natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ia act de experiența anterioară, în general pozitivă, a utilizării instrumentelor financiare inovatoare, inclusiv a mecanismelor care combină subvenții și împrumuturi sau a mecanismelor de partajare a riscurilor, cum ar fi Instrumentul de garantare a împrumuturilor pentru proiectele TEN-T (LGTT), Mecanismul de finanțare cu partajarea riscurilor (MFPR) și instrumentele politicii de coeziune (JEREMIE, JESSICA, JASPERS și JASMINE), în vederea abordării unui obiectiv specific de politică; consideră că Uniunea ar trebui să ia măsuri, îndeosebi pentru consolidarea folosirii fondurilor UE ca element catalizator pentru atragerea de fonduri suplimentare din partea BEI, BERD, a altor instituții financiare internaționale și a sectorului privat;
Takes note of the previous generally positive experience of the use of innovative financial instruments -including grant and loan blending and risk-sharing mechanisms, such as the Loan Guarantee Instrument for Trans-European Transport Network projects (LGTT), the Risk Sharing Finance Facility (RSFF) and the instruments of cohesion policy (JEREMIE, JESSICA, JASPERS and JASMINE)- in order to address a specific policy objective; considers that the Union should take action notably to enhance the use of the EU funds as a catalyst for attracting additional financing from the EIB, EBRD, other international financial institutions and the private sector;
prin urmare, solicită Comisiei să propună măsuri în vederea extinderii sistemului de finanțare inovatoare, după o examinare detaliată a acestuia și pornind de la o evaluare precisă a nevoilor de investiții publice și private, precum și o metodologie pentru coordonarea finanțărilor din surse diferite; solicită statelor membre să garanteze că cadrul lor juridic național permite implementarea acestor sisteme; solicită, prin urmare, o consolidare substanțială a cadrului normativ, bugetar și operațional al acestor mecanisme pentru a garanta eficacitatea acestora în ceea ce privește mobilizarea investițiilor, sustenabilitatea și utilizarea corectă a resurselor UE, precum și pentru a garanta sisteme adecvate în materie de monitorizare, raportare și alocare a răspunderii; insistă, în plus, asupra necesității de a asigura că riscurile aferente sunt cuantificate și luate în considerare;
Calls therefore on the Commission to propose measures to extend the system of innovative financing, after its detailed examination and following a precise assessment of public and private investment needs as well as a methodology for the coordination of funding from different sources; calls on Member States to ensure that their national legal framework enables the implementation of these systems; calls, therefore, for substantive strengthening of the regulatory, budgetary and operational framework of these mechanisms, in order to ensure their effectiveness in terms of leveraging investment, sustainability, proper use of EU resources and to guarantee adequate monitoring, reporting and accountability; insists moreover on the need to ensure that underlying risks are quantified and duly taken into account;
constată dificultățile istorice în găsirea de investitori privați pentru proiecte UE de amploare; recunoaște că, din cauza crizei financiare, investitorii privați au devenit chiar și mai reticenți în a finanța proiecte europene, scoțând în evidență nevoia reinstaurării unei încrederi suficiente pentru a permite proiectelor majore de investiții să atragă sprijinul de care au nevoie; subliniază că sprijinul adus de bugetul UE va fi necesar, atât pe termen scurt, cât și pe termen lung, pentru a atrage și mobiliza fonduri private către proiecte de interes comunitar, îndeosebi pentru acele proiecte cu valoare adăugată europeană care sunt viabile din punct de vedere economic, dar sunt considerate neviabile din punct de vedere comercial;
Notes the historical difficulties of finding private investors for large scale EU projects; recognises that the financial crisis has made private investors even more reluctant to finance EU projects and has revealed the need to rebuild sufficient confidence to allow major investment projects to attract the support they need; stresses that the support of the EU budget will be needed, in short as well as longer term, to attract and mobilise private funds towards projects of EU interest, especially for those projects with European added value that are economically viable but are not considered commercially viable;
salută, prin urmare, inițiativa „Project Bonds” Europa 2020 (obligațiuni pentru finanțarea de proiecte), un mecanism de partajare a riscurilor în parteneriat cu Banca Europeană de Investiții (BEI), care oferă un ajutor de la bugetul UE până la limita unui plafon stabilit care este menit să stimuleze finanțarea UE și să atragă într-o măsură și mai mare interesul investitorilor privați față de participarea la proiecte prioritare ale UE; invită Comisia să prezinte o propunere completă cu privire la obligațiunile emise pentru finanțarea proiectelor UE, pe baza experienței acumulate în legătură cu instrumentele comune UE-BEI, și să introducă criterii clare și transparente pentru eligibilitatea proiectelor și selecția acestora; reamintește faptul că proiectele de interes pentru UE care generează venituri mici vor avea nevoie în continuare de finanțare sub formă de granturi; este preocupat de faptul că mărimea redusă a bugetului UE ar putea până la urmă limita efectul mobilizator al noilor inițiative;
Welcomes, therefore, the Europe 2020 Project Bond Initiative, as a risk-sharing mechanism with the European Investment Bank (EIB), providing capped support from the EU budget, that should leverage the EU funds and attract additional interest of private investors for participating in priority EU projects in line with Europe 2020 objectives; calls on the Commission to present a fully fledged proposal on EU project bonds, building on the existing experience with joint EU-EIB instruments, and to include clear and transparent criteria for project eligibility and selection; reminds, that projects of EU interest which generate little revenue will continue to require financing through grants; is concerned that the limited size of the EU budget might eventually impose limitations to providing additional leverage for new initiatives;
reiterează nevoia de a asigura cel mai mare grad de transparență, responsabilitate și control democratic cu privire la instrumentele și mecanismele financiare inovatoare care implică bugetul UE; solicită Comisiei să propună un cadru de punere în aplicare și de eligibilitate a proiectelor – eventual adoptat în cadrul procedurii legislative ordinare –, care să asigure un flux continuu de informații și participarea autorității bugetare în ceea ce privește utilizarea acestor instrumente pe teritoriul Uniunii, permițându-i Parlamentului să verifice dacă prioritățile sale politice sunt realizate, precum și un control mai temeinic asupra unor astfel de instrumente din partea Curții de Conturi Europene;
Reiterates the need to ensure utmost transparency, accountability and democratic scrutiny for innovative financial instruments and mechanisms that involve the EU budget; calls on the Commission to propose an implementation and project eligibility framework -to be decided through the ordinary legislative procedure- that would ensure a continuous flow of information and participation of the budgetary authority regarding the use of these instruments across the Union, allowing Parliament to verify that its political priorities are met, as well as a strengthened control on such instruments from the European Court of Auditors;
consideră că îmbunătățirea execuției și a calității cheltuielilor ar trebui să constituie un principiu director pentru obținerea celor mai bune rezultate posibile în execuția bugetului UE, precum și pentru conceperea și gestionarea programelor și a activităților după 2013;
Considers that improving implementation and quality of spending should constitute guiding principles for achieving the optimal use of the EU budget and for the design and management of the programmes and activities post 2013;
subliniază, de asemenea, faptul că, în cadrul conceperii programelor de cheltuieli, cea mai mare atenție ar trebui acordată clarității obiectivelor, respectării depline a acquis-ului comunitar și complementarității instrumentelor și acțiunilor, armonizării și simplificării normelor de eligibilitate și punere în aplicare, transparenței și responsabilității depline și liber asumate; subliniază importanța includerii aspectelor de gen în procesul de elaborare a bugetului ca instrument de bună guvernanță, care contribuie la îmbunătățirea eficienței și a echității;
Stresses, furthermore, that the design of spending programmes should pay utmost attention to the principles of clarity of objectives, full compliance with the community acquis and complementarity of instruments and actions, harmonisation and simplification of eligibility and implementation rules, transparency, and full and agreed accountability; underlines the importance of gender budgeting as a good governance tool to improve efficiency and fairness;
subliniază, în special, faptul că simplificarea normelor și a procedurilor ar trebui să fie o prioritate orizontală esențială și este convins că o revizuire a Regulamentului financiar ar trebui să joace un rol crucial în acest sens;
Emphasises, in particular, that the simplification of rules and procedures should be a key horizontal priority and is convinced that the revision of the Financial Regulation should play a crucial role in this respect;
subliniază că îmbunătățirea gestiunii financiare a Uniunii trebuie susținută prin monitorizarea strictă a progreselor de către Comisie și statele membre; insistă ca statele membre să își asume răspunderea pentru gestionarea și utilizarea corectă a fondurilor UE și să publice declarații naționale anuale privind utilizarea fondurilor UE la nivelul politic corespunzător;
Stresses that the improvement of the financial management in the Union must be supported by a close monitoring of progress in the Commission and in the Member States; insists that Member States should assume responsibility for the correct use and the management of EU funds and issue annual national declarations on the use of EU funds at the appropriate political level;
subliniază necesitatea de a aborda problema tendinței de creștere a angajamentelor restante (RAL); reamintește faptul că, potrivit Comisiei, nivelul RAL va ajunge, până la sfârșitul anului 2013, la 217 miliarde de euro; constată faptul că un anumit nivel de RAL este inevitabil în cadrul punerii în aplicare a programelor multianuale dar subliniază, cu toate acestea, că existența angajamentelor restante implică, prin definiție, efectuarea de plăți corespunzătoare; așadar, nu este de acord cu abordarea Consiliului de a decide în prealabil cu privire la nivelul de plăți , fără a lua în considerare o evaluare exactă a nevoilor efective; prin urmare, va depune toate eforturile, în cadrul procedurii privind bugetul anual din următorul CFM, pentru a reduce discrepanța dintre angajamente și creditele de plată, prin creșterea adecvată a nivelului de plăți;
Emphasises the need to address the trend of a growing level of outstanding commitments (RAL); recalls that, according to the Commission, the level of RAL will by the end of 2013 amount to EUR 217 billion; notes that a certain level of RAL is unavoidable when multiannual programmes are implemented, but underlines nevertheless that the existence of outstanding commitments by definition requires corresponding payments to be made; does therefore not agree with the approach by the Council to decide on the level of payments a priori, without taking into account an accurate assessment of the actual needs; will therefore do its utmost throughout the annual budget procedure in the next MFF to reduce the discrepancy between commitment and payment appropriations through increasing the level of payments appropriately;
este ferm convins că, pentru a îmbunătăți calitatea gestiunii și controlului fondurilor UE de către statele membre, este necesară o evaluare a punctelor forte și a punctelor slabe ale sistemelor de gestiune și control ale statelor membre în fiecare domeniu de politică; consideră totodată că, pentru a crește eficiența și eficacitatea fondurilor UE, inclusiv în ceea ce privește rata de absorbție a acestora, sunt necesare o mai bună gestionare, reducerea birocrației și o transparență sporită, precum și o eficientizare, și nu înmulțire a controalelor; în acest sens, consideră că ar trebui găsit un echilibru între nivelul de control și costul implicat de acesta;
Strongly believes that an assessment of the strengths and weaknesses of each Member States' management and control systems in individual policy areas is necessary in order to improve the quality of Member States' management and control of EU funds; further believes that better management, less bureaucracy and more transparency, as well as better, not more, controls are necessary to increase the efficiency and effectiveness of EU funds, also with regard to their absorption rate; considers, in this respect, that a balance needs to be found between the level of control and its cost;
subliniază importanța securității juridice și a continuității bugetare pentru punerea în aplicare cu succes a politicilor și programelor multianuale; prin urmare, consideră că normele nu ar trebui să se schimbe în cursul perioadelor de programare fără o justificare corespunzătoare și o evaluare de impact adecvată, întrucât acest fapt poate determina costuri de tranziție mai mari, o punere în aplicare mai lentă și creșterea indicelui de eroare;
Underlines the importance of legal certainty and budgetary continuity for the successful implementation of multi-annual policies and programmes; believes, therefore, that rules should not change during programming periods without due justification and adequate impact assessment, as this can result in higher transition costs, slower implementation and increasing risk of error;
subliniază că unul dintre elementele-cheie pentru succesul dezvoltării, punerii în aplicare și monitorizării politicilor Uniunii îl reprezintă capacitatea instituțională; în consecință, consideră că întărirea capacității instituționale și administrative la nivel național, regional și local poate sta la baza ajustărilor structurale și poate contribui la o absorbție fără probleme și cu succes a resurselor UE;
Stresses that institutional capacity is one of the key elements for successful development, implementation and monitoring of Union policies; considers, accordingly, that strengthening institutional and administrative capacity at national, regional and local level could underpin structural adjustments and contribute to smooth and successful absorption of EU resources;
Partea a III-a: prioritățile politice
Part III: Political priorities
reamintește că intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona consolidează politicile Uniunii și conferă acesteia prerogative noi semnificative, îndeosebi în domenii precum acțiunea externă, sportul, spațiul, schimbările climatice, energia, turismul și protecția civilă; subliniază că acestea necesită resurse financiare suficiente; reamintește, în acest context, articolul 311 din TFUE, la care se prevede că Uniunea își asigură mijloacele necesare pentru atingerea obiectivelor sale și pentru realizarea politicilor sale;
Recalls that the entry into force of the Treaty of Lisbon strengthens Union policies and gives the Union significant new prerogatives, notably in the fields of external action, sport, space, climate change, energy, tourism, and civil protection; stresses that this requires sufficient financial resources; recalls in this context Article 311 TFEU which requires the Union to provide itself with the means necessary to attain its objectives and carry out its policies;
Un buget care să susțină obiectivele Strategiei Europa 2020
A budget supporting Europe 2020 objectives
consideră că Strategia Europa 2020 ar trebui să fie referința principală în materie de politici pentru următorul CFM; susține, în același timp, că Europa 2020 nu este o strategie exhaustivă care să acopere toate domeniile de politică ale Uniunii; subliniază că și alte politici care sunt întemeiate pe dispozițiile tratatelor și urmăresc obiective diferite trebuie să fie reflectate în mod corespunzător în următorul CFM;
Believes that the Europe 2020 strategy should be the main policy reference for the next MFF; maintains, at the same time, that Europe 2020 is not an all-inclusive strategy covering all Union policy fields; stresses that other Treaty-based policies pursuing different objectives need to be duly reflected in the next MFF;
consideră că Strategia Europa 2020 ar trebui să ajute Europa să iasă din criză și să devină mai puternică prin îmbunătățirea condițiilor – și a cheltuielilor – pentru inovare, cercetare și dezvoltare, prin atingerea obiectivelor UE în domeniul atenuării schimbărilor climatice și al energiei, prin îmbunătățirea nivelului educației și prin promovarea incluziunii sociale, îndeosebi prin reducerea sărăciei; observă că Strategia Europa 2020 vizează nu numai stabilitatea financiară și creșterea economică pe termen scurt, ci și transformarea structurală pe termen mai lung în vederea unei creșteri mai durabile, bazată pe o utilizare mai eficientă a resurselor;
Takes the view that the Europe 2020 strategy should help the EU recover from the crisis and come out stronger by improving the conditions for - and expenditure on- innovation, research and development, meeting the EU's climate change and energy objectives, improving education levels and promoting social inclusion, in particular through reduction of poverty; notes that Europe 2020 is intended to address not only short term economic growth and financial stability, but longer term structural transformation to a more sustainable growth path based on more efficient use of resources;
consideră că actualul conținut al Strategiei Europa 2020, cum ar fi obiectivele principale, inițiativele emblematice, blocajele identificate și indicatorii, are un caracter foarte general și solicită Comisiei să prezinte propuneri mai detaliate; consideră, de asemenea, că relansarea pieței unice reprezintă un element esențial al Strategiei Europa 2020, care intensifică sinergiile dintre diferitele inițiative emblematice; subliniază că obiectivele strategiei pot fi realizate numai prin intermediul unor angajamente concrete din partea statelor membre, incluse în programele lor naționale de reformă, prin politici care să includă mecanisme verificate de obținere a rezultatelor, precum și prin propuneri legislative concrete și coerente;
Considers that the current content of the Europe 2020 strategy, such as the headline targets, flagship proposals, bottlenecks and indicators remain of a very general nature and calls on the Commission to submit more detailed proposals; considers, furthermore, that the re-launch of the single market is an essential element of the Europe 2020 strategy which increases the synergy between its various flagship initiatives; underlines that the objectives of the strategy can only be achieved through concrete commitments from Member States in their National Reform Programmes, policies with proven delivery mechanisms and concrete and consistent legislative proposals;
subliniază, în plus, că Strategia Europa 2020 nu poate fi credibilă decât dacă se asigură coerența între obiectivele sale și finanțarea alocată acestora la nivelul UE și la nivel național; este de părere că următorul CFM ar trebui să reflecte aspirațiile Strategiei Europa 2020 și este hotărât să colaboreze cu Comisia și cu statele membre pentru a crea un cadru de finanțare credibil care să asigure, în special, o finanțare adecvată a inițiativelor emblematice și a obiectivelor principale; susține, în acest sens, că sarcinile, resursele și responsabilitățile trebuie clar definite și bine organizate între Uniune și statele membre, inclusiv autoritățile locale și regionale; invită Comisia să stabilească în mod clar dimensiunea bugetară a inițiativelor emblematice, deoarece aceste planuri de acțiune prioritară vizează toate politicile finanțate din bugetul UE;
Stresses, moreover, that the Europe 2020 strategy can only be credible if consistency is ensured between its objectives and the funding allocated to them at EU and national level; takes the view that the next MFF should reflect the ambitions of the Europe 2020 strategy and is determined to work with the Commission and the Member States to produce a credible funding framework ensuring, in particular, adequate funding for its flagship initiatives and headline targets; argues, in this respect, that tasks, resources, and responsibilities must be clearly defined and well orchestrated between the Union and its Member States, including local and regional authorities; calls on the Commission to clarify the budgetary dimension of the flagship initiatives as these priority action plans cut across all policies funded through the EU budget;
avertizează cu privire la faptul că o Strategie Europa 2020 pe zece ani necesită o flexibilitate bugetară considerabilă pentru a se garanta că mijloacele bugetare pot fi aliniate în mod corespunzător la circumstanțele și prioritățile în schimbare;
Warns that the development of a ten-year Europe 2020 strategy requires sufficient budgetary flexibility to ensure that budgetary means can be appropriately aligned with evolving circumstances and priorities;
Un buget care să susțină guvernanța economică
A budget supporting economic governance
subliniază faptul că, în cadrul actualului mecanism european de stabilizare financiară, aproape 60 de miliarde EUR, reprezentând garanții pentru împrumuturi, trebuie acoperite de marja dintre plafonul resurselor proprii și cheltuielile anuale înscrise în buget; semnalează obligațiile adiționale convenite în contextul asistenței financiare pe termen mediu acordate statelor membre din afara zonei euro, care trebuie acoperite de aceeași marjă;
Highlights the fact that under the current European Financial Stabilisation Mechanism up to EUR 60 billion of loan guarantees must be covered by the margin between the own resources ceiling and the annual budgeted expenditure; points to the additional obligations agreed in the context of the medium-term financial assistance to non-Eurozone Member States, which have to be covered by the same margin;
afirmă necesitatea ca semestrul european să asigure o mai bună coordonare bugetară și sinergii mai eficace între Uniune și statele membre, sporind astfel valoarea adăugată europeană; de asemenea, solicită ca semestrul european să intensifice coordonarea economică dintre statele membre în conformitate cu principiul metodei comunitare și să asigure o mai bună guvernanță economică pentru zona euro și pentru statele membre care doresc să adere la aceasta, reducând astfel necesitatea de a se recurge la mecanismul de stabilizare financiară; consideră că semestrul european ar trebui să se axeze pe îmbunătățirea sinergiilor dintre investițiile publice europene și cele naționale;
Calls for the European semester to provide for improved budgetary coordination and synergies between the Union and the Member States, thus increasing EAV; calls for the European semester to also increase economic coordination among Member States in accordance with the Community method principle and to provide improved economic governance to the Eurozone and to the Member States wishing to join, thus reducing the need to make use of the Financial Stabilisation Mechanism; believes that the European semester should focus on improving synergies between European and national public investments;