natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the summer of 2007 the illegal landings by the Polish fishing fleet were so extensive that Polish fisheries were stopped by the European Commission in the second half of 2007.
Al treilea factor la constituit abundenţa de larve copepode (pseudocalanus acuspes), principala hrană a codului, ceea ce a coincis cu existenţa unui deficit de animale prădătoare ca şprotul sau focile.
Hope for the future
Ce sa întâmplat?
And then climate change!
Din 1980 încoace sa revărsat o cantitate mai mică de apă sărată din
In response to the complex and severe environmental problems in the Baltic Sea, the countries in the region have agreed a 'Baltic Sea Action Plan' to develop national actions towards integrating agricultural, fisheries and regional policies.
Schimbările climatice afectează atât temperatura, cât şi nivelul de sare al Mării Baltice. Creşterea temperaturii la nivelul straturilor mai adânci creşte nevoia de oxigen a metabolismelor din apă, ceea ce contribuie la intensificarea fenomenului de creştere a suprafeţei zonelor anoxice.
Climate change is affecting both the temperature and the salt balance of the Baltic.
Marea Nordului, ceea ce a făcut să scadă şi rata de supravieţuire a icrelor de cod şi astfel reducerea populaţiei tinere de cod.
Temperature rise in the deep water will increase the metabolic demand for oxygen and reduce solubility of oxygen in the water. In turn, this
Salinitatea redusă a avut ca urmare şi scăderea cantităţii de copepode, hrana principală a larvelor de cod.
Both factors are driven by climate. Quite a small reduction in the salinity is already tipping the balance and changing the composition of the Baltic habitat.
Cu toate că limita admisibilă din punct de vedere biologic sa redus pentru anii următori, totalul admis de captură stabilit de guvern a rămas peste limita admisă (Figura 1).Problema este agravată şi de fenomenul pescuitului ilegal.
Of the three major fished species, cod, herring, and sprat, cod is particularly sensitive to reduced salinity because salinity affects both their reproductive capacity and the availability of the preferred food for cod larvae.
Sa estimat că în această parte a Mării Baltice, o cantitate suplimentară de 30% este pescuită în mod ilegal. În vara anului 2007 pescuitul ilegal de care se făcea vinovată flota de pescuit poloneză a fost atât de intens,
Sampling stations
Staţiile de prelevare de probe i
SWEDEN a e
SUEDIA lu u d r o
K d East a n h t
K d Bazinul a n a e
Baltic
Marea
2 /Estimates of the extent of hypoxia (oxygen content less than 2 ml/l) and anoxia (oxygen content nil; often with presence of hydrogen sulphide-which reacts with oxygen to produce sulphate.
2 /Estimarea nivelului de hipoxie (conţinut de oxigen sub 2ml/l) şi anoxie (lipsă totală de oxigen; prezenţa hidrogenului sulfurat în cele mai multe cazuri – care intră în reacţie cu oxigenul producând sulfat.
When this reaction occurs, oxygen concentrations are considered negative) in Autumn 2007.
În cazurile în care are loc această reacţie, concentraţia de oxigen este considerată a fi nulă) în toamna anului 2007.
Over time, there has been a steady increase in the area affected by hydrogen sulphide in the East and West Gotland Basins, and the outer Gulf of Finland.
În timp sa înregistrat o creştere constantă a zonei afectate de hidrogenul sulfurat în Bazinele Gotlandul de Est şi Vest şi în partea exterioară a Golfului Finlandei.
Water from the Gulf of Finland does not enter into the Gulf of Bothnia. As a result, despite its depth, it remains well oxygenated, even during autumn.
Apa din Golful Finlandei nu pătrunde în Golful Bothnia, ceea ce are ca rezultat faptul că în pofida adâncimii sale, acesta are nivel corespunzător de oxigen şi toamna. Sursa: http://www.helcom.fi/environment2/ifs/ifs2007/en_GB/HydrographyOxygenDeep/.
Spreading Dead Zones and Consequences for Marine Ecosystems.
Creşterea zonelor moarte şi consecinţele acestui fenomen asupra ecosistemelor maritime. Science, vol. 321, pp. 926–929.
Impact of 21st century climate change on the Baltic Sea fish community and fisheries.
Impactul schimbărilor climatice din secolul 21 asupra populaţiilor de peşti şi pescăriilor din Marea Baltică. Global Change Biology, vol. 13, 7, pp. 1 348–1 367.
A meta-analysis of the status of ICES fish stocks during the past half century.
O metaanaliză a rezervelor de peşti evaluate de consiliul Internaţional pentru Explorarea Mării în ultimii cincizeci de ani. ICES Journal of Marine Science, Vol. 64, 4, pp. 707–713.
Climate change will alter the Baltic Sea and its ability to support exploitable cod populations.
Ambii factori sunt determinaţi de schimbările climatice.
Management will need to accommodate these changes if the stock is to stay at a commercially relevant level Professor Brian MacKenzie, DTU-Aqua, Technical University of Denmark
Astfel, rezervele de cod şi alţi peşti de mare se vor reduce şi mai mult, dacă exploatarea lor continuă la nivelul actual.
This includes the new Marine Strategy Framework Directive, according to which bordering countries should achieve a 'good environmental status' of the Baltic Sea by 2020, including a requirement that fish communities are brought back to 'a good state'.
Drept răspuns la problemele ecologice grave şi complexe ale Mării Baltice, ţările din regiune au creat în unanimitate un „Plan de Acţiune privind Marea Baltică” prin care intenţionează să implementeze acţiuni la nivel naţional în vederea integrării politicilor agricole, regionale şi de pescuit.
In addition, the European Commission is developing a Baltic Sea Regional strategy which will lead to an action plan defining the key players, the financial instruments to be deployed, as well as a work schedule.
Planul, adoptat în noiembrie 2007 constituie o bază importantă pentru implementarea mai eficientă a politicilor UE în regiune.Acesta include şi noua Directiva privind strategia pentru mediul marin care prevede că ţările cu ieşire la Marea Baltică trebuie să realizeze „o stare ecologică bună” a acestei mări până în 2020, inclusiv cerinţa ca populaţiile de peşte să fie readuse la o „stare bună”.Mai mult, Comisia Europeană dezvoltă o Strategie regională pentru Marea Baltică care va avea ca rezultat un plan de acţiune care va defini actorii-cheie, instrumentele financiare care se vor utiliza şi un program de lucru.
This strategy's adoption by Member States will constitute one of the priorities of the Swedish EU Presidency, in the second half of 2009.
Adoptarea acestei strategii de către statele membre va constitui una dintre priorităţile preşedinţiei suedeze a UE în cea de-a doua parte a anului 2009.
Sweden has identified the Baltic Sea environment as one of its top priorities.
Suedia consideră refacerea sistemului ecologic al Mării Baltice ca fiind una dintre priorităţile sale de prim ordin.
The Common Fisheries Policy (CFP)was designed to regulate fishing activities from an environmental, economic and social point of view.
Politica comună în domeniul pescuitului (CFP) a fost creată pentru a reglementa activităţile de pescuit din punct de vedere ecologic, economic şi social.
However, many of the most commercially valuable fish species in Europe have been heavily over fished and their populations are now below safe biological numbers.
În pofida acestui fapt, multe dintre speciile de peşte valoroase din punct de vedere comercial au fost pescuite peste măsură, scăzând astfel sub limita biologică sigură.
The nature of the legislation makes it costly and difficult to successfully prosecute Member States who over-fish.The obvious lack of success in sustainable management of many of its fish stocks has led marine experts to call for major revisions to the policy, which is clearly the product of compromise between countries. The marine environment should be treated as an ecosystem rather than as sectors to be exploited.The EU Commissioner for Fisheries and Marine Affairs, Joe Borg has even said that the CFP 'does not encourage responsibility by fishermen or politicians' and launched an immediate review of the policy in September 2008, four years ahead of schedule.
Natura legislaţiei în acest domeniu face ca sancţionarea eficientă a statelor membre care pescuiesc peste limitele admise să fie dificilă şi costisitoare.Lipsurile evidente ale legislaţiei, care nu a fost capabilă să gestioneze în mod durabil majoritatea rezervelor de peşte, a determinat experţii maritimi să ceară revizuirea radicală a politicii privind pescuitul, care, în mod evident, trebuie să fie rezultatul unui compromis între ţări.
If bioenergy goes boom
Dacă utilizarea bioenergiei creşte exploziv
The switch from oil to bioenergy is not risk free
Trecerea de la petrol la bioenergie nu este lipsită de riscuri
Bioenergy is not new.
Bioenergia nu este un concept nou.
For millennia, people have been burning wood.
Oamenii au ars lemne timp de milenii.
The industrial revolution in the mid-1800s brought so called 'fossil fuels', mainly coal and oil, to the fore.
Revoluţia industrială de la mijlocul secolului al 19-lea a adus în prim plan aşa-numiţii „combustibili fosili”, mult cărbune şi petrol.
However, fossil fuels are becoming more difficult to find and extract, more expensive, and subject to intense political debate.
Dar combustibilii fosili sunt tot mai greu de găsit şi de extras, sunt tot mai scumpi, devenind subiectul unor dezbateri politice intense.
EEA SIGNALS 2009 / ENERGY: BIOENERGY AND LAND-USE CHANGE / 31
SEMNALE DE MEDIU AEM 2009 / ENERGIA: BIOENERGIA ŞI SCHIMBAREA DESTINAŢIEI TERENURILOR / 31 destinate producerii de biocombustibili
Biomass: refers to living and recently dead biological matter.
2 decât ar putea ar genera mai mult COeconomisi.
This can be from crops, trees, algae, agricultural, forest residues or waste streams.
Biomasă: Se referă la masa biologică vie sau moartă de curând provenind din culturi, arbori, alge, reziduuri agricole şi forestiere sau deşeuri de canalizare.
Bioenergy: all types of energy derived from biomass, including biofuels.
Bioenergie: Toate tipurile de energie provenind din biomasă, inclusiv biocombustibilii.
Bioenergy is on the verge of becoming big business.
Bioenergia este pe cale să devină o afacere foarte profitabilă.
It is already the dominant renewable energy source (1) in Europe and its production is likely to increase greatly in the coming decades.
Deja este sursa de energie regenerabilă dominantă (1) în Europa şi este foarte probabil ca producţia de bioenergie să crească semnificativ în anii următori.
A move towards large scale bioenergy production bears considerable environmental risks, mainly in terms of land-use change. Soils and plants are damage our soil and water resources.
Contribuţia AEM la această temă se restrânge doar la argumentele pro şi contra de ordin ecologic.
Knock-on effects, so-called 'indirect land-use changes', would impact elsewhere in the world: as Europe cuts back on food exports, other areas of the world would increase food production to fill the gap. Impacts on global food prices could be significant.
Dar, până şi în acest domeniu, există controverse.Trecerea la producerea de biocombustibili pe scară largă are riscuri ecologice considerabile, în special din cauza schimbării destinaţiei terenurilor.
However, risks within Europe could be lessened with the right choice of crops and management.
Solul şi plantele sunt cele mai importante rezervoare de COst pe Pământ – conţinând
The European Commission has proposed a mandatory target: 20 % of all European energy should come from renewables (that's all renewable sources: wind, solar, wave, etc. as well as bioenergy) by 2020.
Comisia Europeană a propus un obiectiv obligatoriu care trebuie atins până în 2020, şi anume ca 20% din totalul energiei produse în Europa să provină din surse regenerabile (vântul, soarele, valurile, etc., precum şi bioenergie).
At the moment, renewables account for 6.7 % of European energy consumption.
În prezent, doar 6,7% din consumul total de energie în Europa provine din surse regenerabile.
Two thirds of this comes from biomass.The European Commission is also keen to promote biofuels — fuel for transport — as diversification is particularly important in transport because of its dependence on oil.
Extinderea suprafeţelor de culturi arabile în Europa pentru a satisface atât cererea de alimente, cât şi pe cea de carburanţi ar avea un impact considerabil asupra biodiversităţii Europei şi ar afecta solul şi resursele de apă.
The transport sector is also increasing greenhouse gas emissions and eating up emissions savings achieved by other sectors.
Impactul asupra preţului global al alimentelor ar fi semnificativ.Totuşi, riscurile asupra Europei ar putea fi diminuate printr-o alegere adecvată a culturilor şi o gestiune potrivită.
The Commission has therefore proposed that biofuels make up 10 % of road transport fuel by 2020, providing they can be certified as sustainable.
Biocombustibilii obţinuţi din deşeuri, din reziduuri de recoltă sau forestiere, oferă avantaje pentru mediu.
Data would save.Expanding arable crop production in Europe to satisfy the combined food and fuel demand would have serious impacts on Europe's biodiversity and
În acest sens, AEM a analizat tendinţele de dezvoltare explozivă iminentă a pieţei biocombustibililor şi dacă această soluţie ar putea acoperi nevoia de energie a omenirii fără a afecta mediul.
Renewable energy includes energy derived from wind, sea, sun, hydropower, etc.The term biofuel can be used for all fuels (solid, liquid or gas) for any purpose derived from biomass.
Energia regenerabilă include energia obţinută din forţa vântului, a mării, a soarelui, a hidrocentralelor, etc.Termenul de biocombustibili poate fi folosit pentru toate tipurile de combustibili (solizi, lichizi sau gazoşi) destinaţi oricărui scop şi obţinute din biomasă.
However, in the context of this analysis it refers specifically to fuels for transport.
Însă, în contextul acestei analize, termenul se referă concret la combustibilii destinaţi transportului.
32 / EEA SIGNALS 2009 / ENERGY: BIOENERGY AND LAND-USE CHANGE is leading to an expansion of world cropland at the expense of natural grasslands and tropical rainforest.
32 / SEMNALE DE MEDIU AEM 2009 / ENERGIA: BIOENERGIA ŞI SCHIMBAREA DESTINAŢIEI TERENURILOR
This is important because deforestation and farming practices are currently responsible for an estimated 20 % of global greenhouse gas emissions.
Impacturi globale — preţul alimentelor şi schimbarea destinaţiei terenurilor
Visible impacts from 2007 show that biofuel makes up 2.6 % of road transport fuel in the EU.To achieve 10 %, the European Union must increase production and imports of biofuel at a time when biofuels are at the centre of complex ecological and economic debates.
Creşterea consumului de alimente la scară globală şi cererea suplimentară de biocombustibili duce la extinderea suprafeţelor de terenuri cultivate în detrimentul suprafeţelor de păşuni şi păduri tropicale.
The EU biofuel target is surrounded by more and more debate.
20% din emisiile de gaze cu efect de seră la nivel global.
The European Parliament has recently called for a guarantee that 40 % of the 10 % target will come from sources that do not compete with food production.
Transformarea pădurilor în terenuri arabile la scară largă ar creşte, la rândul ei, acest procent şi ar avea un impact semnificativ asupra biodiversităţii.
The EEA's own Scientific Committee has warned that increasing the share of biofuels used in transport to 10 % by 2020 is overambitious and should be suspended.
Fauna, precum şi calitatea şi cantitatea apei ar avea de suferit, de asemenea, dacă suprafeţe întinse de teren ar fi transformate din habitate naturale sau terenuri agricole tradiţionale în terenuri folosite în scopul producerii intensive de bioenergie.
Promoting biofuels and other bioenergy in Europe inevitably triggers direct and indirect effects elsewhere.
Promovarea biocombustibililor şi a celorlalte tipuri de bioenergie în Europa are inevitabil efecte directe şi indirecte în celelalte părţi ale lumii.
For example, in Europe we could produce biodiesel from rapeseed oil in a sustainable manner, but less rapeseed oil would be available for food production inside and outside Europe.
combustibili pentru transport –, pentru că în domeniul transportului diversificarea este foarte importantă, datorită dependenţei actuale de petrol.
The gap is likely to be filled in part by palm oil.
Datele din 2007 arată că biocombustibilii constituie 2,6% din totalul combustibililor destinaţi transportului rutier în UE.
However, this would result in the loss of rainforest, as trees in countries such as Indonesia are felled to facilitate the extra palm crops.Worldwide, biofuel demand is one of many factors contributing to the recent rise in food prices, along with droughts in key producer countries, increasing meat consumption and rising oil prices, etc.
Pentru a realiza obiectivul de 10%, Uniunea Europeană trebuie să crească producţia şi importul de biocombustibili într-un moment în care biocombustibilii sunt tema unei dezbateri ecologice şi economice complexe.
The Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD) estimates that current and proposed biofuel support measures in the EU and US increase average wheat, maize and vegetable oil prices by about 8 %, 10 % and 33 %, respectively, in the medium term.Increasing world food consumption, and the additional demand for biofuel,
Obiectivul UE privind biocombustibilii se află în centrul unor dezbateri tot mai numeroase.Recent, Parlamentul European a cerut garantarea faptului că 40% din obiectivul de 10% va proveni din surse care să nu concureze cu producţia de alimente. Comisia de Specialitate a AEM a avertizat asupra faptului că creşterea procentului de biocombustibili la 10% până în 2020 este un proiect mult prea ambiţios şi ar trebui suspendat.
% of total final energy consumption in road transport
Procentul din consumul de energie final in domeniul transportului rutier
1 / Final energy consumption of biofuels — as % of final energy consumption in road transport fuels, EU-27.
1 / Consumul de energie final al biocombustibililor – ca procent de consum de energie final la combustibilii destinaţi transportului rutier, UE-27. Sursa: Eurostat, 2007; figura provine de la EurObserv'ER, 2008.
EEA SIGNALS 2009 / ENERGY: BIOENERGY AND LAND-USE CHANGE / 33
SEMNALE DE MEDIU AEM 2009 / ENERGIA: BIOENERGIA ŞI SCHIMBAREA DESTINAŢIEI TERENURILOR / 33 potenţialul de bio masă pentru producerea de electricitate şi căldură (mai ales in system combinat)decât pentru producerea de combustibili pentru transport.
Looking ahead conditions protecting biodiversity and minimising waste to ensure the 'biomass potential' was not damaging to the environment.Following this, in 2008 the EEA used the Green-X model, originally
asociate cu producţia de bioetanol vor fi mai mari decât cele asociate cu utilizarea combustibililor fosili timp de 50 de ani sau chiar pe o perioadă mai lungă, datorită faptului că păşunile şi
ENVIRONMENT do away with this storage function.
2 doar resurse europene. Această estimare este denumită „potenţialul de biomasă” al Europei.
It would take decades for the benefits to outweigh the negatives.The impacts on biodiversity and natural resources such as water are more difficult to measure.
Ar trece decenii până când beneficiile ar compensa dezavantajele.Impacturile asupra biodiversităţii şi resurselor naturale, ca de ex. apa, sunt mult mai greu de evaluat.
Increased corn production in the mid-West United States, for example, threatens marine life in the Gulf of Mexico, where a dead zone more than 20 000 km2 has been created by the high nutrient inputs from the Mississippi.
De exemplu, producţia intensificată de porumb din centrul şi vestul Statelor Unite ameninţă sistemele ecologice din Golful Mexic unde sa creat o zonă moartă de peste 20 000 km2 din cauza creşterii nivelului de substanţe nutritive aduse de râul Mississippi.
According to one recent study, meeting the 2022 targets in the US energy bill will increase nitrogen loads in the Mississippi by 10–34 %.
Potrivit unui studiu recent, dacă se ating obiectivele stabilite pentru 2022 prin legea energiei a SUA, aceasta va creşte încărcătura de nitrogen a râului cu 10–34%.
Modelling the future
Modelând viitorul
In 2006 an EEA study estimated that 15 % of projected European energy demand in 2030 could be met with bioenergy derived from agricultural, forestry and waste products, using only European resources.
În 2006, un studiu al AEM a estimat că 15% din cererea europeană de energie estimată pentru 2030 ar putea fi acoperită de bioenergie obţinută din produse agricole, forestiere şi deşeuri, folosind
This estimate is referred to as Europe's 'biomass potential'.
Procesele de producere de biocombustibili de generaţia a doua pot folosi o varietate largă de materii prime nealimentare, ca biomasa provenită din deşeuri, lemnul, cocenile de porumb sau grâu şi culturi special destinate producerii de energie (culturi de biomasă) ca de ex. Miscanthus.
To avoid the negative impacts of a switch to bioenergy described above, we need strong policies at international level to prevent land-use changes adding to environmental problems in the pursuit of bioenergy.
Pentru a evita crearea unor impacturi negative determinate de utilizarea la bioenergiei în modul descris mai sus, avem nevoie de politici stricte la nivel internaţional pentru a preveni schimbarea destinaţiei terenurilor şi adăugarea astfel a încă unei probleme ecologice la cele existente în preocupările noastre legate de bioenergie.
The challenge is clearly global, and we need a global debate on how to halt loss of biodiversity and address climate change at the same time, while taking into account the global need for increased food production and the daunting price increase in oil.EEA researchers believe that Europe should actively seek to generate as much bioenergy as possible domestically whilst sustaining a balance between food, fuel and fibre production, and without compromising ecosystem services.
Este evident, că această problemă constituie o provocare la nivel global şi că avem nevoie de o dezbatere globală pe tema modalităţilor în care să stopăm reducerea biodiversităţii şi, concomitent, să rezolvăm problema schimbărilor climatice, luând în considerare, în acelaşi timp şi necesitatea globală de creştere a producţiei de alimente şi creşterea alarmantă a preţului petrolului.Cercetătorii AEM cred că Europa ar trebui să caute activ modalităţi de producere a bioenergiei pe cât posibil în interiorul UE, menţinând, în acelaşi timp, echilibrul între producţia de alimente, combustibil şi fibre, şi fără a compromite serviciile ecosistemelor.
We should move on from biofuels, and begin serious research and development of advanced biofuels (see box).
Ar trebui să trecem de la biocombustibili la cercetarea serioasă şi la dezvoltarea biocombustibililor avansaţi (a se vedea chenarul).
And let's do it in a way that considers all the environmental impacts, including effects on soil, water and biodiversity as well as greenhouse gas emissions.
În acelaşi timp, să facem acest lucru luând în considerare toate impacturile ecologice posibile, inclusiv efectele asupra solului, apei şi biodiversităţii, precum şi emisiile de gaze cu efect de seră.
In this way the EU can take the lead in building a truly sustainable bioenergy sector.
În acest fel, UE poate deveni lider în crearea unui sector bioenergetic cu adevărat durabil.
Corn-based ethanol production compromises goal of reducing nitrogen expert by the Mississippi river.
Producţia de etanol pe bază de porumb compromite obiectivul de reducere a azotului în râul Mississippi. Proceedings of the National Academy of Sciences (Lucrările Academiei Naţionale de Ştiinţă), vol. 105: 4 513–4 518.
How much bioenergy can Europe produce without harming the environment.
Ce cantitate de bioenergie poate produce Europa fără a afecta mediul? Raport AEM nr. 7/2006.
Organisation for Economic Development and Cooperation, Paris.
În plus, este foarte probabil ca disputa pentru terenuri şi apă dintre producţia de culturi destinate bioenergiei şi culturile alimentare să nu dispară.