natgillin/translations-raw huggingface dataset:
întrucât Parlamentul European, în rezoluţia sa din 8 iunie 2011 referitoare la investiţia în viitor: un nou cadru financiar multianual pentru o Europă competitivă, durabilă şi favorabilă incluziunii, a afirmat în mod clar că, în pofida economiilor realizabile, bugetul UE, la nivelul său actual de 1 % din VNB, nu poate face faţă deficitului financiar creat de nevoile de finanţare suplimentare generate în temeiul tratatului, precum şi de angajamentele şi priorităţile politice existente; întrucât Parlamentul European este, prin urmare, convins că este necesară o creştere cu cel puţin 5 % a resurselor pentru următorul cadru financiar multianual în comparaţie cu nivelul din 2013;
whereas the European Parliament, in its resolution of 8 June 2011 on ‘Investing in the future: a new Multiannual Financial Framework (MFF) for a competitive, sustainable and inclusive Europe’, clearly stated that regardless of realisable savings, the EU budget, at its current overall level of 1 % of GNI, is not capable of closing the financing gap deriving from additional financing needs arising from the Treaty and from existing policy priorities and commitments; whereas the European Parliament is therefore convinced that an increase of at least 5 % in resources is needed for the next MFF as compared to the 2013 level,
întrucât, în cadrul aceleiaşi rezoluţii, Parlamentul European constată că nivelul resurselor proprii a rămas neschimbat din 1993; întrucât consideră că nivelul resurselor proprii ar trebui adaptat în mod progresiv, având în vedere că statele membre acordă din ce în ce mai multe competenţe Uniunii şi îi fixează din ce în ce mai multe obiective; întrucât consideră că, deşi nivelul actual al resurselor proprii, stabilit prin unanimitate de Consiliu, oferă suficientă marjă bugetară pentru a răspunde celor mai urgente provocări ale Uniunii, acest nivel este însă insuficient pentru a transforma bugetul UE într-un adevărat instrument de guvernanţă economică europeană sau pentru a contribui în mod semnificativ la investiţia în Strategia Europa 2020 la nivelul UE;
whereas in the same resolution, the European Parliament notes that the own resources ceiling has been unchanged since 1993; believes that the own resources ceiling might require some progressive adjustment as Member States confer more competences on, and fix more objectives for the Union; considers that while the current ceiling of own resources set unanimously by the Council provides sufficient budgetary leeway to meet the most pressing Union challenges but that it would still be insufficient for the EU Budget to become a real tool for European economic governance or to contribute in a major way to investing in the Europe 2020 strategy at EU level,
întrucât pentru garantarea unei creșteri durabile a Uniunii și pentru atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020 sunt necesare realocarea creditelor de plată nefolosite către programe comune orientate spre creștere, competitivitate și ocuparea forței de muncă, stimularea împrumuturilor acordate de BEI și crearea unei proiect de piață de obligațiuni interesantă pentru investitori publici și privați, prin care să se finanțeze proiecte de interes pentru întreaga Uniune (titluri de valoare pentru proiecte specifice),;
whereas in order for sustainable growth to be guaranteed in the Union and for the objectives of the Europe 2020 strategy to be achieved, it is necessary to redeploy unused payment appropriations to joint programmes targeting growth, competitiveness and employment, and to leverage EIB loans and set up a project bond market that attracts public and private investors and can be used to fund joint projects of interest to the Union as a whole (bonds for specific projects),
Datoria suverană europeană și criza euro, inclusiv emiterea reciprocă de titluri de creanțe publice și de euro-obligațiuni
European sovereign debt and the euro crisis, including the mutual issuance of public debt and Eurobonds
reamintește triunghiul vulnerabilităților, în care politica bugetară dezechilibrată a unor state membre a amplificat deficitele publice în perioada premergătoare crizei, iar criza financiară a contribuit semnificativ la exacerbarea acestor deficite, urmată de tensiunile de pe piețele datoriei suverane din anumite state membre;
Recalls the triangle of inter-linked vulnerabilities, whereby the unbalanced fiscal policy of some Member States has amplified the pre-crisis public deficits and the financial crisis has contributed significantly to a further ballooning of those deficits, followed by tensions in sovereign debt markets in some Member States;
subliniază că, în urma declasării datoriilor suverane ale Greciei, Irlandei și Portugaliei de către agențiile de rating de credit, s-au produs un efect de domino în țările din zona euro și o schimbare de portofolii care s-a tradus printr-un comportament speculativ și reticent față de riscuri al investitorilor și că, în consecință, finanțarea prin instrumente de piață la prețuri viabile a devenit inaccesibilă pentru Grecia, Irlanda şi Portugalia, ceea ce a avut ca rezultat acordarea de asistență financiară în temeiul programelor UE-FMI;
Stresses that, following the downgrading of the sovereign debt of Greece, Ireland and Portugal by credit rating agencies, there has been a spill-over effect across the eurozone countries and a shift in portfolios reflecting speculative and risk-averse behaviour by investors and that, as a consequence of this, market funding at sustainable rates has become inaccessible to Greece, Ireland and Portugal, resulting in the provision of financial assistance under EU-IMF programmes;
consideră că Organizația Internațională a Muncii (OIM) ar trebui să se implice în programele de asistență financiară UE-FMI;
Considers that the International Labour Organization (ILO) should be involved in the EU-IMF financial assistance programmes;
reamintește că agențiile de rating de credit au jucat un rol semnificativ în intensificarea crizei financiare prin acordarea unor ratinguri incorecte instrumentelor de finanțare structurată, acestea necesitând o scădere; este de acord cu principiile stabilite de Consiliul pentru stabilitate financiară în octombrie 2010, care oferă orientări generale privind modul de reducere a dependenței de ratingurile de credit externe și invită Comisia să țină seama în mod corespunzător de concluziile consultării publice care s-a încheiat în ianuarie 2011;
Recalls that credit rating agencies played a significant role in the build-up to the financial crisis through the assignment of faulty ratings to structured finance instruments which had to be downgraded; agrees with the principles set out by the Financial Stability Board in October 2010 giving general guidance on how to reduce reliance on external credit ratings, and calls on the Commission to take into due consideration the public consultation that ended in January 2011;
solicită efectuarea unui audit transparent al datoriilor publice pentru a determina originea acestora și pentru a cunoaște identitatea principalilor deținători de titluri de creanță și sumele deținute;
Calls for a transparent audit of public debt to be carried out in order to determine its origin and to ascertain the identity of the main holders of debt securities and the amounts involved;
ia act de faptul că abordările bilaterale sau multilaterale ale statelor membre reprezintă o amenințare la adresa integrării economice, a stabilității financiare și a credibilității monedei euro și salută principiul Semestrului european de coordonare a politicilor economice al cărui scop este de a remedia dezechilibrele interne excesive din Uniunea Europeană;
Notes that bilateral or multilateral approaches by Member States pose a threat to economic integration, financial stability and the credibility of the euro, and welcomes the principle of the European semester of economic policy coordination, the aim of which is to overcome excessive internal imbalances within the EU;
subliniază faptul că criza datoriei suverane a evidențiat riscurile prezentate de dezechilibrele intraeuropene; subliniază necesitatea ca UE să reacționeze ca o entitate, să dezvolte o coordonare mult mai strânsă a politicilor fiscale și, după caz, o politică comună cu un buget UE suficient de mare finanțat parțial prin resurse proprii și să pună în aplicare dispoziții corespunzătoare pentru gestionarea situațiilor de criză și convergența economică;
Underlines the fact that the sovereign debt crisis has revealed the risks posed by intra-European imbalances; stresses the need for the EU to react as one, to develop a much closer coordination of fiscal policies and, where appropriate, a common one with a sufficient EU budget funded partly through own resources, and to put in place adequate provisions for crisis management and economic convergence;
subliniază necesitatea raționalizării cheltuielilor statelor membre cu ajutorul bugetului UE, în special în domenii în care UE are mai multă valoare adăugată decât bugetele naționale;
Highlights the need to rationalise Member States' expenditures through the EU budget, notably in areas where the EU has more added value than national budgets;
subliniază că perspectivele de creștere economică ale statelor membre ar trebui considerate ca un element esențial pentru definirea nivelului relativ al ratelor dobânzilor corespunzătoare datoriei suverane respective, în special cu privire la asistența furnizată de Fondul european de stabilitate financiară (FESF) și, începând cu 2013, de Mecanismul european de stabilitate (MES);
Underlines that Member States' growth perspectives should be seen as a crucial element for the definition of the relative level of interest rates attached to that sovereign debt, in particular with respect to the assistance provided by the European Financial Stability Facility (EFSF) and, from 2013, by the European Stability Mechanism (ESM);
recunoaște eforturile depuse pentru consolidarea bugetară și pentru realizarea de reforme structurale de către statele membre cu un grad mare de îndatorare;
Recognises the efforts which the highly indebted Member States are making to bring about budget consolidation and structural reforms;
subliniază faptul că băncile-mamă originare din statele membre sunt parțial responsabile pentru practicile de creditare iresponsabile ale filialelor lor din alte state membre ale Uniunii Europene, care au contribuit, de exemplu, la crearea unor bule imobiliare în Spania, Irlanda și Letonia, care au avut ca rezultat dificultățile bugetare cu care se confruntă aceste state membre în prezent; constată, prin urmare, că acordarea de asistență financiară acestor state membre îndatorate, în cazul în care acest lucru ar deveni necesar, ar servi nu numai intereselor acestora, ci și intereselor acelor state membre în care băncile-mamă nu au reușit să instituie în prealabil practici responsabile de creditare în filialele lor;
Stresses that parent banks originating in Member States also bear their share of responsibility for the irresponsible lending practices engaged in by their subsidiary banks in other EU Member States, which contributed inter alia to the real-estate bubbles in Spain, Ireland and Latvia, and the resulting budgetary difficulties which are currently being experienced by those Member States; notes, therefore, that the provision of financial assistance to those indebted Member States, were it to become necessary, would serve not only their particular interests but also the interests of those Member States in which the parent banks failed to develop responsible lending practices in their subsidiary banks in the first place;
subliniază că toate statele membre au o importanță sistemică; solicită un pachet de reforme exhaustiv și coeziv, care să promoveze incluziunea socială și care să remedieze deficiențele sistemului financiar; solicită dezvoltarea conceptului de trezorerie europeană în vederea consolidării pilonului economic al UEM; solicită, în plus, măsuri pentru a depăși lipsa actuală de competitivitate prin reforme structurale adecvate, care să răspundă obiectivelor Strategiei Europa 2020 și cauzelor fundamentale ale crizei datoriei publice, ori de câte ori este necesar; subliniază că statele membre trebuie să revină la finanțe publice sustenabile și la o accelerare a ritmului de creștere bazat pe politici sănătoase pentru cheltuieli publice de calitate și de colectare a veniturilor în mod echitabil și eficace;
Underlines that all Member States have systemic importance; calls for a comprehensive, socially inclusive and cohesive reform package addressing the weaknesses of the financial system; calls for the development of the concept of a European Treasury to strengthen the economic pillar of EMU; calls, moreover, for measures to overcome the current lack of competitiveness through appropriate structural reforms, addressing the objectives of the Europe 2020 strategy and the fundamental causes underlying the public debt crisis wherever necessary; points out that the Member States need to return to sustainable public finances and growth rates, based on sound policies for quality public expenditure and fair and efficient revenue collection;
solicită Comisiei să analizeze posibilitatea unui viitor sistem de euro-obligațiuni cu scopul de a stabili condițiile în care un astfel de sistem ar genera avantaje pentru toate statele membre participante și pentru întreaga zonă euro; subliniază că euro-obligațiunile ar oferi o alternativă viabilă la piața obligațiunilor în dolari SUA și că ar putea să promoveze integrarea pieței datoriei suverane europene, costuri mai mici de creditare, un nivel mai mare de lichiditate, de disciplină bugetară și de respectare a Pactului de stabilitate și de creștere (PSC), împreună cu reforme structurale coordonate, și ar trebui să facă piețele de capital mai stabile, ceea ce va sprijini ideea unei monede euro ca „monedă de siguranță” la nivel mondial; reamintește faptul că pentru emiterea în comun de euro-obligațiuni sunt necesari pași suplimentari în direcția unei politici economice și fiscale comune;
Calls on the Commission to carry out an investigation into a future system of Eurobonds, with a view to determining the conditions under which such a system would be beneficial to all participating Member States and to the eurozone as a whole; points out that Eurobonds would offer a viable alternative to the US dollar bond market, and that they could foster integration of the European sovereign debt market, lower borrowing costs, increase liquidity, budgetary discipline and compliance with the Stability and Growth Pact (SGP), promote coordinated structural reforms, and make capital markets more stable, which will foster the idea of the euro as a global ‘safe haven’; recalls that the common issuance of Eurobonds requires a further move towards a common economic and fiscal policy;
subliniază prin urmare, că, atunci când vor fi emise euro-obligațiuni, emiterea ar trebui să fie limitată la o rată a datoriei de 60 % din PIB în regim de răspundere individuală și în solidar ca datorie suverană superioară și ar trebui să fie legată de stimulente de reducere a datoriilor suverane la acest nivel; sugerează că obiectivul primordial al euro-obligațiunilor ar trebui să fie reducerea datoriei suverane și evitarea hazardului moral, precum și prevenirea speculațiilor împotriva monedei euro; constată că accesul la euro-obligațiuni ar necesita un acord cu privire la anumite programe cuantificabile de reducere a datoriei și aplicarea unor astfel de programe;
Stresses, therefore, that when Eurobonds are to be issued, their issuance should be limited to a debt ratio of 60% of GDP under joint and several liability as senior sovereign debt, and should be linked to incentives to reduce sovereign debt to that level; suggests that the overarching aim of Eurobonds should be to reduce sovereign debt and to avoid moral hazard and prevent speculation against the euro; notes that access to such Eurobonds would require agreement on, and implementation of, measurable programmes of debt reduction;
constată că există un acord politic cu privire la revizuirea articolului 125 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), cu scopul de a transforma, până în 2013, sistemul temporar al FESF într-un MES permanent; solicită ca MES să se transforme într-o agenție europeană de gestionare a datoriilor într-o etapă ulterioară și ca Parlamentului European să i se acorde un rol semnificativ în această modificare a tratatului;
Notes that there is political agreement on revising Article 125 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) in order to transform the temporary EFSF system into a permanent ESM by 2013; calls for the ESM to be converted into a European Debt Agency at a later stage and for Parliament to be given a consistent role in this modification of the Treaty;
regretă lipsa de responsabilitate socială de care au dat dovadă specialiștii din sectorul financiar prin faptul că nu au renunțat la o parte din bonusurile proprii pe o perioadă de cel puțin un an în favoarea donării acestora pentru un proiect social, cum ar fi reducerea șomajului în rândul tinerilor din Uniune;
Regrets the lack of social responsibility demonstrated by financial sector professionals by not forfeiting part of their bonuses for at least one year and instead donating them to a social project, such as the alleviation of youth unemployment in the Union;
Dezechilibrele și guvernanța la nivel mondial
Global imbalances and governance
constată că acea parte a economiei mondiale care nu cuprinde UE, SUA și Japonia reprezintă mai mult de jumătate, aceasta fiind o inversare recentă și fără precedent a situației dominante anterior;
Notes that over half of the global economy is located outside the EU, the USA and Japan, this being a recent and unprecedented reversal of the situation previously prevailing;
subliniază că reechilibrarea cererii mondiale necesită o abordare asimetrică: țările cu excedente externe însemnate (de exemplu, China) trebuie să își diversifice factorii de creștere și să stimuleze cererea internă, în timp ce țările cu deficite mari (de exemplu, SUA) trebuie să realizeze mai multe economii interne și să finalizeze reformele structurale;
Stresses that rebalancing global demand requires an asymmetric approach: countries with large external surpluses (e.g. China) need to diversify the drivers of growth and boost internal demand, whereas countries with large deficits (e.g. the USA) need to increase domestic savings and complete structural reforms;
subliniază că piețele financiare trebuie să contribuie la o dezvoltare durabilă a economiei reale;
Stresses that the financial markets must serve sustainable development of the real economy;
sprijină G20 în eforturile sale de a reglementa piețele instrumentelor financiare derivate pe mărfuri; solicită Comisiei să abordeze problema volatilității prețurilor pe piețele agricole, să aplice pe deplin toate măsurile-cadru convenite la nivelul G20 și să combată speculațiile excesive și dăunătoare, în special prin aplicarea în UE a legislației viitoare în domeniul piețelor financiare, precum și să revizuiască Directiva privind abuzul de piață Directiva 2003/6/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 28 ianuarie 2003 privind utilizările abuzive ale informațiilor confidențiale și manipulările pieței (abuzul de piață) (JO L 96, 12.4.2003, p.
Supports the G20 in its efforts to regulate commodity derivatives markets; calls on the Commission to address price volatility in agricultural markets, to fully implement all framework measures agreed on at G20 level and to combat excessive and harmful speculation, notably through the upcoming financial market legislation to be introduced in the EU, and the revision of the Market Abuse Directive Directive 2003/6/EC of the European Parliament and of the Council of 28 January 2003 on insider dealing and market manipulation (market abuse) (OJ L 96, 12.4.2003, p.
și Directiva privind piețele instrumentelor financiare Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind piețele instrumentelor financiare (JO L 145, 30.4.2004, p.
and the Markets in Financial Instruments Directive Directive 2004/39/EC of the European Parliament and of the Council of 21 April 2004 on markets in financial instruments (OJ L 145, 30.4.2004, p.
reamintește importanța materiilor prime pentru Uniunea Europeană, precum și a securității alimentare și a stabilității prețurilor la nivel mondial, mai ales pentru țările în curs de dezvoltare, precum și presiunile inflaționiste pe care penuria alimentară și instabilitatea prețurilor le produc la nivel mondial; prin urmare, invită Uniunea Europeană să își intensifice eforturile în vederea reducerii dependenței de materii prime, prin îmbunătățirea rapidă a standardelor de eficiență, precum și în vederea sporirii producției și utilizării de materii regenerabile; constată că, pentru a contribui la securitatea alimentară și la stabilitatea prețurilor, metodele de producție durabile trebuie generalizate, iar mecanismele de gestionare a aprovizionării trebuie reintroduse; în acest sens, solicită o mai mare transparență și reciprocitate pe plan comercial; avertizează, în plus, împotriva tendințelor protecționiste din domeniul materiilor prime strategice;
Recalls the importance of raw materials for the European Union, as well as food security and price stability worldwide, especially for developing countries, and the inflationary pressures which food scarcity and price instability cause globally; accordingly, calls on the European Union to step up efforts to reduce dependency on raw materials by speedily improving efficiency standards, as well as to enhance the production and use of renewable materials; notes that, in order to contribute to food security and price stability, sustainable modes of production need to be generalised while supply side-management mechanisms need to be re-introduced; to that end, calls for further transparency and reciprocity in trade; warns, moreover, against protectionist tendencies in the field of strategic raw materials;
solicită o mai bună reglementare a swapurilor pe riscul de credit;
Calls for better regulation of credit default swaps;
ia act de posibilul risc în ceea ce privește condițiile neoptime pentru finanțarea pe termen lung a economiei reale și concentrarea continuă a actorilor de pe piața financiară, inclusiv a instituțiilor financiare și a schimburilor financiare; în acest sens, solicită Comitetului european pentru risc sistemic să monitorizeze îndeaproape evoluția oricăror riscuri sistemice ce rezultă din concentrărilor pe piețele financiare;
Notes the possible risks, in terms of non-optimal conditions for long-term financing of the real economy, of the ongoing concentration of financial market actors, including financial institutions and exchanges; calls in this respect on the European Systemic Risk Board to closely monitor the development of any systemic risks resulting from concentration in the financial markets;