natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Council – meeting as the General Affairs and External Relations Council (GAERC) and consisting of the foreign ministers of the Member States – convenes once a month and discusses relevant external relations issues as well as institutional issues.
Consiliul – reunit în formaţiunea Afaceri Generale și Relaţii Externe (CAGRE), constând în miniștrii de externe ai statelor membre, se întrunește o dată pe lună și discută atât chestiuni importante de relaţii externe, cât și aspecte instituţionale.
It defines and implements the EU’s common foreign and security policy on the basis of guidelines set by the European Council. Policy is formulated on the basis of consensusbuilding and collective problem-solving.
Rolul CAGRE este de a defini și de a pune în aplicare politica externă și de securitate comună a UE, în baza liniilor directoare stabilite de Consiliul European.
The Council’s formal positions are published as “conclusions” or “statements” of the Council.
Direcţiile de politică sunt formulate în
Page 39
39 angajează să coordoneze o activitate, de exemplu să numească un RSUE, să sprijine proiecte în domeniul neproliferării armelor de distrugere în masă sau să trimită o misiune de monitorizare a păcii în urma unui conflict.
It also usually defines the financial reference amount for the conduct of the action.
De asemenea, Consiliul stabilește, de obicei, suma de referinţă pentru desfășurarea acţiunii.
The Amsterdam Treaty added a third legal instrument, a common strategy, to be defined by consensus in an area where the Member States have important shared interests.
Tratatul de la Amsterdam a adăugat un al treilea instrument juridic, strategia comună, care este stabilită prin consens într-un domeniu în care statele membre au interese comune importante.
The European Security and Defence Policy (ESDP) with political and security issues.
Politica europeană de securitate și de apărare (PESA) iar CPS definind chestiunile politice și de securitate.
Working parties dealing with CFSP, composed of experts from EU Member States and the Commission, meet along geographical lines (covering, for example, the Middle East and the Balkans) and thematic lines (covering, for example, human rights, the UN, and counter-ter-rorism).
Grupurile de lucru în domeniul PESC, alcătuite din experţi din statele membre ale UE și din cadrul Comisiei, se reunesc după criterii geografice (de exemplu, Orientul Mijlociu, regiunea Balcanilor) și după criterii tematice (de exemplu, drepturile omului, ONU, lupta împotriva terorismului).
They also formulate recommendations to the PSC for future initiatives in the field of the CFSP.
De asemenea, formulează recomandări către CPS pentru viitoare iniţiative în domeniul PESC.
Legal instruments
Instrumentele juridice
The European Security and Defence Policy (ESDP), was introduced under the Amsterdam Treaty, as the operational arm of the Common Foreign and Security Policy in the field of crisis management, covering all questions relating to the EU’s security and with the potential for later creating a common defence structure, should the European Council so decide.
Politica europeană de securitate și de apărare (PESA) a fost introdusă prin Tratatul de la Amsterdam, ca instrument operaţional al politicii externe și de securitate comune în domeniul gestionării crizelor, acoperind toate chestiunile de securitate a UE și având potenţialul de a crea ulterior o structură comună de apărare în cazul în care Consiliul European va decide în acest sens.
Under the ESDP, the Union now has permanent political and military structures and civilian and military capabilities, as well as a set of crisis management concepts and procedures.
În temeiul PESA, Uniunea are în prezent atât structuri permanente politice și militare și capacităţi civile și militare, cât și un set de concepte și proceduri de gestionare a crizelor.
Common Positions and Joint Actions were created for the CFSP by the Maastricht Treaty.
Tratatul de la Maastricht a instituit, în domeniul PESC, poziţii comune și acţiuni comune.
A common position, reached by consensus, is defined on a matter of foreign and security policy of general interest.
O poziţie comună, la care se ajunge prin consens, se de nește cu privire la o chestiune de interes general în domeniul politicii externe și de securitate.
Member States are bound by it and are required to ensure that their national policies are in line with it.
Poziţiile comune creează obligaţii statelor membre, care trebuie să se asigure că politicile naţionale sunt în conformitate cu acestea.
The Cologne European Council in June 1999 placed crisis-management tasks at the heart of the process of strengthening the CFSP.
Consiliul European de la Köln din iunie 1999 a așezat misiunile de gestionare a crizelor în centrul procesului de consolidare a PESC.
These tasks include humanitarian and rescue tasks, peace keeping tasks and tasks of combat-force in crisis management, including peace-making.
Printre aceste misiuni se numără cele umanitare, de salvare, de menţinere a păcii, precum și misiunile forţelor combatante de gestionare a crizelor, inclusiv de restabilire a păcii.
The Cologne European Council also decided that “the Union must have the am805477EN_Int.indd 39 am805477EN_Int.indd 39
De asemenea, Consiliul European de la Köln a decis că „Uniunea ar trebui să aibă
40 capacity for autonomous action, backed up by credible military forces, the means to decide to use them, and a readiness to do so, in order to respond to international crises without prejudice to actions by NATO.” since January 2007, it has had the capacity to undertake two concurrent single battlegroupsized rapid response operations, including the ability to launch both such operations simultaneously.
15 zile și menţinute cel puţin 30 de zile. UE și-a atins obiectivul și, din ianuarie 2007, are capacitatea de a întreprinde două operaţiuni analoge de reacţie rapidă cu două grupuri tactice de luptă separate, inclusiv capacitatea de a lansa ambele operaţiuni în mod simultan.
ESDP Structures
Structurile PESA
First contacts between members of EUFOR Tchad/RCA and local people
Primele contacte între membrii EUFOR Ciad/RCA și populaţia locală
The EU has the means to address the crises confronting it on its doorstep, as well as in other parts of the world.
Uniunea a încheiat acorduri de consultare și de participare a ţărilor terţe în procesul de gestionare a crizelor.
The European Union Military Committee (EUMC) is the highest military body within the Council.
De asemenea, Uniunea Europeană și NATO au definit cadrul relaţiilor dintre ele, inclusiv prin acorduri care îi conferă Uniunii dreptul de a recurge la mijloacele și capacităţile NATO.
It is composed of the Chiefs of Defence Sta of the Member States or their representatives and it provides the PSC with advice and recommendations on all aspects of military crisis management.
Uniunea Europeană are mijloacele necesare pentru a aborda crizele cu care se confruntă atât în imediata sa vecinătate, cât și în alte părţi ale lumii.
The European Union Military Sta(EUMS), the EU’s only permanent integrated military structure, is composed of military and civilian experts seconded to the Council Secretariat by the Member States.
Comitetul militar al Uniunii Europene (CMUE) este cel mai înalt organism militar din cadrul Consiliului.
It includes a civilianmilitary (civ-mil) cell and an EU Operations Centre.
CMUE este compus din șefii Statelor Majore ale statelor membre sau din reprezentanţii acestora și are rolul de a oferi CPS consiliere și recomandări cu privire la toate aspectele gestionării crizelor militare.
The Council Secretariat also includes a Civilian Planning and Conduct Capability (CPCC) in charge of planning and running civilian missions under the ESDP.
Statul Major Militar al Uniunii Europene (SMMUE), singura structură militară integrată a UE cu caracter permanent, este compus din experţi militari și civili detașaţi la Secretariatul Consiliului de către statele membre.
The Union has concluded arrangements for the consultation and participation of third countries in crisis management.
SMMUE cuprinde o celulă civilo-militară (civ-mil) și un Centru de operaţiuni al UE.
It has also defined with NATO the framework for relations between the two organisations, including arrangements allowing the Union to have recourse to NATO’s assets and capabilities.
În cadrul Secretariatului Consiliului funcţionează și o Capacitate civilă de planificare și conducere (CCPC), însărcinată cu planificarea și coordonarea misiunilor civile în cadrul PESA.
In December 1999, the Helsinki European Council set the Helsinki Headline Goal, calling on the Member States to be able, by 2003, to deploy military forces of up to 60 000 persons within 60 days and sustain them for at least one year.
În decembrie 1999, Consiliul European de la Helsinki a stabilit Obiectivul global de la Helsinki, prin care statelor membre li se solicita ca, până în 2003, să aibă capacitatea de a desfășura forţe militare de până la 60 000 de persoane în 60 de zile, și de a le menţine pentru o perioadă de cel puţin un an.
New goals for 2010 were agreed in 2004, focusing on rapid response and aiming for the development of rapidly deployable battlegroups to be completed by 2007.
În 2004 sau adoptat obiective noi, pentru 2010, axate pe reacţia rapidă și vizând dezvoltarea, până în 2007, a unor grupuri tactice de luptă care pot desfășurate rapid.
Battlegroups are highly-trained, battalionsized, formations (1 500 soldiers each), available at 15 days’ notice and sustainable for at least 30 days. The EU has reached its goal and,
Grupurile tactice de luptă sunt formaţiuni de mărimea unui batalion (1 500 de soldaţi fiecare), foarte bine antrenate, care pot disponibile în termen de
An important development was the establishment, in 2004, of the European Defence Agency, headed by the High Representative and directed by a Chief Executive, currently Alexander Weis, which supports the Member States and the Council in their efforts to improve European defence capabilities in the field of crisis management.
O evoluţie importantă a constituit-o în in-ţarea, în 2004, a Agenţiei Europene de Apărare, condusă de Înaltul Reprezentant și administrată de un director executiv, în prezent Alexander Weis. Agenţia Europeană de Apărare are rolul de a asista statele membre și Consiliul în efortul acestora de îmbunătăţire a capacităţilor europene de apărare în domeniul gestionării crizelor.
The Institute for Security Studies (EU ISS) in Paris is an autonomous agency of the EU Council set up in 2001 to conduct policy-oriented research in support of the Union’s Common Foreign and Security Policy (CFSP).
Institutul pentru Studii de Securitate (ISSUE) din Paris este o agenţie autonomă a Consiliului UE, în in-ţată în 2001 în scopul de a desfășura activităţi de cercetare în domeniul politicilor europene,
Satellite Centre (EUSC), in Torrejon, Spain, an agency of the Council since 2002, supports EU decision making by providing analysis of satellite imagery and collateral data.
Centrul Satelitar al Uniunii Europene (CSUE) din Torrejon, Spania, este, începând din 2002, agenţie a Consiliului și are rolul de a sprijini procesul decizional la nivelul UE prin furnizarea de analize ale imaginilor transmise prin satelit și ale datelor colaterale.
ESDP operations
Operaţiunile PESA
A EUFOR soldier in the Democratic Republic of the Congo (DRC)
Un soldat al EUFOR în Republica Democratică Congo (RDC)
ESDP operations
Operaţiuni PESA
Since 2003 when the first missions were launched, the Union has conducted 17 military and civilian crisis-management operations.
Începând din 2003, când au fost lansate primele misiuni, Uniunea Europeană a condus 17 operaţiuni militare și civile de gestionare a crizelor.
It currently has eleven ESDP operations under way.
În prezent sunt în derulare unsprezece operaţiuni PESA.
They span three continents and range from military operations to securitysector reform, institution-building and police and rule-of-law missions.
Acestea se desfășoară pe trei continente și variază de la operaţiuni militare la misiuni de reformă a sectoarelor securităţii, de consolidare instituţională, de poliţie și de sprijinire a supremaţiei legii.
Some are autonomous missions and some assist other international organisations, such as the UN or the African Union.
Unele dintre acestea sunt misiuni autonome, în timp ce altele asistă alte organizaţii internaţionale, precum ONU sau Uniunea Africană.
From Kabul to Kinshasa, from Chad to Sarajevo, from Ramallah to Kosovo, the EU is providing the ‘key enablers’ for peace and stability.
De la Kabul la Kinshasa, din Ciad la Sarajevo, de la Ramallah la Kosovo, Uniunea Europeană asigură „factorii de reușită” pentru pace și stabilitate.
Western Balkans EUPM (EU Police Mission) and EUFOR ALTHEA in BiH EULEX Kosovo, launched in February 2008
Balcanii de Vest MPUE (Misiunea de Poliţie a UE) şi EUFOR ALTHEA în Bosnia şi Herţegovina EULEX Kosovo, lansată în februarie 2008
Africa EUPOL RD Congo and EUSEC RD Congo EUFOR/Tchad/RCA, launched in January 2008EUSEC Guinea-Bissau
Africa EUPOL RD Congo şi EUSEC RD Congo EUFOR/Ciad/RCA, lansată în ianuarie 2008EUSEC Guineea-Bissau
Middle East EUJUST LEX (Iraq/Brussels) EUPOL COPPS in the Palestinian Territories EUBAM Rafah in the Palestinian Territories
Orientul Mijlociu EUJUST LEX (Irak/Bruxelles) EUPOL COPPS în teritoriile palestiniene EUBAM Rafah în teritoriile palestiniene
In December 2003, the Union adopted the European Security Strategy (ESS), which constitutes the EU’s security doctrine and gave a fresh impetus to the CFSP and the ESDP.
În decembrie 2003, Uniunea Europeană a adoptat Strategia europeană de securitate (SES), care reprezintă doctrina UE în domeniul securităţii și care a dat un nou impuls politicii externe și de securitate comună și politicii europene de securitate și de apărare.
The Strategy, entitled ‘A Secure Europe in a Better World’ states that the Union needs ‘to develop a strategic culture that fosters early, rapid and, when necessary, robust intervention’ Drawn up under the guidance of Javier Solana at the European Council’s request, the ESS is the EU Member States’ shared vision of the global challenges and key threats facing the EU, how to respond to them and its strategic objectives.
În strategia intitulată „O Europă sigură într-o lume mai bună” se afirmă faptul că Uniunea trebuie „să dezvolte o cultură a strategiei care să faciliteze intervenţia timpurie, rapidă și, atunci când este necesar, în forţă”.
Terrorism, the proliferation of weapons of mass destruction (WMD), regional conflicts, State failure and organised crime are identified as the key threats. The ESS underlines the need to build security in our neighbourhood and to promote an international order based on effective multilateralism.
Elaborată sub îndrumarea lui Javier Solana, la solicitarea Consiliului European, SES reprezintă viziunea comună a statelor membre ale UE cu privire la provocările pe plan mondial și la principalele ameninţări cu care se confruntă UE, la modalităţile de reacţie la acestea și la obiectivele sale strategice.
The
Terorismul,
ESS is to be examined, with a view to adoption by the European Council in December 2008 of proposals for improving its implementation and for elements to complement it, in the light of all the developments since 2003.
„Europa nu a fost niciodată atât de prosperă, atât de sigură sau atât de liberă. Violenţa din prima jumătate a secolului XX a făcut loc unei perioade de pace şi stabilitate fără precedent în istoria europeană.
“Europe has never been so prosperous, so secure nor so free.
proliferarea armelor de distrugere în masă (ADM), conflictele regionale, eșuarea statelor și crima organizată sunt identificate drept ameninţări principale.
The violence of the first half of the 20th century has given way to a period of peace and stability unprecedented in European history.
Strategia europeană de securitate subliniază necesitatea de a întări securitatea în vecinătatea UE și de a promova o ordine internaţională bazată pe multilateralismul eficient.
The creation of the European Union has been central to this development.
SES urmează să e analizată din perspectiva tuturor evenimentelor din 2003 până în prezent, în vederea adoptării de către Consiliul European din decembrie 2008 a unor propuneri de îmbunătăţire a punerii sale în aplicare și de instituire a unor elemente pentru completarea sa.
We need to think globally and to act locally.”
Lupta împotriva terorismului
The terrorist attacks of 11 September 2001 in New York, March 2004 in Madrid and July 2005 in London spurred the adoption by the Council of the EU Counter-Terrorism Strategy, which commits the Union to combating terrorism globally while respecting human rights, and allowing its citizens to live in an area of freedom, security and justice.
Trăim într-o lume care oferă perspective mai luminoase, dar şi ameninţări mai mari decât cele pe care le-am cunoscut până acum.
A Counter-Terrorism Coordinator coordinates the work of the Council of the EU in the field of counter-terrorism.
Trebuie să gândim global şi să acţionăm local.”
Non-Proliferation of weapons of mass destruction (WMD)
Neproliferarea armelor de distrugere în masă (ADM)
In parallel with the European Security Strategy, the European Council of December 2003 adopted a Strategy against the proliferation of WMD which states that WMD and missile proliferation put at risk the security of EU Member States, their people and their interests around the world.
Atacurile teroriste din 11 septembrie 2001 de la New York, din martie 2004 de la Madrid și din iulie 2005 de la Londra au accelerat adoptarea de către Consiliu a Strategiei UE de luptă împotriva terorismului, prin care Uniunea se angajează să combată terorismul la nivel mondial, respectând totodată drepturile omului, și să asigure cetăţenilor săi un spaţiu de libertate, securitate și justiţie.
The EU must act to prevent, deter, halt and, where possible, eliminate WMD proliferation programmes of concern worldwide.
UE are un coordonator al luptei împotriva terorismului care coordonează lucrările Consiliului UE în domeniul combaterii terorismului.
The EU’s relations with key countries and regions
Relaţiile UE cu ţările și regiunile-cheie
The Union’s relationships with countries and regions in the world are guided by the European Security Strategy.
Relaţiile Uniunii cu ţările și regiunile din întreaga lume sunt de nite în baza Strategiei europene de securitate.
Representatives in the region: the EUSR in Bosnia and Herzegovina, who is also the international community’s High Representative, the EUSR in the former Yugoslav Republic of Macedonia, who is also the Head of the Commission delegation, and the EUSR for Kosovo.
UE are trei reprezentanţi speciali în regiune: un RSUE în Bosnia și Herţegovina, care este și înaltul reprezentant al comunităţii internaţionale, un RSUE în Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, care este și șeful delegaţiei Comisiei, și un RSUE în Kosovo.
The EU’s contractual relations with the Western Balkans are based on the Stabilisation and Association Process (SAP) established in 1999 and designed to bring the Western Balkans region (Albania, Bosnia and Herzegovina, Croatia, former Yugoslav Republic of Macedonia, Montenegro, Serbia and Kosovo) closer to the EU.
Relaţiile contractuale ale UE cu Balcanii de Vest au la bază Procesul de stabilizare și asociere (PSA), instituit în 1999 și destinat să apropie regiunea Balcanilor de Vest (Albania, Bosnia și Herţegovina, Croaţia, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru, Serbia și Kosovo) de Uniunea Europeană.
At the Thessaloniki European Council in 2003, the EU reiterated its determination to fully and effectively support the European perspective of the Western Balkan countries, which will become an integral part of the EU once they meet the established criteria.
În cadrul Consiliului European de la Salonic din 2003, UE și-a reiterat hotărârea de a sprijini pe deplin și în mod concret perspectiva europeană a ţărilor din Balcanii de Vest, care vor deveni o parte integrantă a UE atunci când vor îndeplini criteriile stabilite.
The Union has close ties with its near neighbours. The European Neighbourhood Policy (ENP) is its agship policy towards the EU’s eastern neighbours and the Mediterranean region.
Acorduri de stabilizare și asociere au fost semnate cu Albania, cu Croaţia și cu Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei și au fost negociate cu Bosnia și Herţegovina și cu Serbia.
It includes all the Mediterranean and Eastern European countries, and the Caucasus (excluding Russia).
Uniunea Europeană are legături strânse cu vecinii săi apropiaţi.
The ENP seeks to create privileged economic and political relationships between the Union and each neighbouring country, building upon a mutual commitment to common values (democracy and human rights, rule of law, good governance, market economy principles and sustainable development).
Politica europeană de vecinătate este politica de referinţă în relaţiile cu vecinii UE din est și din regiunea mediteraneeană, și anume toate ţările mediteraneene și din Europa de Est, precum și regiunea Caucazului (cu excepţia Rusiei).
Stabilisation and Association Agreements have been signed with Albania, Croatia and the former Yugoslav Republic of Macedonia and negotiated with Bosnia and Herzegovina and Serbia. The EU has three Special
Politica europeană de vecinătate are scopul de a institui relaţii economice și politice privilegiate între Uniune și fiecare ţară învecinată, bazate pe angajamentul comun faţă de valorile europene (democraţie și drepturile omului, statul de drept, buna guvernanţă, principiile economiei de piaţă și dezvoltarea durabilă).
The signing of agreements between the EU and the Western Balkan countries in the elds of justice and home affairs airs am805477EN_Int.indd 43 am805477EN_Int.indd 43
Semnarea acordurilor dintre UE și ţările din Balcanii Occidentali în domeniul justiţiei și al afacerilor interne
Gulf States
Statele din Golf
The Euro-Mediterranean Partnership (Barcelona Process), launched in 1995,provides the regional framework for the Union’s relations with the countries in North Africa and the Middle East (from Jordan to Morocco).
Parteneriatul euro-mediteraneean (Procesul Barcelona), lansat în 1995, oferă cadrul regional pentru relaţiile Uniunii cu ţările din Africa de Nord și din Orientul Mijlociu (de la Iordania la Maroc). Recent, Albania și Mauritania au devenit, de asemenea, membri.
The Euro Mediterranean Partnership is the only regional forum within which Israel meets the Arab countries.
Parteneriatul euro-mediteraneean este singurul forum regional în cadrul căruia se întâlnesc Israelul și ţările arabe.
The EU is developing ever closer relations with the six Arab Gulf States of the Gulf Cooperation Council: Bahrain, Kuwait, Oman, Qatar, Saudi Arabia and the United Arab Emirates.
UE dezvoltă relaţii din ce în ce mai strânse cu cele șase state arabe din Golf care fac parte din Consiliul de cooperare al Golfului: Bahrain, Kuweit, Oman, Qatar, Arabia Saudită și Emiratele Arabe Unite.
Negotiations on a new Free Trade Agreement have picked up reflecting the keen interest on both sides in deepening relations.
Au fost reluate negocierile cu privire la un nou acord de liber schimb, care reflectă interesul profund al ambelor părţi de consolidare a relaţiilor.
Within the present Cooperation Agreement, the EU and the GCC States already meet in various fora, including the annual Joint Council and Ministerial meeting.
În cadrul actualului acord de cooperare, UE și statele din Consiliul de cooperare al Golfului (CCG) se întâlnesc deja în diferite foruri, inclusiv la reuniunea comună anuală a CCG și a miniștrilor din UE.
The European Commission Delegation in Riyadh, Saudi Arabia, covers all GCC States.
Delegaţia Comisiei Europene de la Riad, Arabia Saudită, acoperă toate statele CCG.
The Middle East Peace Process is a top foreign and security policy priority of the EU, and contributing to the efforts to bring about a comprehensive peace agreement in the Middle East is a long-standing EU goal.
Procesul de pace din Orientul Mijlociu este o prioritate maximă a politicii externe și de securitate a UE, sprijinirea eforturilor de încheiere a unui acord global de pace în Orientul Mijlociu fiind un obiectiv de lungă durată al UE.