natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(5 septembrie 2011)
(5 September 2011)
Comisia, împreună cu Agenția Europeană de Mediu și alți parteneri, a fost direct implicată în procesul de dezvoltare a inițiativei „Integrarea indicatorilor europeni ai biodiversității” ( Streamlining European Biodiversity Indicators - SEBI).
The Commission, together with the European Environment Agency and other partners, has been directly involved in the process of developing the Streamlining European Biodiversity Indicators (SEBI) initiative.
La 4 mai 2011, Comisia a adoptat o nouă strategie UE privind biodiversitatea pentru 2020 COM(2011) 244 final. .
On 4 May 2011, the Commission adopted a new EU biodiversity strategy to 2020 COM(2011)244 final. .
În contextul strategiei, Comisia cooperează cu statele membre și Agenția Europeană de Mediu pentru elaborarea, până în 2012, a unui cadru integrat pentru monitorizarea, evaluarea și raportarea progreselor privind implementarea strategiei pentru 2020.
As part of the strategy, the Commission is working with Member States and the European Environment Agency to develop, by 2012, an integrated framework for monitoring, assessing and reporting on progress in implementing the strategy to 2020.
Obligațiile naționale, internaționale sau la nivelul UE de monitorizare, raportare și evaluare vor fi optimizate și armonizate, în măsura posibilului, cu cerințele impuse de alte reglementări de mediu.
National, EU and global monitoring, reporting and review obligations will be improved and streamlined as far as possible with requirements under other environmental legislation.
Indicatorii UE ai biodiversității (SEBI), care vor fi actualizați, și situația de referință a UE în domeniul biodiversității pentru 2010 vor constitui componente cheie ale acestui cadru, care se va baza în egală măsură și pe alte date și informații, cum ar fi cele generate de sistemul de schimb de informații despre mediu și sistemul de monitorizare globală pentru mediu și securitate, de centrul european de date privind fondul forestier și de ancheta LUCAS privind utilizarea și acoperirea terenurilor.
The EU biodiversity indicators (SEBI), which will be updated, and the EU 2010 biodiversity baseline will be key components of this framework, which will also draw on other data and information, such as that produced by the Shared Environmental Information System and Global Monitoring for Environment and Security, the European Forest Data Centre and the LUCAS Land Use Cover Area Frame Survey.
Portalul web al Sistemului european de informații privind biodiversitatea (BISE) va fi principala platformă pentru schimbul de date și informații.
The Biodiversity Information System for Europe web portal will be the main platform for data and information sharing.
Comisia și statele membre vor continua eforturile de a acoperi principalele lacune în materie de cercetare, inclusiv în ceea ce privește inventarierea și evaluarea serviciilor ecosistemice din Europa, ceea ce va contribui la îmbunătățirea cunoștințelor noastre în privința legăturilor dintre biodiversitate și schimbările climatice și a rolului biodiversității în asigurarea de servicii ecosistemice esențiale, precum captarea carbonului, purificarea apei și aprovizionarea cu alimente.
The Commission and the Member States will continue the work to fill key research gaps, including on mapping and assessing ecosystem services in Europe, which will help improve our knowledge of the links between biodiversity and climate change, and between biodiversity and the delivery of key ecosystem services, such as carbon sequestration, water purification and food supply.
Începând din 1999, Comisia a sprijinit eforturi de cercetare importante pentru a determina efectele potențiale ale câmpurilor electromagnetice asupra sănătății.
Since 1999, the Commission has sustained a major research effort to elucidate the potential health effects of electromagnetic fields.
Ea a consacrat peste 14 milioane EUR din programele-cadru pentru cercetare unor proiecte de cercetare specifice pentru dezvoltarea cunoștințelor științifice (studiul INTERPHONE http://ec.europa.eu/research/environment/themes/projects_en.htm#2 ) și coordonării acțiunilor de cercetare destinate consolidării cunoștințelor științifice specializate privind câmpurile electromagnetice și sănătatea CEM-NET: Efecte ale expunerii la câmpuri electromagnetice: de la știință la sănătatea publică și la un loc de muncă mai sigur: http://web.jrc.ec.europa.eu/emf-net .
It has invested over EUR 14 million from the framework programmes for research on targeted research projects to increase scientific knowledge (Interphone study) http://ec.europa.eu/research/environment/themes/projects_en.htm#2 and on coordinating research actions aimed at consolidating scientific expertise on electromagnetic fields and health EMF-NET: Effects of the exposure to electromagnetic fields: from science to public health and safer workplace (http://web.jrc.ec.europa.eu/emf-net). .
Actualul program-cadru al UE pentru cercetare finanțează trei proiecte, în valoare de 9,8 milioane EUR, care studiază efectele potențiale ale câmpurilor electromagnetice asupra sănătății: MOBI-KIDS Riscul dezvoltării cancerului cerebral legat de expunerea la câmpurile de radiofrecvență în timpul copilăriei și al adolescenței: http://www.mbkds.com (cel mai important studiu din lume privind riscul dezvoltării cancerului cerebral legat de utilizarea telefoanelor mobile în rândul copiilor), SEAWIND Expunerea la zgomot și evaluarea riscurilor legate de dispozitivele de rețele fără fir: http://seawind-fp7.eu (referitor la riscurile pentru sănătate prezentate de expunerea la tehnologiile fără fir) și ARIMMORA (studiu care vizează explicarea corelației epidemiologice între expunerea la câmpuri de frecvență extrem de joasă și leucemia la copii).
The current EU Framework Programme for Research is funding three projects worth EUR 9.8 million investigating the potential health effects of electromagnetic fields: MOBI-KIDS Risk of brain cancer from exposure to radiofrequency fields in childhood and adolescence (http://www.mbkds.com). (the largest study in the world on the risk of developing brain cancer related to mobile phone use in children), SEAWIND Sound exposure and risk assessment of wireless network devices (http://seawind-fp7.eu). (on exposure and health risks of wireless technologies) and ARIMMORA (study aimed at finding an explanation to the epidemiological correlation between exposure to extremely low frequency fields and childhood leukaemia).
UE dispune deja de un cadru de reglementare care limitează puterea emisă de dispozitivele de telecomunicații portabile.
The EU already has a regulatory framework in place that limits the power emitted by portable telecommunication devices.
Producătorii și operatorii de echipamente de telecomunicații fără fir din Uniunea Europeană trebuie să respecte Directiva 1999/5/CE Directiva 1999/5/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 1999 privind echipamentele hertziene și echipamentele terminale de telecomunicații și recunoașterea reciprocă a conformității acestora, JO L 91, 7.4.1999 ,. , care stabilește un cadru de reglementare pentru introducerea pe piață, libera circulație și punerea în funcțiune în UE a echipamentelor hertziene și a echipamentelor terminale de telecomunicații.
Manufacturers and operators of wireless telecommunication equipment in the EU must comply with Directive 1999/5/EC Directive 1999/5/EC of the European Parliament and of the Council of 9 March 1999 on radio equipment and telecommunications terminal equipment and the mutual recognition of their conformity, OJ L 91, 7.4.1999. , which establishes a regulatory framework for the placing on the market, free movement and putting into service in the EU of radio equipment and telecommunication terminal equipment.
Această directivă include cerințe esențiale privind protecția sănătății și a siguranței utilizatorilor și a publicului.
This directive includes essential requirements on health and safety protection of users and the public.
Standardele tehnice armonizate care oferă prezumția de conformitate cu cerințele acestei directive au scopul de a le garanta cetățenilor o expunere la câmpurile electromagnetice care să nu depășească limitele prevăzute în Recomandarea 1999/519/CE a Consiliului 1999/519/CE: Recomandarea Consiliului din 12 iulie 1999 privind limitarea expunerii publicului larg la câmpuri electromagnetice (0 Hz - 300 GHz), JO L 199, 30.7.1999 . .
The harmonised technical standards which provide presumption of conformity with the requirements of this directive aim to ensure that citizens' exposure to electromagnetic fields does not exceed the limits recommended by Council Recommendation 1999/519/EC 1999/519/EC: Council Recommendation of 12 July 1999 on the limitation of exposure of the general public to electromagnetic fields (0 Hz to 300 GHz), OJ L 199, 30.7.1999. .
Comisia nu are cunoștință de nepublicarea rezultatelor de cercetare.
The Commission is not aware of the non‑publication of research results.
Cercetătorii care participă la proiecte susținute de Comisie au obligația de a furniza un raport complet privind activitatea desfășurată și de a publica toate rezultatele relevante în literatura științifică.
Researchers participating in projects supported by the Commission have the duty to provide a complete report on the work done and to publish all relevant results in the scientific literature.
Comisia a oferit răspunsuri concrete la rezoluția Parlamentului din 2 aprilie 2009 referitoare la problemele de sănătate provocate de câmpurile electromagnetice.
The Commission has provided concrete answers to the Parliament resolution of 2 April 2009 on health concerns associated with electromagnetic fields.
Mai multe informații sunt disponibile pe site-ul internet al Comisiei privind câmpurile electromagnetice (CEM): http://ec.europa.eu/health/electromagnetic_fields/eu_actions/index_en.htm.
More information is available on the Commission website on electromagnetic field (EMF) at: http://ec.europa.eu/health/electromagnetic_fields/eu_actions/index_en.htm
De atunci, Comisia a continuat să finanțeze activitățile de cercetare pentru a reduce incertitudinile existente în acest domeniu și a inițiat un dialog între părțile interesate.
Since then, the Commission has continued to fund research to reduce uncertainty in this field and has launched a stakeholder dialogue.
Comisia organizează o conferință științifică pe această temă în noiembrie 2011 și intenționează să actualizeze din nou datele științifice la sfârșitul anului 2011.
The Commission is organising a scientific conference on this issue in November 2011 and plans to launch a new update of the scientific evidence at the end of 2011.
Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-005588/2011
Question for written answer E-005588/2011
Subiect: Cooperarea transfrontaliera - educaţie
Subject: Cross-border cooperation — education
Comunicarea prin intermediul unei a treia limbi, alese la întâmplare ca limbă de circulaţie, îi ţine pe oameni la distanţă şi nu poate satisface nevoia de adâncire a acestor contacte, motiv pentru care importanţa cunoaşterii unui număr mare de limbi străine ca mijloc de apropiere reciprocă devine din ce în ce mai evidentă.
Communicating through a third language, chosen at random as the lingua franca, keeps people at a distance and cannot meet the need to deepen these contacts; it is thus becoming increasingly clear that it is important for people to know a large number of foreign languages as a way of getting to know each other better.
În ultimii ani, au început să apară unităţi educative transfrontaliere, care permit introducerea de programe şcolare în 2, 3 şi chiar 4 limbi diferite, ceea ce permite tinerilor absolvenţi accesul pe o piaţă de muncă mult mai largă, la terminarea studiilor.
In recent years, cross-border educational units have begun to appear; these enable two, three or even four different languages to be introduced into curricula, giving young graduates access to a much wider labour market after graduation.
Cum intenţionează Comisia Europeană să încurajeze asemenea proiecte educative transfrontaliere şi să permită o mai bună cunoaştere, la nivel european, a proiectelor de acest gen care se dovedesc o reuşită?
How does the Commission intend to encourage such cross-border educational projects and to help people get to know, at EU level, projects like this which prove to be successful?
(13 iulie 2011)
(13 July 2011)
Comisia recunoaște, într‑adevăr, potențialul învățării limbilor străine din regiunile multilingve.
The Commission, indeed, recognises the potential of language learning in multilingual regions.
Scopul parteneriatelor Comenius Regio este de a intensifica dimensiunea europeană a educației prin promovarea activităților de cooperare comună între autoritățile locale și regionale.
The aim of the Comenius Regio Partnerships is to enhance the European dimension of education by promoting joint cooperation activities between local and regional authorities.
Parteneriatele oferă autorităților educaționale, în cooperare cu școlile și cu alți actori implicați în educație din diferite regiuni, oportunitatea de a desfășura împreună activități legate de unul sau mai multe subiecte de interes comun.
The partnerships give educational authorities, in cooperation with schools and other actors in education, in different regions, the opportunity to work together on one or more topics of mutual interest.
Parteneriatele Comenius Regio ajută regiunile participante să dezvolte și să schimbe cele mai bune practici, să dezvolte instrumente de cooperare durabilă transfrontalieră și să ofere experiențe de învățare europeană profesorilor și elevilor, precum și celor răspunzători de administrarea sistemelor școlare.
Comenius Regio Partnerships help the participating regions to develop and exchange best practice, to develop tools for sustainable cooperation across borders and to offer European learning experiences to teachers and pupils and those responsible for administering school systems.
În plus, un număr de activități au fost lansate în 2010 în vederea consolidării cooperării și învățării limbilor străine între țările învecinate.
In addition, a number of activities have been launched in 2010 with a view to strengthen cooperation and language learning between neighbour countries.
Printre acestea se numără: —
These include: —
o gamă largă de activități în cadrul rețelei eTwinning, cea mai mare comunitate virtuală europeană pentru profesori.
a wide range of activities within the eTwinning network, the biggest European virtual community for teachers.
Acestea includ diferite sesiuni de formare și informare pentru profesori referitoare la modul de realizare a proiectelor de limbi străine, utilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor pentru depășirea barierelor de limbă sau prezentarea unor instrumente și metode inovative de predare.
These include various training and information sessions for teachers on how to do language projects, use ICT to overcome language barriers or highlighting innovative teaching tools and methods.
Un concurs special pentru proiecte lingvistice care implică țări învecinate a fost anunțat, cu scopul de a oferi mai multă vizibilitate bunelor practici.
A special competition for language projects involving neighbour countries was announced to give more visibility to good practice.
O parte din rezultate au fost publicate pe portalul eTwinning;
Parts of the results have been published on the eTwinning Portal;
un studiu cartografic la scară europeană a fost lansat cu scopul de a identifica organizații de sprijin și exemple de proiecte de calitate de învățare a limbilor străine dintre țări învecinate.
a Europe-wide mapping study which was launched with the aim of identifying support organisations and good project examples of language learning between neighbour countries.
Rezultatele vor fi publicate pe site‑ul EUROPA dedicat limbilor străine http://ec.europa.eu/education/languages .
The outcome will be published on the Europa website dedicated to languages http://ec.europa.eu/education/languages .
Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-005858/2011
Question for written answer E-005858/2011
Marietje Schaake (ALDE) , Renate Weber (ALDE) şi Ivo Vajgl (ALDE)
Marietje Schaake (ALDE) , Renate Weber (ALDE) and Ivo Vajgl (ALDE)
Subiect: Instituții financiare europene continuă să finanțeze producătorii de muniții cu dispersie
Subject: European financial institutions continuing to fund producers of cluster munitions
La 25 mai 2011, s-a semnalat faptul că instituții financiare internaționale investesc miliarde în producătorii de muniții cu dispersie.
On 25 May 2011 it was reported that international financial institutions are investing billions in producers of cluster munitions.
Convenția privind munițiile cu dispersie (CCM) a intrat în vigoare la 1 august 2010 și a devenit obligatorie în temeiul dreptului internațional la 1 mai 2011, pentru cele 57 de state părți, inclusiv pentru toate statele membre UE, mai puțin unul.
The Convention on Cluster Munitions (CCM) entered into force on 1 August 2010 and became binding under international law on its 57 state parties, including all but one of the EU Member States, on 1 May 2011.
De la 1 mai 2008, potrivit unui raport intitulat „Investițiile la nivel mondial în munițiile cu dispersie, o responsabilitate comună”, elaborat de IKV Pax Christi și Netwerk Vlaanderen http://www.ikvpaxchristi.nl/files/Documenten/wap%20cluster%20munitie/CMC%20rapport%2025%20mei%202011/Worldwide%20Investments%20in%20Cluster%20Munitions.pdf;%20a%20shared%20responsibility%20-%202011.pdf , 116 instituții financiare au investit în total 139 de miliarde USD, inclusiv prin acordarea de împrumuturi și furnizarea de servicii bancare pentru investiții, precum și prin deținerea în proprietate, gestionarea și schimbul de obligațiuni.
Since 1 May 2008, according to a report entitled ‘Worldwide investments in cluster munitions a shared responsibility’, produced by IKV Pax Christi and Netwerk Vlaanderen http://www.ikvpaxchristi.nl/files/Documenten/wap%20cluster%20munitie/CMC%20rapport%2025%20mei%202011/Worldwide%20Investments%20in%20Cluster%20Munitions.pdf;%20a%20shared%20responsibility%20-%202011.pdf , 116 financial institutions have invested a total of USD 139 billion, including through the provision of loans and investment banking services and the ownership, management and sharing of bonds.
Printre cele 116 instituții, unele se află pe teritoriul UE, cum ar fi Royal Bank of Scotland (Regatul Unit), Deutsche Bank (Germania), ASN Bank (Țările de Jos), Algemeen Burgerlijk Pensioen Fonds (Țările de Jos), AEGON Group (Țările de Jos), Triodos Bank (Țările de Jos), Crédit Agricole (Franța), la care se adaugă numeroase instituții financiare din Statele Unite ale Americii, Coreea de Sud și China.
Among the 116 institutions are the EU‑based Royal Bank of Scotland (UK), Deutsche Bank (Germany), ASN Bank (the Netherlands), Algemeen Burgerlijk Pensioen Fonds (the Netherlands), AEGON Group (the Netherlands), Triodos Bank (the Netherlands), Crédit Agricole (France) and numerous US, South Korean and Chinese financial institutions.
Având în vedere faptul că UE tocmai a condamnat utilizarea de către Muammar Muhammad al-Gaddafi a munițiilor cu dispersie împotriva populației din Libia http://www.africa-news.eu/african-news/2502-eu-condemns-use-of-cluster-munitions-in-libya.html , aceasta ar trebui totodată - și nu doar de dragul propriei credibilități - să condamne ferm finanțarea producătorilor de muniții cu dispersie și să întreprindă acțiuni (legislative) suplimentare.
Given that the EU recently condemned the use of cluster munitions by Muammar Muhammad al-Gaddafi against the civil population in Libya http://www.africa-news.eu/african-news/2502-eu-condemns-use-of-cluster-munitions-in-libya.html , it should also — and not least for the sake of its own credibility — firmly condemn the funding of cluster munitions producers and take further (legislative) action.
Va aborda Consiliul problema finanțării de către unele instituții financiare europene a producătorilor de muniții cu dispersie, în cadrul grupului de lucru CODUN cu proxima ocazie, precum și în cadrul Consiliului Afaceri Externe din iunie 2011, și va face demersuri pentru o poziție UE unită, în special cu privire la faptul dacă definiția de la articolul 1 alineatul (1) litera (c) din CCM înglobează o interdicție legată de investițiile destinate producătorilor de muniții cu dispersie?
Will the Council address the funding by European financial institutions of cluster munitions producers in the CODUN working group at the earliest possible opportunity, and at the June 2011 Foreign Affairs Council, and press for a unified EU position, in particular on whether the definition in Article 1(1)(c) of the CCM encompasses a ban on investment in producers of cluster munitions?
Ce acțiuni (juridice) practice poate (și va) întreprinde Consiliul, de exemplu sub forma unei Decizii a Consiliului, pentru a împiedica instituțiile financiare europene să finanțeze producătorii de muniții cu dispersie?
What practical (legal) action can and will the Council take, e.g. in the form of a Council decision, to stop European financial institutions funding producers of cluster munitions?
Intenționează Consiliul să solicite o legislație UE care să pună capăt actualelor practici de finanțare și/sau să oblige statele membre să introducă legi naționale în acest sens, așa cum au procedat, de pildă, Belgia, Irlanda și Luxemburg?
Is the Council willing to call for EU legislation to put an end to the current funding practices and/or to press the Member States to introduce national laws with that objective, as, for example, Belgium, Ireland and Luxembourg have done?
Este de acord Consiliul că finanțarea producătorilor de muniții cu dispersie poate reprezenta o încălcare a anumitor sancțiuni ale ONU, de exemplu interdicțiile în materie de armament, în special în ceea ce privește Libia, și poate contribui la încălcări ale drepturilor omului?
Does the Council agree that the funding of producers of cluster munitions may violate UN sanctions, e.g. weapon bans, in particular in respect of Libya, and may contribute to human rights violations?
Având în vedere noul statut al UE în cadrul Adunării generale a ONU, intenționează Consiliul să încredințeze Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate sarcina de a exprima o poziție comună cu privire la finanțarea producătorilor de muniții cu dispersie în cadrul următoarei sesiuni a Adunării generale a ONU?
Given the EU’s new status in the UN General Assembly, is the Council willing to instruct the Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy to voice a common position on the funding of producers of cluster munitions during the next session of the UN General Assembly?
Consiliul nu se află în poziția de a face observații cu privire la informațiile referitoare la finanțarea producătorilor de arme cu submuniție la care se face referire în întrebarea cu solicitare de răspuns scris.
The Council is not in a position to comment on the reports concerning funding of producers of cluster munitions referred to in the question.
Convenția în materie de arme cu submuniție (CCM) reprezintă un progres important către găsirea unui răspuns la problemele umanitare ale populației civile cauzate de acest tip de muniție.
The Convention on Cluster Munitions (CCM) represents an important step forward in responding to the humanitarian problems caused by this type of munition for the civilian population.
Toate statele membre ale UE, indiferent dacă sunt sau nu părți la convenție, împărtășesc aceleași preocupări umanitare.
All EU Member States, whether or not they are parties to the CCM, share the same humanitarian concerns.
Acest lucru a permis UE să facă o declarație comună la 9 noiembrie 2010, în cadrul primei reuniuni a statelor părți la CCM de la Vientiane.
This enabled the EU to deliver a common statement on 9 November 2010 at the first meeting of the States Parties to the CCM in Vientiane.