natgillin/translations-raw huggingface dataset:
20. regretă lipsa unui cadru adecvat de politică economică al UE pentru gestionarea crizei și ezitările statelor membre și ale Comisiei în gestionarea crizei, îndeosebi în statele membre în care sunt necesare reforme, și solicită Consiliului și Comisiei să prezinte rapid măsurile cuprinzătoare și de amploare necesare pentru a asigura stabilitatea monedei euro; 21.
20 Deplores the lack of an adequate EU economic policy framework for crisis management and the hesitant management of the crisis by the Commission and the Member States, particularly those in which reforms are needed, and urges the Council and the Commission rapidly to put forward the comprehensive and far-reaching measures required to safeguard the stability of the euro; 21.
este îngrijorat de tensiunile permanente de pe piețele de obligațiuni suverane din zona euro, reflectate de creșterea diferențelor de randament din ultimii doi ani; subliniază că retragerile de capital provocate de valurile de panică survenite pe parcursul actualei crize financiare au avut efecte masive de denaturare și au creat externalități negative costisitoare; salută eforturile făcute de BCE prin programul său pentru piețele valorilor mobiliare menit să reducă diferențele de randament ale statelor membre vulnerabile;
Is alarmed at the continuous strains on the euro area sovereign bond markets, as reflected in widening spreads over the last two years; points out that the flight to safety provoked by the waves of panic during the current financial crisis have had massive distorting effects and have created costly negative externalities; commends the efforts made by the ECB by means of its Securities Markets Programme to reduce spreads in vulnerable Member States;
ia act de restructurarea datoriei Greciei printr-o ofertă de schimb voluntar coordonată la nivelul UE; consideră că reducerea datoriei Greciei convenită la Summitul din 21 iulie nu contribuie cu nimic la restabilirea sustenabilității datoriei publice;
Takes note of the restructuring of Greek debt by means of a coordinated, voluntary EU exchange offer; considers that the Greek debt burden reduction agreed at the 21 July 2011 summit has done nothing to restore public debt sustainability;
constată că, deși în anumite părți ale sectorului privat și în majoritatea statelor membre se înregistrează măsuri de reducere a nivelului datoriilor, în sectorul public nivelurile excesive de îndatorare sunt încă foarte răspândite, nu în ultimul rând ca urmare a măsurilor de absorbție a efectelor crizei financiare;
Notes that, while deleveraging is continuing in parts of the private sector and most Member States, excessive debt levels are still very widespread in the public sector, not least as a result of measures to absorb the outcome of the financial crisis;
reamintește că, înainte de izbucnirea crizei financiare, raportul dintre datoria publică și PIB din zona euro a scăzut de la 72% în 1999 la 67% 2007 și că, în schimb, nivelurile de îndatorare ale persoanelor fizice și ale întreprinderilor și nivelul efectului de levier din sectorul financiar au cunoscut în aceeași perioadă o creștere semnificativă; subliniază în special că gradul de îndatorare al gospodăriilor din zona euro a crescut de la 52% la 70% din PIB în aceeași perioadă, iar gradul de îndatorare al instituțiilor financiare, de la mai puțin de 200% la peste 250% din PIB; recunoaște că anumite state membre, precum Grecia și Italia, au constituit excepții importante de la această tendință generală;
Recalls that prior to the outbreak of the financial crisis the public-debt-to-GDP ratio of the euro area had fallen from 72% in 1999 and to 67% in 2007 and that, in contrast, debt levels of households and firms and the level of leverage in the financial sector increased significantly over the same period; points out, in particular, that household debt in the euro area increased from 52% to 70% of GDP during the same period and that financial institutions increased their level of debt from less than 200% of GDP to more than 250%; acknowledges that some Member States, such as Greece and Italy, were significant exceptions to these general trends;
ia act de evoluția rapidă a ratei de îndatorare a BCE, măsurată ca raportul dintre capitalul și rezervele sale și active, chiar dacă rata de îndatorare nu poate fi aplicată băncilor centrale în același mod ca băncilor comerciale; remarcă totuși că, la jumătatea lunii august 2011, bilanțul BCE înregistra o scădere cu aproximativ 10% față de valoarea sa maximă, deși ulterior acesta a crescut rapid; constată că, deși s-a înregistrat o creștere substanțială și în bilanțurile altor bănci centrale, rata de îndatorare a BCE o depășește cu mult pe cea a altor bănci centrale comparabile, cu excepția celor ce au aplicat programe de relaxare cantitativă, cum ar fi Rezerva Federală sau Banca Angliei;
Notes the rapid increase in the leverage ratio of the ECB, as measured by its capital and reserves in relation to its assets, even though the leverage ratio cannot be applied to central banks in the same way as it can to commercial banks; notes, however, that by mid-August 2011 the ECB's balance sheet had already shrunk by around 10% from its peak, although it has been increasing rapidly since then; notes that, while there has been also a substantial expansion in the balance sheets of other central banks, the ECB's leverage ratio is higher than that of other comparable central banks, with the exception of those which have implemented quantitative easing programmes, such as the Federal Reserve or the Bank of England;
subliniază și salută faptul că creșterea bilanțului BCE nu a dus la inflație; scoate în evidență rolul său din ce în ce mai important de contrapartidă centrală între băncile din zona euro, ceea ce reflectă un transfer temporar al operațiunilor de intermediere de la piața interbancară la Eurosistem, precum și o creștere a activelor din zona euro deținute de Eurosistem care vor ajunge la scadență în timp; reamintește, în plus, că furnizarea de lichidități băncilor solvabile nu implică neapărat o creștere a masei monetare și observă că măsurile excepționale au caracter temporar; este convins că toate aceste evoluții, împreună cu o serie de factori externi, au menținut constant inflația la aproximativ 2%;
Points out and welcomes the fact that the ECB's balance-sheet expansion has not led to inflation; highlights its increasing role as a central counterparty between euro area banks, which reflects a temporary shift in intermediation from the interbank market to the Eurosystem and an increase in euro area assets held by the Eurosystem which will mature over time; points out, further, that providing liquidity to solvent banks does not necessarily entail an increase in monetary supply and notes that the non-standard measures are of a temporary nature; is convinced that all these developments, together with external factors, have ensured that inflation has consistently remained around 2%;
atrage atenția din nou asupra tendinței îngrijorătoare a multor bănci din zona euro de a se baza excesiv pe lichiditățile furnizate de BCE, în absența unei piețe interbancare complet funcționale; constată că, în timp ce în 2010 Eurosistemul a acceptat drept garanție titluri garantate cu active (TGA) în cuantum de 488 de miliarde EUR, criteriile de eligibilitate pentru includerea TGA în operațiunile de creditare ale Eurosistemului au devenit mult mai stricte, ceea ce ar trebui să ducă la o reducere în timp a acestei sume;
Draws attention once again to the worrying overreliance of many euro area banks on the liquidity provided by the ECB, in the absence of a fully functional interbank market; notes that while in 2010 the Eurosystem accepted EUR 488 billion of asset-backed securities (ABS) as collateral the eligibility criteria for ABS in Eurosystem credit operations have been tightened significantly, which should lead to a reduction in this amount over time;
subliniază faptul că Eurosistemul a refuzat să facă publică metoda folosită pentru determinarea „prețului teoretic” al activelor depreciate eligibile pentru operațiunile sale de furnizare de lichidități în cadrul măsurilor de consolidare a sprijinului în favoarea creditării; subliniază faptul că este, prin urmare, imposibil să se verifice dacă BCE a jucat un rol cvasifiscal; solicită, așadar, BCE să facă publice metodele de evaluare pe care le-a folosit în timpul crizei;
Stresses that the Eurosystem has refused to disclose the method used to determine the ‘theoretical price’ of impaired assets eligible for its liquidity operations in the framework of the Enhanced Credit Support programme; emphasises that it is therefore impossible to verify whether the ECB has played a quasi-fiscal role; calls, therefore, on the ECB to disclose the valuation methods it has used throughout the crisis,
subliniază că, având în vedere lipsa unui cadru adecvat pentru situațiile de criză în zona euro, BCE a fost nevoită să își asume riscuri care nu erau incluse în mandatul său;
Emphasises that given the lack of a proper euro area crisis framework the ECB was pushed to take risks not covered by its mandate;
solicită BCE să ofere mai multe informații privind calitatea și cantitatea titlurilor pe care le deține, inclusiv a titlurilor garantate cu active acceptate ca garanții, precum și a altor titluri tranzacționabile și netranzacționabile deținute în scopuri monetare și a titlurilor care nu sunt deținute în scopuri monetare;
Asks the ECB to be more open about the quality and quantity of the securities it holds, including ABS accepted as collateral and other marketable and non-marketable securities held for monetary purposes and securities not held for monetary purposes;
recunoaște necesitatea măsurilor neconvenționale de politică monetară și ia act de caracterul lor temporar, dar solicită eliminarea progresivă a acestora imediat ce vor stabiliza piețele financiare se și se va soluționa criza datoriei suverane și cu condiția instituirii unui cadru comunitar care să abordeze în mod adecvat instabilitatea financiară; solicită adoptarea unor măsuri prin care să se instituie o guvernanță economică mai integrată;
Acknowledges the need for non-standard monetary policy measures and notes their temporary nature, but calls for a those programmes to be phased out as soon as the financial markets have stabilised and the sovereign debt crisis has been resolved and provided that a Community framework is established to deal properly with financial instability; calls for measures to establish more integrated economic governance;
invită BCE să introducă în Programul pentru piețele valorilor mobiliare un mecanism al ratei de actualizare care să poată fi ajustat dacă majoritatea agențiilor de rating scad cotarea anumitor titluri, pentru a garanta că BCE nu ajunge să dețină prea multe active riscante; în plus, consideră că BCE ar trebui să analizeze posibilitatea extinderii politicii de solicitare a cel puțin două ratinguri înainte de a accepta un titlu drept garanție, de la titlurile garantate cu active la toate celelalte tipuri de garanții pentru care în prezent este necesar doar un rating, și solicită BCE să își elaboreze un cadru propriu de evaluare a riscurilor;
Calls on the ECB to introduce as part of the Security Markets Programme a discount rate mechanism that can be adjusted if a given security is further downgraded by most credit rating agencies, with a view to ensuring that the ECB does not end up with too many risky assets; believes, further, that the ECB should consider the possibility of extending the policy of requiring at least two credit ratings before accepting a security as collateral from only ABS to all other types of collateral for which only one rating is currently required, and calls on the ECB to develop its own risk-assessment framework;
subliniază că condițiile impuse băncilor care beneficiază de sistemul de decontare Target-2 și în general mecanismele de furnizare de lichidități ale BCE constituie un subiect de îngrijorare din punctul de vedere al riscurilor de credit pentru BCE însăși; solicită, așadar, BCE, să asigure o mai bună informare a publicului privind fluxurile dintre băncile centrale din zona euro, astfel cum sunt măsurate conform sistemului de decontare Target-2, pentru o mai bună transparență și să ofere informații adecvate privind evoluțiile recente astfel încât fluxurile respective să nu fie interpretate greșit drept transferuri permanente din partea țărilor cu excedent de cont curent către țările cu deficit;
Emphasises that conditions imposed on banks benefiting from the Target-2 settlement system and, more generally, ECB liquidity provision facilities are a matter of concern in terms of credit risks for the ECB itself; calls on the ECB, therefore, to provide more regular public information on flows between euro area central banks, as measured under the Target-2 settlement system, for the sake of increased transparency and to provide a proper insight into recent developments so that these flows are not mistakenly interpreted as permanent transfers from current account surplus countries to deficit countries;
este preocupat de nivelul ridicat de asimetrie dintre scadența obligațiunilor și monedă a câtorva instituții bancare de importanță sistemică și nesistemică din zona euro;
Is concerned at the high levels of debt maturity and currency mismatch of several systemically and non-systemically relevant euro area banking institutions;
consideră că, în contextul actual de criză, sunt imperioase definirea și dezvăluirea condițiilor suplimentare stricte legate de operațiunile de furnizare de lichidități ale BCE, inclusiv a condițiilor prudențiale, dincolo de regulile interne și secrete și de marjele de ajustare legate de garanțiile acceptate pentru operațiunile sale de refinanțare;
Takes the view that in the current emergency there is an urgent need to define and disclose additional strict conditions attaching to ECB liquidity provisions, including prudential conditions which go beyond internal and non-disclosed rules and haircuts linked to the collateral accepted for its refinancing operations;
solicită BCE să analizeze posibilitatea ca rezervele minime obligatorii să poată constitui un instrument suplimentar, pe lângă rata dobânzii, de menținere a stabilității financiare fără a împiedica redresarea economică,
Asks the ECB to explore whether compulsory-reserve requirements could be an additional instrument, alongside the interest rate, to safeguard financial stability without hampering the recovery;
constată că în SUA și în UE una dintre consecințele politicilor monetare aplicate înainte și în cursul crizei a fost crearea unei curbe abrupte a randamentului, care ajută sistemul bancar să fie recapitalizat mai rapid cu ajutorul deponenților și al creditorilor pe termen scurt;
Notes that in the US and the EU one of the consequences of the monetary policies implemented before and during the crisis has been the engineering of a steep yield curve which helps the banking system to recapitalise more rapidly with the help of depositors and short-term lenders;
subliniază poziția constantă și strictă a BCE de-a lungul multor ani cu privire la consolidarea guvernanței economice în interes european;
Emphasises the constant and rigorous stance taken by the ECB over many years on the issue of strengthening economic governance in the European interest;
solicită instituirea unei supravegheri macroprudențiale a sistemului financiar care să fie mai bine integrată în contextul politicii monetare și care să țină cont de diferențele dintre țările din zona euro și cele din afara acesteia; solicită continuarea dezvoltării unui cadru analitic integrat pentru evaluarea comună a efectelor politicilor macroprudențiale și monetare, precum și dezvoltarea în continuare a setului de instrumente privind politica macroprudențială al CERS, luând în considerare caracteristicile specifice naționale, juridice și ale sistemelor financiare;
Calls for macro-prudential supervision of the financial system which is better integrated into the monetary policy context and which takes account of differences between euro area and non-euro area countries; calls for further efforts to develop an integrated analytical framework to jointly assess the effects of macro-prudential and monetary policies and to further develop the ESRB's macro-prudential policy toolkit, taking national, legal and other financial system specificities into account ;
solicită o consolidare semnificativă a resurselor disponibile pentru noua arhitectură de supraveghere financiară pentru a-i spori eficacitatea, o analiză continuă a eficacității noii arhitecturi de supraveghere financiară cu ajutorul evaluărilor de impact, precum și o evaluare a opțiunii pe termen lung de instituire a unei autorități europene unice de supraveghere financiară, care să reunească sub egida sa actualele autorități europene de supraveghere și Comitetul european pentru risc sistemic;
Calls for a significant increase in the resources available for the new financial supervisory architecture in order to increase its effectiveness, calls, further, for continuous analysis of the effectiveness of the new financial supervisory architecture with the aid of impact assessments and for an evaluation of the long-term option of establishing a single European financial supervisory authority, unifying under its umbrella the current European supervisory authorities and the European Systemic Risk Board;
subliniază necesitatea de a avea un singur ministru european al finanțelor, eventual din cadrul Comisiei, în spiritul propunerii făcute de Jean-Claude Trichet la Aachen la 2 iunie 2011; consideră că problema legitimității democratice a unei astfel de propuneri trebuie abordată în mod adecvat; observă în acest sens că, într-o uniune monetară, politica bugetară nu privește numai statele membre, ci are și multe efecte de contagiune transfrontaliere și că actuala criză a demonstrat limitele politicilor bugetare total descentralizate; consideră că un ministru european al finanțelor ar trebui să răspundă democratic în fața Parlamentului European; subliniază că o măsură ulterioară de acest tip în direcția realizării unei uniuni bugetare pe baza metodei comunitare necesită o asumare democratică consolidată și o eventuală revizuire a tratatului pe termen lung, dar recunoaște că actualul cadru permite o guvernanță economică consolidată pe termen scurt;
Stresses the need for a single European Minister of Finance, possibly drawn from the Commission, in keeping with the proposal made by Jean-Claude Trichet in Aachen on 2 June 2011; believes that the issue of the democratic legitimacy of such a proposal must be properly addressed; notes, in that connection, that in a monetary union fiscal policy does not only concern the Member States, but has many cross-border spillovers and that the present crisis has revealed the limits of 100% decentralised fiscal policies; believes that the single European Minister of Finance should be democratically accountable to the European Parliament; stresses that a further step of this kind towards a fiscal union based on the Community method requires enhanced democratic ownership and a potential Treaty revision in the long term, but recognises that the current framework allows for stronger economic governance in the short term;
subliniază necesitatea unei trezorerii europene unice, pentru a elibera BCE de rolul său cvasifiscal; consideră că această trezorerie europeană ar putea fi instituită printr-o modificare a Tratatului UE;
Stresses the need for a single European Treasury to relieve the ECB of its quasi-fiscal role; takes the view that this European Treasury could be established by means of a change to the EU Treaty;
salută faptul că Mecanismului european de stabilitate (MES) i s-a conferit dreptul de a achiziționa obligațiuni de stat pe piața secundară, deoarece acest lucru ar însemna o reducere a presiunii asupra BCE în contextul actual;
Welcomes the fact that the European Stability Mechanism (ESM) has been given the right to purchase government bonds on the secondary market, as this could relieve the pressure on the ECB in the current circumstances;
regretă, în acest sens, că MES nu a fost prevăzut de tratatele UE și invită, prin urmare, Comisia să propună un mecanism permanent de gestionare a crizelor, bazat pe norme comunitare (de exemplu, un fond monetar european);
Deplores, in that connection, the fact that the ESM has been established outside the EU Treaties, and therefore calls on the Commission to propose a permanent crisis management mechanism based on Community rules (e.g. a European Monetary Fund);
subliniază necesitatea absolută a implementării și aplicării rapide a dispozițiilor din pachetul de guvernanță economică; în acest context, solicită o punere în aplicare consecventă și echilibrată a Pactului european de stabilitate și de creștere și un mecanism automat de sancționare a țărilor cu deficit bugetar;
Emphasises the absolute need to quickly implement and apply the provisions of the economic governance package; in that connection, calls for the consistent and balanced application of the European Stability and Growth Pact and an automatic mechanism for the imposition of sanctions on countries which run budget deficits ;
așteaptă cu interes prezentarea, înainte de sfârșitul lui 2011, a raportului Comisiei privind instituirea unui sistem comun de emitere a obligațiunilor suverane europene sau a eurotitlurilor, sub răspundere comună și solidară, însoțit de propuneri legislative, după caz;
Is looking forward to the submission before the end of 2011 of the Commission report on the setting-up of a system for the common issuance of European sovereign bonds, or euro securities, on the basis of joint and several liability, accompanied by legislative proposals if appropriate;
întrucât BCE, FMI și Comisia colaborează în cadrul misiunilor în unele state membre, invită Comisia să prezinte propuneri cu privire la o reprezentare externă unică a zonei euro, în conformitate cu articolul 138 din TFUE, în special în cadrul FMI;
As the ECB, the IMF and the Commission work together on missions in some Member States, calls on the Commission to put forward proposals for a single external representation of the euro area, in accordance with Article 138 of the TFEU, particularly in the IMF;
recomandă ca BCE să sporească transparența activității sale în vederea consolidării legitimității și a previzibilității acesteia; reiterează solicitarea sa îndelung repetată de publicare a rezumatelor proceselor-verbale ale reuniunilor Consiliului guvernatorilor;
Recommends that the ECB enhance the transparency of its work in order to increase its legitimacy and predictability; reiterates its long-standing call for the summaries of minutes of meetings of the Governing Council to be made public;
solicită, în conformitate cu rapoartele Curții de Conturi, să se asigure o mai mare transparență și responsabilitate cu privire la documentarea deciziilor referitoare la procedurile de recrutare, precum și la revizuirea salariilor și a bonusurilor;
Calls, in line with the Court of Auditors' reports, for more transparency and accountability when it comes to the documentation of decisions concerning the recruitment procedures and salaries and bonus reviews;
salută angajamentul BCE în ceea ce privește răspunderea sa în fața Parlamentului European și subliniază rolul extrem de constructiv jucat de BCE la cel mai înalt nivel și prin personalul său în cadrul procedurii de codecizie;
Welcomes the ECB's commitment to its accountability to the European Parliament and stresses the very constructive role played by the ECB at the highest level and through its staff in the codecision procedure;
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Eurogrupului și Băncii Centrale Europene.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and the Commission, the Eurogroup and the European Central Bank.
Rezoluţia Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la combaterea abandonului şcolar timpuriu ( 2011/2088(INI) )
European Parliament resolution of 1 December 2011 on tackling early school leaving ( 2011/2088(INI) )
având în vedere articolul 165 din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene,
having regard to Article 165 of the Treaty on the Functioning of the European Union,