natgillin/translations-raw huggingface dataset:
During the first half of 2007 local implementation strategies for support of the work of human rights defenders by EU missions in third countries were elaborated.
În prima jumtate a anului 2007, au fost elaborate strategii de punere în aplicare la nivel local pentru sprijinirea activit ii aprtorilor drepturilor omului de ctre misiunile UE din rile ter e.
Those strategies are increasingly being put into practice.
Respectivele strategii sunt puse în aplicare într-o msur din ce în ce mai mare.
The European Union has established some thirty human rights dialogues, consultations and dedicated discussions with third countries.71
Uniunea European a organizat circa treizeci de dialoguri, consultri şi discu ii tematice cu ri ter e pe chestiuni legate de drepturile omului1
The European Parliament adopted a resolution on Human Rights in the world 2006 and the EU's policy on the matter on 26 April 2007 on the basis of a report by the Foreign Affairs Committee and a resolution on the functioning of the human rights dialogues and consultations on human rights with third countries on 6 September 2007.
Parlamentul European a adoptat o rezolu ie privind drepturile omului în lume în 2006 şi politica Uniunii Europene în acest domeniu la 26 aprilie 2007, pe baza unui raport din partea Comisiei pentru afaceri externe, precum şi o rezolu ie privind desfşurarea dialogurilor şi consultrilor cu ri ter e pe tema drepturilor omului la 6 septembrie 2007.
A delegation from the EP visited the UN Human Rights Council in 2007.
O delega ie a PE a vizitat Consiliul ONU pentru Drepturile Omului în 2007.
Since September 2007 the Council has been reflecting on how to make the dialogues more effective.
Începând cu luna septembrie 2007, Consiliul a încercat s gseasc modalit i de eficientizare a dialogurilor.
In this context the Secretariat of the Council and the Commission are preparing a paper on EU human rights dialogues with third countries.
În acest context, Secretariatul Consiliului şi Comisia pregtesc un document privind dialogurile UE cu rile ter e pe tema drepturilor omului.
On 19 September 2007 an African Union Troika and the COHOM Troika had a first senior officials meeting on human rights in Brussels.
La 19 septembrie 2007, a avut loc la Bruxelles prima reuniune la nivel de înal i func ionari în materie de drepturile omului a Troicii Uniunii Africane şi a Troicii Grupului de lucru pentru drepturile omului (COHOM).
The EU-AU human rights dialogue is meant to be an integral part of the EU-Africa Strategic Partnership.
Dialogul dintre UE şi UA privind drepturile omului este conceput ca o parte integrant a parteneriatului strategic dintre UE şi Africa.
That was the first time that the EU as an entity entered into a human rights dialogue with another entity, other than a state.
Cu aceast ocazie, UE a ini iat pentru prima data, ca entitate, un dialog cu o alt entitate, alta decât un stat.
As far as the human rights dialogue with Central Asia is concerned, the European Union remained committed to working for a concrete improvement in the human rights situation in the five Central Asian Republics.
În ceea ce priveşte dialogul privind drepturile omului cu Asia Central, Uniunea European rmâne hotrât s ac ioneze în direc ia unei îmbunt iri concrete a situa iei drepturilor omului în cele cinci republici din Asia Central.
In line with the Strategy for a new Partnership with Central Asia, which provides for the establishment of a "regular, result-oriented Human Rights Dialogue with each of the Central Asian states", the first round of the human rights dialogue with Uzbekistan took place and the discussion on the holding of a civil society seminar continued.
În acord cu Strategia pentru un nou parteneriat cu Asia Central, care prevede stabilirea unui „«Dialog privind drepturile omului» regulat, orientat spre rezultate cu fiecare dintre statele din Asia Central în parte”, a avut loc prima rund a dialogului privind drepturile omului cu Uzbekistanul şi au continuat discu iile legate de organizarea unui seminar privind societatea civil.
As regards Turkmenistan, the European Union continued its efforts to bring the Ad-hoc human rights Dialogue with Turkmenistan into line with the structure of other official human rights dialogues.
În ceea ce priveşte Turkmenistanul, Uniunea European şi-a continuat eforturile de stabilire a unui dialog ad-hoc privind drepturile omului cu Turkmenistanul, similar cu structura altor dialoguri oficiale privind drepturile omului.
Detailed discussions took place at the EU-China Human Rights Dialogue rounds on May and October.
Sau purtat discu ii detaliate în cadrul rundelor de dialog UE-China privind drepturile omului din mai şi octombrie.
Unfortunately, the expert legal seminars, which would normally precede these discussions, did not take place in this reporting period owing to China’s objection to the participation of two NGOs.
Din pcate, seminariile exper ilor pe probleme juridice, care ar fi trebuit, în mod normal, s precead discu iilor, nu au avut loc în aceast perioad de raportare, din cauza obiec iei Chinei fa de participarea a dou ONG-uri.
Two dialogue rounds (in May and October) were held in a positive atmosphere, providing a platform for a substantive and frank exchange of views between China and the EU on a wide range of human rights issues, including cases of individual concern.
Cele dou runde de discu ii care au avut loc în mai şi, respectiv, octombrie anul acesta au fost purtate într-o atmosfer pozitiv şi au oferit o platform pentru un schimb de opinii consistent şi deschis între China şi UE referitor la o gam larg de chestiuni privind drepturile omului, inclusiv cazuri de interes individual.
Human rights also featured on the agenda of the EU-China summit in Beijing on 28 November and the Joint Statement explicitly refers to human rights.
Drepturile omului au figurat şi pe ordinea de zi a reuniunii la vârf UE-China care a avut loc la Beijing la 28 noiembrie, iar declara ia comun face referire în mod explicit la drepturile omului.
In October 2007 human rights talks with Russia took place in Brussels.
În octombrie 2007 au avut loc la Bruxelles discu ii cu Rusia privind drepturile omului.
The EU Troika raised a number of specific concerns about the human rights situation in Russia, in particular regarding freedom of expression and assembly, above all in the runup to the parliamentary and presidential elections.
Troica UE a evocat o serie de îngrijorri specifice privind situa ia drepturilor omului în Rusia, în special privind libertatea de expresie şi de întrunire, îndeosebi în perioada premergtoare alegerilor parlamentare şi preziden iale.
As in previous years, the EU held consultations on human rights issues with the US, Canada, Japan, New Zealand and candidate countries focusing, in particular, on UN human rights issues.
Ca şi în anii preceden i, UE a avut consultri privind drepturile omului cu SUA, Canada, Japonia, Noua Zeeland şi rile candidate, concentrându-se în special asupra chestiunilor ONU privind drepturile omului.
The Union continued to attach great importance to economic, social and cultural rights, as well as to civil and political rights.
Uniunea acord în continuare o mare importan drepturilor economice, sociale şi culturale, precum şi drepturilor civile şi politice.
That was underlined by the 9th EU-NGO Forum on Economic, Social and Cultural Rights in European Union Policies which took place in Lisbon on 6 and 7 December 2007.
Acest lucru a fost subliniat în cadrul celui de-al 9-lea Forum UE-ONG privind drepturile economice, sociale şi culturale în politicile Uniunii Europene” care a avut loc la Lisabona între 6 şi 7 decembrie 2007.
The ninth edition brought together more than a hundred representatives of human rights NGOs and of EU Member States and institutions.
Cea de a noua edi ie a reunit peste o sut de reprezentan i ai ONG-urilor din domeniul drepturilor omului, precum şi din statele membre şi institu iile UE.
The Lisbon Treaty, signed on 13 December 2007, provides that the Charter of Fundamental Rights of the European Union shall have the same legal value as the Treaties (TEU and TFEU).
Conform prevederilor Tratatului de la Lisabona, semnat la 13 decembrie 2007, Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene are aceeaşi valoare juridic ca şi tratatele (TUE şi TFUE).
The Charter reaffirms the rights, freedoms and principles recognised in the Union, and makes those rights more visible.
Carta reafirm drepturile, libert ile şi principiile recunoscute în Uniune şi le asigur mai mult vizibilitate.
EU acting within UN Human Rights Council and Third Committee 371.
Activitatea UE în cadrul Consiliului ONU pentru Drepturile Omului şi al celui de-al Treilea Comitet 371.
By mid-year of the period under review, the Human Rights Council (HRC) had begun to consolidate itself, having adopted, for instance, an institutional-building package.
La jumtatea perioadei de evaluare, Consiliul pentru Drepturile Omului (HRC) şi-a început consolidarea prin adoptarea, spre exemplu, a pachetului construc iei institu ionale.
The EU Member States have actively contributed to the work of this new institution, both in the institution-building debates and in the substantive discussions.
Statele membre UE au contribuit în mod activ la activitatea acestei noi institu ii, atât în cadrul dezbaterilor legate de construc ia institu ional, cât şi în cadrul unor discu ii independente.
The EU has learned that this new body is a challenge for us, but is confident that the results achieved will allow the HRC to develop into a credible and effective body able to fulfil all aspects of its mandate.
UE a constatat c acest nou organism reprezint o provocare pentru noi, dar este încreztoare în faptul c rezultatele ob inute vor permite HRC s devin un organism credibil şi eficient, capabil s îndeplineasc toate aspectele mandatului su.
A matter of particular importance on the agenda is now the agreed mechanism for a Universal Periodic Review of all UN Member States, which the EU hopes will ensure regular examination of the human rights record of each country.
În prezent, o chestiune de maxim importan pe ordinea de zi este mecanismul de revizuire periodic universal a tuturor statelor membre ONU, asupra cruia sa convenit, şi prin care UE sper s se poat examina cu regularitate situa ia drepturilor omului în fiecare ar.
In its annual declaration on the occasion of the International Day in Support of Victims of Torture on 26 June 2007, the EU underlined the priority it attaches to the global eradication of torture and to the full rehabilitation of torture victims.
În declara ia sa anual cu ocazia Zilei interna ionale pentru sprijinirea victimelor torturii din 26 iunie 2007, UE a subliniat prioritatea acordat eradicrii globale a torturii şi reabilitrii totale a victimelor torturii.
The EU also seized the opportunity of the twentieth anniversary of the entry into force of the International Convention against Torture and other Cruel, Inhuman or Degrading Treatment or Punishment (UNCAT) to urge States which were not yet parties to accede to the Convention without delay.
UE a profitat de asemenea de oportunitatea oferit de cea dea douzecea aniversare a intrrii în vigoare a Conven iei interna ionale împotriva torturii şi altor pedepse şi tratamente cu cruzime, inumane sau degradante (UNCAT)pentru a îndemna statele care nu sunt înc parte s adere fr întârziere la Conven ie.
The EU was particularly active and successful during this year in the UNGA 62 Third Committee.
UE a fost deosebit de activ şi a înregistrat succese anul acesta în cadrul Comitetului III al celei dea 62-a Adunri Generale a ONU.
In June 2007 the Council of the European Union decided that the EU would table a resolution against the death penalty at the 62nd session of the UN General Assembly.
În iunie 2007, Consiliul Uniunii Europene a hotrât ca UE s depun o rezolu ie împotriva pedepsei cu moartea în cadrul celei dea 62-a sesiuni a Adunrii Generale a ONU.
The resolution calling for a moratorium on the use of the death penalty was adopted by the UNGA Third Committee on 15 November 2007 with the support of 87 co-sponsors representing a wide crossregional alliance.
La 15 noiembrie 2007, Comitetul III al Adunrii Generale ONU a adoptat rezolu ia prin care se cere un moratoriu referitor la aplicarea pedepsei cu moartea, cu sprijinul a 87 de cosemnatari reprezentând o alian transregional larg.
In spite of the high priority given to the death penalty resolution, the EU maintained all the other traditional initiatives at the Third Committee, taking the lead this year in the Rights of the Child resolution and presenting two country resolutions on the human rights situation in the DPRK and in Burma/Myanmar.
În pofida priorit ii acordate rezolu iei privind pedeapsa cu moartea, UE a men inut toate celelalte ini iative tradi ionale în cadrul Comitetului III, asumând anul acesta coordonarea rezolu iei privind drepturile copilului şi prezentând dou rezolu ii privind situa ia drepturilor omului în RPDC şi în Birmania/Myanmar.
It co-tabled the US resolution on the human rights situation in Belarus and strongly supported the lobby efforts on the resolution on the human rights situation in Iran.
UE a depus, împreun cu SUA, o rezolu ie privind situa ia drepturilor omului în Belarus şi a sprijinit cu trie eforturile grupurilor de presiune în legtur cu rezolu ia privind situa ia drepturilor omului în Iran.
With regard to freedom of religion or belief, the EU promoted a resolution at UNGA 3C.
În ceea ce priveşte libertatea de religie şi de gândire, UE a promovat o rezolu ie în cadrul Comitetului III al Adunrii Generale a ONU.
The resolution was adopted by consensus, expressing strong support for the EU’s balanced human rights approach.
Rezolu ia a fost adoptat prin consens, indicând sprijinul puternic pentru abordarea echilibrat a UE privind drepturile omului.
The EU further promoted a resolution at the sixth session of the HRC.
UE a promovat, de asemenea, o rezolu ie în cadrul celei dea şasea sesiuni a HRC.
With that resolution the mandate of the Special Rapporteur was renewed.
Prin respectiva rezolu ie a fost reînnoit mandatul Raportorului Special.
This will continue to be a difficult and controversial topic in the UN context.
Aceast chestiune va continua s fie un subiect dificil şi controversat în contextul ONU.
CHAPTER 5 - ENERGY SECURITY AND CLIMATE CHANGE
CAPITOLUL 5 - SCHIMBRILE CLIMATICE ŞI SIGURANA ENERGETIC
In 2007, energy security, recognised as a key challenge in the European Security Strategy, continued to grow in importance within the CFSP context.
În 2007, siguran a energetic, recunoscut ca o provocare esen ial în cadrul Strategiei europene de securitate, a devenit tot mai important în contextul PESC.
It should be noted, however, that the policy of the European Union focuses on the development of well-regulated markets, within and beyond its borders, as the best means of achieving energy security.72
Trebuie remarcat, totuşi, c politica Uniunii Europene se concentreaz pe dezvoltarea unor pie e bine reglementate, în interiorul şi în afara frontierelor sale, ca cele mai bune mijloace pentru asigurarea siguran ei energetice1.
The most significant development institutionally was the establishment of the EU Network of Energy Security Correspondents, which has enhanced the EU’s energy security through its continuous monitoring and exchange of information and increased cooperation between all EU energy actors.
Evolu ia institu ional cea mai semnificativ a fost crearea re elei UE de coresponden i în domeniul siguran ei energetice, care a consolidat siguran a energetic a UE prin monitorizare continu şi schimburi de informa ii, precum şi prin cooperarea crescând între toate pr ile implicate în domeniul energetic în UE.
The appointment of Mr Jozias Van Aartsen as Coordinator for the Southern Gas Corridor is also significant.
De asemenea, este semnificativ numirea dlui Jozias Van Aartsen în calitate de coordonator al coridorului sudic al gazelor naturale.
The EU Institute for Security Studies (EUISS) continued to provide important input into policy development, inter alia through the hosting of a workshop on energy security at its annual conference in November 2007.
ISSUE a continuat s ofere date importante despre evolu ia politicilor, inclusiv prin gzduirea unui atelier privind siguran a energetic în cadrul conferin ei sale anuale din noiembrie 2007.
Energy security has become an established item on the agenda of foreign policy meetings with third parties at all levels.
Siguran a energetic a devenit un subiect constant pe ordinea de zi a reuniunilor de politic extern cu ter i la toate nivelurile.
In this respect, contacts with Brazil, Russia, India, China and Africa were of special importance.
Astfel, o importan deosebit au avut-o contactele cu Brazilia, India, China şi Africa.
The strong commitment to Global Energy Security Principles stated at the Heiligendamm G8 Summit is also worth noting.
Trebuie remarcat şi angajamentul puternic fa de Principiile Siguran ei Energetice Globale enun ate la summitul G8 de la Heiligendamm.
The adoption of the Central Asia Strategy and the Joint Africa Strategy marked the consolidation of an EU energy security strategy, in that both recognised the importance of these regions for Europe's energy security and set out a framework of cooperation for the development of their energy resources, infrastructure and markets.
Adoptarea strategiei pentru Asia Central şi a strategiei comune pentru Africa a marcat consolidarea unei strategii a siguran ei energetice a UE, în sensul în care ambele au recunoscut importan a acestor regiuni pentru siguran a energetic a Europei şi au stabilit un cadru de cooperare pentru dezvoltarea resurselor, respectiv a infrastructurii energetice a acestora şi a pie elor lor de energie.
The forthcoming period will see the enhancement and intensification of dialogue with third countries.
În perioada urmtoare se va înregistra o intensificare şi o întrire a dialogului cu rile ter e.
The EU will continue to address issues which affect energy security, including those relating to the governance, stability and good neighbourly relations of States rich in energy resources.
UE va continua s abordeze chestiuni care afecteaz siguran a energetic, inclusiv cele legate de guvernarea, stabilitatea şi bunele rela ii de vecintate ale statelor bogate în resurse energetice.
The EU will also continue to address challenges posed by the increasing use of non-traditional energy sources, including bio fuels, and of nuclear energy.
De asemenea, UE va continua s rspund provocrilor ridicate de utilizarea crescând a surselor de energie netradi ionale, inclusiv a biocombustibililor şi energiei nucleare.
Climate change and security 382.
Schimbrile climatice şi securitatea 382.
In spring 2007 the European Council endorsed an ambitious climate and energy package, taking on strong commitments and sending a clear signal to the international community concerning our resolve in the fight against the adverse effects of climate change and the launching of negotiations on a post-2012 agreement.
În primvara anului 2007, Consiliul European a aprobat un pachet ambi ios privind climatul şi energia, prin care sau luat angajamente puternice şi care trimite un mesaj clar comunit ii interna ionale privind hotrârea noastr de a lupta împotriva efectelor adverse ale schimbrilor climatice şi lansarea negocierilor privitoare la un acord post-2012.
During the second half of the year, and in anticipation of the UNFCCC Conference in Bali73, the subject gained further importance in foreign policy meetings.
În a doua jumtate a anului, şi înaintea conferin ei CCONUSC din Bali2, subiectul a dobândit mai mult însemntate în cadrul reuniunilor de politic extern.
The European position was presented and discussed in bilateral political dialogue and policy meetings with partners as well as through the largest ever number of demarches on a single issue, arranged through the Green Diplomacy Network (GDN), and addressing over forty countries in the second half of 2007.
Pozi ia european a fost prezentat şi discutat în cadrul dialogului politic bilateral şi al reuniunilor pe chestiuni de politici cu partenerii, precum şi prin cel mai mare numr de demersuri de pân acum pe o singur chestiune, stabilite prin re eaua diplomatic ecologic (GDN), şi care au vizat peste patruzeci de ri în cea de a doua jumtate a anului 2007.
The European Parliament adopted a resolution on towards a common European foreign policy on energy on 26 September 2007.
Parlamentul European a adoptat o rezolu ie privind obiectivul „Spre o politic extern european comun în domeniul energiei” la 26 septembrie 2007.
The European Parliament adopted a resolution on the Bali Conference on Climate Change on 15 November 2007.
Parlamentul European a adoptat o rezolu ie cu privire la Conferin a de la Bali privind schimbrile climatice la 15 noiembrie 2007.
Apart from the implications for the world's environment and economy, 2007 has also seen another aspect of the reflection on climate change gaining recognition, namely its impact on international security and the likely unsettling consequences.
Pe lâng implica iile asupra mediului şi economiei mondiale, în anul 2007 sa bucurat de mai mult recunoaştere şi un alt aspect al reflec iei asupra schimbrilor climatice, şi anume impactul acestora asupra securit ii interna ionale şi posibilele lor consecin e îngrijortoare.
In that connection, in June 2007 the European Council invited the SG/HR and the European Commission to present a joint report to the 2008 Spring European Council.
Cu privire la respectivul aspect, Consiliul European din iunie 2007 a invitat Comisia European şi pe SG/ÎR s prezinte un raport comun în cadrul Consiliului European de primvar din 2008.
To help in its preparation, an informal workshop was co-organised in Brussels by the Commission and Council Secretariat on 13 September.
La 13 septembrie, Comisia şi Secretariatul Consiliului au organizat împreun la Bruxelles un atelier informal pentru a ajuta la pregtirea raportului.
That was an opportunity for Commission and Council staff to brainstorm with international organisations, NGOs, academic and other experts on climate change.
Aceasta a fost o ocazie pentru personalul Comisiei şi Consiliului de a avea un schimb de idei cu organiza iile interna ionale, cu ONG-urile, cu mediul universitar şi cu al i exper i din domeniul schimbrilor climatice.
European Parliament staff members were also invited.
Au fost invita i, de asemenea, membri ai personalului Parlamentului European.
The joint report by the SG/HR and the European Commission to the 2008 Spring European Council74highlights the significant implications climate change has for international security issues and underlines the threat these pose to Europe’s foreign and security policy interests.
Consiliului European de primvar din 20081eviden iaz implica iile semnificative ale schimbrilor climatice asupra chestiunilor de securitate interna ional şi subliniaz amenin area reprezentat de acestea pentru interesele Europei în ceea ce priveşte politica extern şi de securitate.
The report considers how the full range of EU instruments, including Community and CFSP/ESDP action, can be used alongside mitigation and adaptation policies to address the security risks.
Raportul ia în considerare modalit ile în care gama larg de instrumente ale UE, inclusiv ac iunile la nivelul Comunit ii şi al PESC/PESA pot fi utilizate împreun cu politicile de atenuare şi adaptare pentru a aborda riscurile la adresa securit ii.
This report marks a starting point for deeper EU engagement on climate change and security.
Acest raport reprezint un punct de plecare pentru un angajament mai consistent din partea UE în ceea ce priveşte schimbrile climatice şi securitatea.
It should act as a catalyst for the development of a better understanding of the implications of climate change for European foreign and security interests.
Acesta ar trebui s aib rolul de catalizator în dezvoltarea unei mai bune în elegeri a implica iilor schimbrilor climatice pentru interesele europene externe şi de securitate.