natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aceasta înseamnă că, chiar dacă un loc de muncă reduce în mod semnificativ riscul sărăciei, proliferarea locurilor de muncă precare și a salariilor mici va duce la o creștere a procentului de angajați amenințați de riscul sărăciei.
This means that, although actually having a job significantly reduces the risk of poverty, the proliferation of precarious employment and low wages means that the percentage of workers at risk of poverty is increasing.
În 2008, rata riscului de sărăcie în rândul populației încadrate în muncă era, în medie, de 8% în UE-27, cele mai mari valori înregistrându-se în România (17%), Grecia (14%), Polonia și Portugalia (12% fiecare), precum și în Spania și Letonia (11% fiecare).
In 2008, the at-risk-of-poverty rate for those in employment was 8% on average in the EU-27, with the highest rates being recorded in Romania (17%), Greece (14%), Poland and Portugal (both 12%), Spain and Latvia (both 11%).
Pentru a vedea o imagine mai completă a excluziunii sociale în Uniunea Europeană, la rata riscului de sărăcie, care este un instrument de măsură relativ, se poate adăuga rata de privațiuni materiale, care măsoară excluziunea socială în termeni absoluți.
In order to draw a broader picture of social exclusion in the European Union, the at-risk-of-poverty rate, which is a relative measure, can be complemented by the material deprivation rate, which describes social exclusion in more absolute terms.
Rata de privațiuni materiale se definește ca absența involuntară a cel puțin trei dintr-un total de nouă elemente materiale.
The material deprivation rate is defined as the enforced lack of at least three of nine items.
Cele nouă elemente materiale care compun acest indicator sunt:
The nine items included in this indicator are:
- capacitatea de a face față unor cheltuieli neprevăzute,
- ability to face unexpected expenses;
- capacitatea unei persoane de a-și oferi în fiecare an o săptămână de vacanță în afara locului de trai,
- ability to pay for one week annual holiday away from home;
- existența unor arierate de plată (ipotecă sau chirie, facturi curente, rate lunare aferente închirierii sau achiziționării unor bunuri, alte rambursări de împrumuturi),
- existence of arrears (mortgage payments, car loan payments or other bills in arrears);
- capacitatea unei persoane de a-și oferi o masă care să includă carne, pui sau pește (sau echivalentul în regimul vegetarian) o dată la două zile,
- capacity to have a meal with meat, fish or vegetarian equivalent every day;
- capacitatea unei persoane de a-și încălzi în mod adecvat locuința,
- capacity to keep home adequately warm;
- deținerea unei mașini de spălat,
- possession of a washing machine;
- deținerea unui televizor color,
- possession of a colour television;
- deținerea unui telefon,
- possession of a telephone;
- deținerea unui autovehicul proprietate personală.
- possession of a personal car.
După cum se poate observa în tabelul II, această rată de privațiuni materiale era, în 2008, de 17% la nivelul Uniunii Europene, fiind mult mai ridicată în zece state membre: 51% în Bulgaria, 50% în România, 37% în Ungaria, 35% în Letonia, 32% în Polonia, 28% în Slovacia, 27% în Lituania, 23% în Cipru și Portugalia, 22% în Grecia.
As can be seen in Table II, in 2008 in the European Union, this material deprivation rate was also 17%, but was much higher in 10 Member States: 51% in Bulgaria, 50% in Romania, 37% in Hungary, 35% in Latvia, 32% in Poland, 28% in Slovakia, 27% in Lithuania, 23% in Cyprus and Portugal, and 22% in Greece.
Integrarea prevenirii și a combaterii sărăciei și a excluziunii sociale în cadrul altor politici este esențială, în special în ceea ce privește garantarea accesului universal la servicii publice, la locuri de muncă de calitate care să asigure drepturi angajaților, precum și la un venit care să permită un nivel de trai demn.
Preventing and combating poverty and exclusion must be incorporated in other policies, with a guarantee of universal access to public services, high-quality jobs with rights and an income allowing people to live with dignity.
Aceasta presupune adaptări și schimbări profunde ale politicilor actuale ale Uniunii Europene.
This means that we must change and break with the EU’s current policies.
Nu trebuit uitat faptul că, în baza unui sondaj Eurobarometru recent referitor la atitudinea cetățenilor UE față de sărăcie, marea majoritate a acestora (73%) consideră că sărăcia este o problemă răspândită în țările lor respective, 89% cer guvernelor lor acțiuni urgente pentru a lupta împotriva acestui fenomen, iar 74% se așteaptă ca UE să dețină, de asemenea, un rol important în acest sens.
It should also not be forgotten that, according to a recent Eurobarometer survey of attitudes of EU citizens to poverty, the vast majority (73%) consider that poverty is a widespread problem in their country, 89% want urgent action by their government to tackle the problem and 74% expect the EU to also play an important role in this context.
Anul european de luptă împotriva sărăciei
European Year for Combating Poverty
Agenda socială a Comisiei Europene pentru perioada 2005-2010 a continuat prin desemnarea anului 2010 ca Anul european de luptă împotriva sărăciei și a excluziunii sociale, având drept scop declarat reafirmarea și întărirea angajamentului politic inițial asumat de UE cu ocazia lansării Strategiei de la Lisabona în vederea oferirii unui „stimul decisiv pentru eradicarea sărăciei”.
The European Commission’s Social Agenda 2005-2010 proposed to designate 2010 as the ‘European Year for Combating Poverty and Social Exclusion’, with the stated objective of reaffirming and strengthening the political commitment of the EU at the start of the Lisbon Strategy to making ‘a decisive impact on the eradication of poverty’.
Studiul Eurostat
The Eurostat study
„Combating poverty and social exclusion – a statical portrait of the European Union 2010” (Combaterea sărăciei și a excluziunii sociale – o imagine statistică a Uniunii Europene 2010). referitor la riscul de sărăcie înainte și după transferurile sociale, defalcat pe grupe de vârstă și sex, pentru anul 2007 evidențiază importanța transferurilor sociale în scopul prevenirii sărăciei, precum și faptul că femeile și copiii continuă să fie cei mai afectați din cauza șomajului, a locurilor de muncă precare și slab remunerate, a discriminărilor salariale și a pensiilor (a se vedea tabelul de mai jos).
'Combating poverty and social exclusion – a statistical portrait of the European Union 2010'. for 2007 on the risk of poverty before and after social transfers, by age and gender, highlights the importance of social transfers in preventing poverty, although women and children continue to be the worst affected, due to unemployment, precarious and low-paid jobs, and wage and pension discrimination (see table below).
Riscul de sărăcie înainte de transferurile sociale
Before social transfers – risk of poverty
Sub 18 ani
Under the age of 18
Peste 65 de ani
Over the age of 65
Riscul de sărăcie după transferurile sociale
After social transfers – risk of poverty
Trebuie să se țină seama de obiectivele și principiile de bază ale Anului european de luptă împotriva sărăciei și a excluziunii sociale, și anume: recunoașterea drepturilor, responsabilitatea comună, participarea, coeziunea, angajamentul și acțiunile concrete.
The objectives and guiding principles of the European Year for Combating Poverty, which are recognition of rights, shared responsibility and participation, cohesion, commitment and concrete action, should be taken into account.
Sunt necesare măsuri concrete pentru ca aceste obiective să fie integrate în politicile generale, atât la nivelul Uniunii Europene, cât și la nivelul statelor membre, în special în cadrul măsurilor pentru combaterea crizei economice și sociale, pentru a le conferi o semnificație practică și pentru ca acestea să aibă efecte concrete de reducere a sărăciei.
Concrete measures are needed, at both EU and Member State level, to include these objectives in general policies, including in measures to tackle the economic and social crisis, so that these policies have a practical content and concrete effects in terms of eliminating poverty.
De asemenea, trebuie menționat faptul că Uniunea Europeană s-a angajat să realizeze Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului adoptate în cadrul ONU și să pună în aplicare rezoluția care proclamă cel de-al doilea deceniu al ONU pentru eradicarea sărăciei (2008-2017).
Furthermore, it should be noted that the European Union has committed to achieving the UN Millennium Development Goals and complying with the Resolution proclaiming the Second United Nations Decade for the Eradication of Poverty (2008-2017).
Din păcate, acest lucru nu se regăsește în documentul Comisiei Europene intitulat „Strategia Europa 2020”, care se rezumă la a considera că ieșirea a 20 de milioane de persoane din situația de risc de sărăcie este unul dintre cele cinci obiective ale Uniunii Europene.
Regrettably, this commitment is not included in the European Commission’s ‘Europe 2020’ strategy document, which simply announces that removing the risk of poverty for 20 million people is one of the EU’s five headline targets.
Această propunere nu înseamnă doar un regres în raport cu obiectivele inițiale ale Strategiei de la Lisabona, ci și un obstacol pentru atingerea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului, printre care reducerea la jumătate a numărului de persoane care trăiesc sub pragul de sărăcie.
However, this proposal not only represents a backward step with regard to the initial objectives of the Lisbon Strategy, but also prevents us even getting close to the Millennium Development Goals of halving the number of people living below the poverty threshold.
Prin urmare, acest obiectiv trebuie cel puțin dublat și trebuie să i se confere credibilitate prin luarea unor măsuri corespunzătoare.
As a result, this target should be at least doubled and made more credible with appropriate measures.
Trebuie să se investească în promovarea integrării și a incluziunii sociale pentru a asigura respectarea drepturilor fundamentale ale omului, precum și în asumarea unor angajamente clare în ceea ce privește formularea politicilor Uniunii Europene și a politicilor naționale de luptă împotriva sărăciei și a excluziunii sociale, în vederea asigurării accesului universal la servicii publice de bază și a dreptului la sănătate, educație și formare profesională, locuințe, protecție socială, locuri de muncă care să garanteze angajaților drepturile care li se cuvin și salarii echitabile, reforme demne și un venit decent pentru toți.
We need to ensure the promotion of social integration and inclusion, in order to guarantee protection of fundamental human rights, and we need clear commitments to draw up EU and national policies to combat poverty and social exclusion, by ensuring universal access to essential public services and the right to health, vocational education and training, housing, social protection, employment with rights, fair wages, decent pensions and an adequate income for everyone.
Trebuie stabilit, de asemenea, un obiectiv global, acordând prioritate coeziunii economice și sociale și protejării drepturilor fundamentale ale omului, ceea ce presupune un echilibru între politicile economice, de ocupare a forței de muncă, sociale și de mediu, precum și o redistribuire echitabilă a bogățiilor și a veniturilor.
A global objective also needs to be established, prioritising economic and social cohesion and the protection of fundamental human rights, which implies a balance between economic, employment, social and environmental policies and a fair redistribution of income and wealth.
Rolul venitului minim în lupta împotriva sărăciei și în favoarea incluziunii sociale
Role of minimum income in combating poverty and promoting social inclusion
- îmbunătățirea calității locurilor de muncă și a salariilor, bază esențială pentru dezvoltare și ieșirea din criză;
- improve the quality of jobs and wages, which forms the fundamental basis for development and recovery from the crisis;
- instituirea unui veritabil drept la venit, considerat ca o investiție socială de bază;
- establish a genuine right to income, regarded as a basic social investment;
- garantarea unor indemnizații de pensionare, pensii și alocații familiale echitabile;
- guarantee decent pensions and family benefits;
- asigurarea accesului universal la servicii publice de calitate.
- ensure universal access to high-quality public services.
Este binecunoscut rolul important al sistemelor de protecție socială în asigurarea nivelului de coeziune socială necesar dezvoltării economice și sociale, garantarea incluziunii sociale, îmbunătățirea nivelului de formare a persoanelor excluse de pe piața muncii și garantarea exercitării drepturilor fundamentale și a egalității de șanse.
It is well-known that social protection systems have an important role to play in ensuring the level of social cohesion needed for economic and social development, in guaranteeing social inclusion, in improving the level of training of people excluded from the labour market, and in guaranteeing the exercise of fundamental rights and equal opportunities.
Există segmente de populație și grupuri mai vulnerabile, fără a trece cu vederea persoanele cu handicap, imigranții, familiile numeroase sau monoparentale, bolnavii cronici și persoanele fără adăpost, care au nevoie de ajutoare care să le garanteze un venit decent.
There are sections of the population and more vulnerable groups, not forgetting those people with disabilities, immigrants, large or single-parent families, the chronically ill and the homeless, who need support to guarantee them a decent income.
Diversa experiență acumulată de majoritatea țărilor Uniunii Europene în ceea ce privește venitul minim, alături de măsurile de inserție socială, demonstrează că aceasta reprezintă o cale complementară esențială pentru prevenirea sărăciei și a excluziunii sociale.
The various experiments with minimum incomes carried out in most of the European Union countries, accompanied by social integration measures, show that this is a further essential way of combating poverty and social exclusion.
Prin urmare, elementul-cheie al sistemelor de protecție socială, și anume asigurarea unui venit minim, poate fi definit ca o sumă garantată acordată celor care nu pot obține acest venit fără ajutor.
As a key part of social protection systems, the provision of a minimum income can therefore be defined as a guaranteed financial sum for those who cannot achieve this without help.
Dreptul la un salariu minim este un drept universal (aplicabil tuturor cetățenilor) și nu are un caracter contributiv (nu sunt necesare contribuții financiare periodice la anumite fonduri, cum ar fi cele de asigurări).
The right to a minimum income is universal (applicable to all citizens) and non-contributory (does not require periodic payments into a fund, such as insurance).
Această măsură se aplică în mai multe țări europene și înseamnă, în diversele sale formulări, garantarea unui nivel minim al veniturilor, considerat ca esențial pentru subzistența cetățenilor, precum și elaborarea unor măsuri de stimulare pentru ca beneficiarii să devină independenți față de acest ajutor.
This measure exists in several European countries and is characterised, in its various forms, by the guarantee of a minimum level of income, regarded as essential for subsistence, together with the development of incentives so that beneficiaries can become independent of this support.
Măsura a fost luată în urma Recomandării 92/441/CEE, care a definit criterii comune privind „resursele suficiente și asistența socială în cadrul sistemelor de protecție socială”.
This was encouraged by Recommendation 92/441/EEC, which adopted the definition of common criteria concerning ‘sufficient resources and social assistance in social protection systems’.
În cadrul Agendei sociale publicate în februarie 2005, Comisia Europeană și-a reiterat angajamentul de a publica o comunicare pe această temă, ceea ce a și făcut în februarie 2006, sub forma unei consultări.
In the Social Agenda, published in February 2005, the European Commission reiterated its commitment to publish a communication on this issue, which it did in February 2006, but only in the form of a consultation.
Mai târziu, la 3 octombrie 2008, Comisia a prezentat Recomandarea COM(2008)0639 referitoare la incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii, iar Parlamentul European a adoptat, la 6 mai 2009, o rezoluție cu același subiect.
Subsequently, in 2008, the Commission submitted Recommendation COM(2008)0639 of 3 October 2008 on the active inclusion of people excluded from the labour market, and Parliament adopted its resolution on this topic on 6 May 2009.
Prin urmare, este timpul să revenim la angajamentele anterioare, din 1992, completându-le și îmbunătățind eficacitatea acestora, precum și să ne asigurăm că așa-numita „incluziune activă” nu devine sinonim cu regresul pentru toți cei care au puține șanse să intre pe piața muncii și să beneficieze de drepturi și salarii echitabile, ceea ce presupune participarea la întregul proces a persoanelor sărace și a celor excluse, a angajaților și a organizațiilor sociale și sindicale care le reprezintă.
It is therefore time to return to the previous commitments, which date back to 1992, and to add to them and improve their effectiveness, while noting that ‘active inclusion’ does not mean a backward step for all those who have little chance of entering the market for jobs with rights and fair wages, as it requires the participation in the whole process of the poor and excluded, workers, and the social and trade union organisations that represent them.
Tabelul I - Pragul de sărăcie și rata riscului de sărăcie
Table I - Poverty threshold and at-risk-of-poverty rate
Pragul de sărăcie
Poverty threshold
(în standardul puterii de cumpărare - SPC)
(in PPS)
Rata riscului de sărăcie pentru populația:
At-risk-of-poverty rate for:
65 de ani sau mai mult
65 or above
Tabelul II - Privațiuni materiale, 2008
Table II - Material deprivation, 2008
Rata de privațiuni materiale
Material deprivation rate
Procentul din populație care nu are mijloacele pentru:
% of population who cannot afford:
a-și oferi în fiecare an o săptămână de vacanță în afara locului de trai
To pay for a one week annual holiday away from home
a-și încălzi în mod adecvat locuința
To keep their home adequately warm
Republica Cehă
Czech Rep.
referitor la dezvoltarea potențialului de creare de locuri de muncă al unei noi economii durabile
on developing the job potential of a new sustainable economy
AVIZ al Comisiei pentru afaceri economice Ş i monetare ...........................24
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............23
AVIZ al Comisiei pentru mediu, sănătate publică Ş I siguraN Ţ Ă alimentară 28
OPINION Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 26
AVIZ al Comisiei pentru industrie, cercetare Ş i energie .............................33
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............30
AVIZ al Comisiei pentru dezvoltare regională ...............................................39
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................36
AVIZ AL COMISIEI PENTRU DREPTURILE FEMEII ŞI EGALITATEA DE GEN...............44
OPINION of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ...40
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE.....................................................................49
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................46
referitoare la dezvoltarea potențialului de creare de locuri de muncă al unei noi economii durabile
on developing the job potential of a new sustainable economy
– având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Europa 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” ( COM(2010)2020 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'Europe 2020: A European strategy for smart, sustainable and inclusive growth' ( COM(2010)2020 ),
– având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Integrarea dezvoltării durabile în politicile UE: raport de analiză pe anul 2009 a Strategiei de dezvoltare durabilă a Uniunii Europene” ( COM(2009)0400 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'Mainstreaming sustainable development into EU policies: 2009 Review of the European Union Strategy for Sustainable Development' ( COM(2009)0400 ),
106/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2008 privind un program comunitar de etichetare referitoare la eficiența energetică a echipamentelor de birou (versiune reformată)
– having regard to Regulation (EC) No 106/2008 of the European Parliament and of the Council of 15 January 2008 on a Community energy-efficiency labelling programme for office equipment (recast version)
JO L 39, 13.2.2008, p.
OJ L 39, 13.2.2008, p.
– având în vedere Directiva 2010/31/UE
– having regard to Directive 2010/31/EU
JO L 153, 18.6.2010, p.
OJ L 153, 18.6.2010, p.
13. a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor (reformare),
13. of the European Parliament and of the Council of 19 May 2010 on the energy performance of buildings (recast version),
– având în vedere Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE
– having regard to Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 on the promotion of the use of energy from renewable sources and amending and subsequently repealing Directives 2001/77/EC and 2003/30/EC
– având în vedere Cartea albă a Comisiei intitulată „Adaptarea la schimbările climatice: către un cadru de acțiune la nivel european” ( COM(2009)0147 ) și Rezoluția sa din 6 mai 2010 referitoare la aceasta
– having regard to the Commission White Paper entitled 'Adapting to climate change: Towards a European framework for action' ( COM(2009)0147 ) and its resolution thereon of 6 May 2010
Texte adoptate, P7_TA-PROV(2010)0154 . ,
Texts adopted, P7_TA-PROV(2010)0154 . ,
– având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Ecologizarea transporturilor” ( COM(2008)0433 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'Greening Transport' ( COM(2008)0433 ),
– având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Strategie pentru punere în aplicare a internalizării costurilor externe” ( COM(2008)0435 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'Strategy for the internalisation of external costs' ( COM(2009)0435 ),
– având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O politică energetică pentru Europa” ( COM(2007)0001 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'An Energy Policy for Europe' ( COM(2007)0001 ),
– având în vedere concluziile Consiliului European din 10/11 decembrie 2009, în special punctele 21-24,
– having regard to the conclusions of the European Council of 10/11 December 2009, in particular points 21-24,
– având în vedere Raportul Președinției Consiliului privind revizuirea Strategiei UE de dezvoltare durabilă - 2009
– having regard to the Council Presidency Report on the 2009 Review of the EU Sustainable Development Strategy
– având în vedere Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și Protocolul de la Kyoto la CCONUSC,
– having regard to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and to the Kyoto Protocol to the UNFCCC,
– având în vedere documentul IPCC din 2007 intitulat „Schimbările climatice 2007: raport de sinteză, contribuțiile grupurilor de lucru I, II și III la cel de-al patrulea raport de evaluare al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice”,
– having regard to the 2007 IPPC document entitled 'Climate Change 2007: Synthesis Report, Contribution of Working Groups I, II and III to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change',
– având în vedere Raportul Stern din 2006 privind aspectele economice ale schimbărilor climatice,
– having regard to the 2006 Stern Review Report on the Economics of Climate Change,