de Muncă, Afaceri Sociale și Egalitatea de Șanse a Comisiei Europene.
It was established to financially support the implementation of the objectives of the European Union in the employment and social affairs area, as set out in the Social Agenda, and thereby contribute to the achievement of the EUROPE 2020 goals in these fields.
Programul a fost înfiinat pentru susinerea financiară a punerii în aplicare a obiectivelor Uniunii Europene în domeniile ocupării forei de muncă și afacerilor sociale stabilite prin Agenda socială și pentru a contribui astfel la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 în aceste domenii.
The seven-year Programme targets all stakeholders who can help shape the development of appropriate and effective employment and social legislation and policies, across the EU-27, EFTA-EEA and EU candidate and pre-candidate countries.
Programul, derulat pe parcursul a șapte ani, este destinat tuturor părilor interesate care pot contribui la dezvoltarea unei legislaii și a unor politici sociale și de ocupare a forei de muncă eficiente și adecvate, pe tot cuprinsul UE-27, AELS-SEE, plus ările candidate și precandidate.
PROGRESS mission is to strengthen the EU contribution in support of Member States’commitments and efforts to create more and better jobs and to build a more cohesive society.
PROGRESS are misiunea de a întări contribuia UE în sprijinul angajamentelor și eforturilor statelor membre, de a crea locuri de muncă mai multe și mai bune și de a construi o societate mai solidară.
To that effect, PROGRESS is instrumental in:
În acest sens, PROGRESS va fi folosit pentru:
— providing analysis and policy advice on PROGRESS policy areas; — monitoring and reporting on the implementation of EU legislation and policies in PROGRESS policy areas; — promoting policy transfer, learning and support among Member States on EU objectives and priorities; and— relaying the views of the stakeholders and society at large
— asigurarea de analiză și consultană pentru politici în domeniile care fac obiectul programului PROGRESS; — monitorizarea și raportarea cu privire la punerea în aplicare a legislaiei și a politicilor UE în domeniile care fac obiectul programului PROGRESS; — promovarea transferului de politici, a învăării și a sprijinului între statele membre cu privire la obiectivele și priorităile UE, precum și— preluarea și transmiterea opiniilor părilor interesate și ale societăii în ansamblul ei.
For more information see:http://ec.europa.eu/progress
Pentru mai multe informaii, consultai:http://ec.europa.eu/progress
European Commission Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities Unit E4Directorate-General for Health and Consumers Unit C4Manuscript completed in June 2010
Comisia Europeană Di re ci a Generală Ocuparea Forei de Muncă, Afaceri Sociale și Egalitatea de Șanse Unitatea E4Direcia Generală Sănătate și Consumatori Unitatea C4Manuscris finalizat în iunie 2010
Neither the European Commission nor any person acting on behalf of the Commission may be held responsible for the use that may be made of the information contained in this publication.
Comisia Europeană și orice persoană care acionează în numele Comisiei nu sunt răspunzătoare pentru utilizarea care poate  dată informaiilor coninute în prezenta publicaie.
Europe Direct is a service to help you find answers to your questions about the European Union
Pentru orice utilizare sau reproducere a fotograilor asupra cărora Uniunea Europeană nu deine drepturi de autor, trebuie solicitată permisiunea direct de la deinătorul (deinătorii) drepturilor de autor.
(*) Certain mobile telephone operators do not allow access to 00 800 numbers or these calls may be billed.
(*) Anumii operatori de telefonie mobilă nu permit accesul la numerele 00 800 sau pot factura aceste apeluri.
Statements
De clar a ii
John Dalli – Commissioner for Health and Consumer policy
John Dalli – Comisarul pentru sănătate și protecia consumatorilor nu se vor mai mări.
László Andor – Commissioner for Employment, Social Aairs and inclusion
László Andor – Comisarul pentru ocuparea forei de muncă, afaceri sociale și incluziune
I believe in a Europe where all citizens live in good health and have access to good health services regardless of who they are, where they live, how much they earn.
Cred într-o Europă în care toi cetăenii trăiesc în condiii bune de sănătate și au acces la servicii medicale de calitate, indiferent cine sunt, unde locuiesc și cât câștigă.
This is the Europe we should strive for.
Aceasta este Europa pentru care trebuie să luptăm.
Reducing health inequalities is a key priority.
Reducerea inegalităilor în materie de sănătate este o prioritate majoră.
Considerable progress has been made in the field of health, yet despite this, the level of inequalities between dierent social groups and between people living in dierent parts of the European Union remains unacceptably large.
Sau făcut progrese considerabile în domeniul sănătăii; în ciuda acestui fapt, nivelul inegalităilor dintre diferitele grupuri sociale și dintre cetăenii care locuiesc în diferite pări ale Uniunii Europene rămâne inacceptabil de mare.
Health inequalities are not only unfair, they also have a huge economic and social cost.
Inegalităile în materie de sănătate nu sunt doar nedrepte, ci au și un cost economic și social uriaș.
Reducing health inequalities requires concerted action between public health and a range of other policies impacting on health including social protection, education and environment.The challenge is how to use dierent policy tools to build eective coalitions for action across government and across society.
Reducerea inegalităilor în materie de sănătate necesită o aciune concertată între politica de sănătate publică și o serie de alte politici care au un impact asupra sănătăii, printre care protecia socială, educaia și mediul. Provocarea constă în modul în care vom utiliza diferitele instrumente politice pentru a construi coaliii e ciente de aciune în cadrul guvernului și al societăii.
Paying greater and more regular attention to the social determinants of health in working and living conditions can help us reduce the factors which lower life expectancy and impact negatively on people’s lives, productivity levels and health care spending.
Acordarea unei atenii mai mari și mai constante factorilor sociali ai sănătăii în cadrul condiiilor de muncă și de trai pot să ne ajute să reducem factorii care micșorează sperana de viaă și afectează în mod negativ vieile oamenilor, nivelurile productivităii și cheltuielile cu asistena medicală.
I am committed to ensuring that our Communication on health inequalities “Solidarity in health” leads to concrete results, and to supporting Member States’ eorts in bridging the health gap in every way I can.
Mă angajez să fac în așa fel încât comunicarea privind inegalităile în materie de sănătate„Solidaritate în domeniul sănătăii” să ducă la rezultate concrete și la sprijinirea eforturilor statelor membre în acoperirea de citelor în domeniul sănătăii, prin toate mijloacele de care dispunem.
Boosting employment, raising the quality of work and ensuring a healthy and safe working environment for all are essential to improving health outcomes.
Creșterea numărului de locuri de muncă, creșterea calităii muncii și asigurarea unui mediu de lucru sănătos și sigur pentru toi sunt eseniale pentru îmbunătăirea rezultatelor în domeniul sănătăii.
We also need to tackle long-term unemployment and poverty so as to minimise their negative eects on overall health.
Trebuie, de asemenea, să combatem șomajul și sărăcia pe termen lung, ca să reducem efectele lor negative asupra stării generale de sănătate.
In addition, we must strive to provide adequate and accessible social protection with effective safety nets to mitigate the impact of adverse economic and social circumstances on health.
Pe lângă aceasta, trebuie să depunem eforturi pentru a oferi o protecie socială corespunzătoare și accesibilă, cu măsuri de sigurană e ciente, pentru a diminua impactul circumstanelor economice și sociale nefavorabile asupra sănătăii.
Sharing best practice and lessons learnt and helping to channel EU funding opportunities to benet health in deprived regions and amongst those worst o are some of the means we will put in practice.
Împărtășirea celor mai bune practici și a leciilor învăate și sprijinirea canalizării oportunităilor de  nanare asigurate de UE în bene ciul sănătăii în regiunile defavorizate și în cele mai sărace sunt câteva dintre mijloacele pe care le vom pune în practică.
The Commission will also provide better monitoring of health inequalities and trends across Europe and expand research opportunities in this area.
Comisia va asigura, de asemenea, o mai bună monitorizare a inegalităior și a tendinelor în materie de sănătate în Europa și va extinde oportunităile de cercetare în acest domeniu.
Finally, we will work together to ensure that EU policies contribute, where possible, towards tackling the problem.
În cele din urmă, vom aciona împreună pentru a garanta că politicile UE vor contribui la rezolvarea problemei, acolo unde va  posibil.
Work on developing areas such as e-health and health technology assessment are critical contributors to the sustainability of health systems and can be a key contribution to tackling inequalities.
Activitatea în domenii în curs de dezvoltare precum e-sănătatea și evaluarea tehnologiilor din domeniul sănătăii contribuie în mod esenial la sustenabilitatea sistemelor de sănătate și pot avea o contribuie-cheie la combaterea inegalităilor în materie de sănătate.
Lastly, and most importantly, improved access to quality health care services can substantially contribute to better health and longer life in many regions of the European Union, thus contributing to economic, social and territorial cohesion.
În aceste timpuri de criză economică și presiuni bugetare, consider că trebuie să ne unim forele pentru a garanta că de citele în domeniul sănătăii din societăile noastre
In these times of economic crisis and budgetary pressures, I believe we must join forces to ensure that the health gaps in our societies do not widen further. I am condent that in years to come, we will look back with pride in the realisation that our eorts have made a dierence in reducing health inequalities in Europe.
În concluzie, și acest lucru este foarte important, un acces mai bun la servicii de asistenă medicală de calitate poate contribui în mod substanial la o stare de sănătate mai bună și la o viaă mai îndelungată în multe regiuni din Uniunea Europeană, contribuind astfel la asigurarea coeziunii economice, sociale și teritoriale.
Health inequalities in the EU ............................................................. 7
Inegalităile în materie de sănătate în UE ................................................. 7
7Inequalities between social groups ..........................................................................
Inegalităile în materie de sănătate dintre statele membre și în interiorul acestora .............................
8Particularly poor health amongst vulnerable groups .......................................................... 8
7Inegalităile dintre grupurile sociale. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Causes of health inequalities ............................................................ 9
Cauzele inegalităilor în materie de sănătate ............................................. 9
General health determinants ................................................................................
Factorii generali ai stării de sănătate .........................................................................
9Employment issues ........................................................................................
9Aspecte referitoare la ocuparea forei de muncă .............................................................
11Wealth and health: a complex relationship .................................................................. 11Social protection and transfers: contributing to health status? ...............................................
11Bunăstarea și sănătatea: o relaie complexă ..................................................................11Transferurile și protecia socială: contribuie acestea la starea de sănătate? ....................................
11Focus: health care expenditure and budgets ................................................................
11În centrul ateniei: cheltuielile și bugetele pentru asistena medicală .........................................
12The current economic and financial crisis: what is the impact? ............................................... 13
12Care este impactul crizei economice și nanciare actuale? ................................................... 13
Action on health inequalities in EU Member States ....................................... 13
Măsuri privind inegalităile în materie de sănătate în statele membre UE .................. 13
CASE STUDY 1 UK – Sure Start Local Programmes: Putting“proportionate universalism”into practice ................
STUDIU DE CAZ 1 Regatul Unit – Programele locale Sure Start: aplicarea„universalismului proporional” ............
14CASE STUDY 2 Hungary – Opre Roma: Raising awareness for planning healthy and sustainable houses amongst a Roma community living in Debrecen . ...........................
14STUDIU DE CAZ 2 Ungaria – Opre Roma: sensibilizarea publicului pentru planicarea unor locuine sănătoase și sustenabile într-o comunitate de romi care trăiește în Debrecen .....................
15CASE STUDY 3 Germany“Job Fit Regional”: Linking health and employment promotion ............................ 16
15STUDIU DE CAZ 3 Germania„Job Fit Regional”: promovarea legăturii dintre sănătate și ocuparea forei de muncă ... 16
EU-level action ......................................................................... 17
Aciunea la nivelul UE .................................................................. 17
19EU Health Strategy .........................................................................................
19Strategia UE privind sănătatea ..............................................................................
19EU funds ...................................................................................................
19Fondurile UE ............................................................................................... 19Legislaia .................................................................................................. 20Piaa internă ...............................................................................................
21Education and youth ....................................................................................... 21
21Educaia și tinerii ........................................................................................... 21
22Quick bibliography .............................................................................................. 22
22Bibliograe selectivă ............................................................................................. 22
n u l l
o pe a nă ur
Health inequalities in the EU
Inegalităile în materie de sănătate în UE
European Union (EU) citizens live, on average, longer and healthier lives than previous generations and health levels in the EU have improved continuously in recent decades.
Cetăenii Uniunii Europene (UE) trăiesc, în medie, mai mult și în condiii mai sănătoase decât generaiile anterioare, iar nivelurile stării de sănătate sau îmbunătăit continuu în UE în ultimele decenii.
At the same time, there exist large and perhaps increasing inequalities in health both between and within EU Member States.
În același timp, există inegalităi mari și posibil în creștere în materie de sănătate atât între statele membre UE, cât și în interiorul lor.
The European Commission regards these inequalities as a challenge to the EU’s commitment to solidarity, social and economic cohesion, human rights and equal opportunities.
Comisia Europeană consideră aceste inegalităi o provocare la adresa angajamentului UE pentru solidaritate, coeziune socială și economică, drepturile omului și egalitatea de șanse.
The Commission is thus determined to support Member States and stakeholders at various levels of society in their eorts to tackle them.
Prin urmare, Comisia este hotărâtă să sprijine statele membre și pările interesate de la diferite niveluri ale societăii în eforturile lor de a le combate.
Health inequalities between and within Member States
Inegalităile în materie de sănătate dintre statele membre și în interiorul acestora
Life expectancy at birth can give some idea of health levels amongst the population as a whole and in this, there are substantial dierences between EU regions.
Sperana de viaă la naștere poate oferi o idee asupra nivelurilor stării de sănătate a populaiei în general și există diferene majore între regiunile UE.
In 2006, the dierence between the Member States with the highest and lowest life expectancies was eight years for females and 14 years for males.
În 2006, diferena dintre statele membre cu cele mai ridicate și, respectiv, cele mai scăzute rate ale speranei de viaă era de opt ani la femei și de 14 ani la bărbai.
For several countries, the gap between national life expectancy and the EU average has increased in the last two decades.
Pentru multe ări, decalajul dintre sperana de viaă la nivel naional și media UE a crescut în ultimele două decenii.
There are also dierences of up to 20 years in the number of years lived in good health (Healthy Life Years), with people living in the Central and Eastern part of the EU, especially men, living on average fewer years in good health.
Există, de asemenea, diferene de până la 20 de ani în ceea ce privește numărul de ani trăii cu o stare de sănătate bună (ani de viaă sănătoasă), populaia din partea centrală și estică a UE, în special bărbaii, trăind, în medie, mai puini ani cu o stare de sănătate bună.
The impact on health of these variables starts at a young age and persists throughout life. Dierences in life expectancy at birth between the lowest and highest socioeconomic groups (e.g. between manual and professional occupations, people with primary and post-secondary education and the lowest and highest income quintiles) range from 4-10 years for men and from 2-7 years for women.
tre grupurile socioeconomice cu veniturile cele mai mici și, respectiv, cele mai mari (de exemplu, între ocupaiile manuale și cele profesionale, persoanele cu educaie primară și postsecundară și cincimile cu veniturile cele mai scăzute și, respectiv, cele mai ridicate) variază între 4 și 10 ani la bărbai și între 2 și 7 ani la femei.
In some Member States, the gap has even grown over the last few decades.
În unele state membre, decalajul sa adâncit în ultimele decenii.
In addition, infant mortality is higher in the lowest socioeconomic groups and inequalities related to this factor have also increased in several countries.
Pe lângă aceasta, mortalitatea infantilă este mai ridicată în cadrul grupurilor socioeconomice cu veniturile cele mai mici, iar inegalităile legate de acest factor au crescut, de asemenea, în mai multe ări.
Particularly poor health amongst vulnerable groups
Starea de sănătate precară în rândul grupurilor vulnerabile
Groups such as people in deprived areas and in poverty, the unemployed and informally employed, the homeless, the disabled, the mentally or chronically ill, the elderly on low pensions and single parents tend to experience higher levels of disease and premature death.
Grupuri precum persoanele din zonele defavorizate și cele care trăiesc în sărăcie, șomerii și angajaii nedeclarai o cial, persoanele fără adăpost, persoanele cu handicap, bolnavii psihic sau cu boli cronice, persoanele în vârstă cu pensii mici și părinii singuri sunt predispuse să înregistreze niveluri mai ridicate ale bolilor și decesului prematur.
Substantial dierences between Member States are also found in infant mortality, premature mortality, avoidable mortality and more subjective health measures such as self-perceived general health and long-standing illness or activity limitations experienced in the past six months.
Diferene majore sau înregistrat, de asemenea, în ceea ce privește mortalitatea infantilă, mortalitatea prematură, mortalitatea evitabilă și măsurători ale stării de sănătate mai subiective, precum starea generală de sănătate autopercepută și bolile de lungă durată sau limitarea activităii înregistrate în ultimele șase luni.
High mortality and morbidity from cardiovascular disease, injuries and violence, cancer and alcohol-related diseases contribute to dierences in life expectancy.
Inegalităile dintre resortisani și unele grupuri de migrani persistă atât în ceea ce privește starea de sănătate, cât și accesul la serviciile de sănătate. Migranii ar putea
Underlying risk factors for these conditions, such as poorer living and working conditions, smoking, diet and alcohol consumption, are more prominent in countries with shorter life expectancies.
 mai vulnerabili la bolile transmisibile, cum ar  tuberculoza, HIV/SIDA sau hepatita,
Inequalities between nationals and some migrant groups persist, both in terms of health status and access to health services.
Mortalitatea și morbiditatea ridicată cauzate de bolile cardiovasculare, leziuni și violenă, cancer și boli pe fondul consumului de alcool contribuie la diferenele în ceea ce privește sperana de viaă.
Migrants may experience greater vulnerability to communicable diseases, such as tuberculosis, HIV/AIDS or hepatitis, thereby impacting on overall levels of health.
Factorii de risc care stau la baza acestor condiii, precum condiiile de trai și de muncă mai precare, fumatul, alimentaia și consumul de alcool, sunt mai pronunate în ările cu sperane de viaă mai scăzute.
They may also face higher risks of non-communicable diseases (e.g. cardiovascular disease) and mental health problems.
Aceștia ar putea, de asemenea, să  e expuși unor riscuri mai mari ale bolilor netransmisibile (de exemplu, bolile cardiovasculare) și ale problemelor de sănătate mentală.
These can stem from a combination of socioeconomic and environmental conditions in their countries of origin, the process of moving country and having to adjust to a new environment in their host countries1.
Acestea pot apărea atât din cauza condiiilor socioeconomice, cât și a celor de mediu din ările lor de origine, a procesului de mutare într-o altă ară și a necesităii de adaptare la un mediu nou în ările-gazdă (1).
Inequalities between social groups
Inegalităile dintre grupurile sociale