natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Decizia privind răspunsul corespunzător trebuie să ia în considerare atât gradul de siguranță științifică, pe baza unei evaluări științifice, cât și efectele potențial negative.
The decision on the appropriate response needs to take into account both the degree of scientific certainty, based on a scientific evaluation, and the potentially negative effects.
În acest stadiu, Comisia consideră că, luând în considerare factorii menționați, nu este justificată o acțiune imediată, dincolo de activitatea în curs.
At this stage, the Commission does not consider that immediate action beyond the ongoing work is justified taking into account the mentioned factors.
În cazul dioxidului de titan, s-a cerut Comitetului științific pentru siguranța consumatorilor (denumit în continuare „CSSC”) să evalueze siguranța acestuia în calitate de filtru de radiații ultraviolete în aplicațiile din domeniul cosmeticii.
In the case of titanium dioxide, the Scientific Committee on Consumer Safety (SCCS) has been asked to evaluate its safety as a UV-filter in cosmetics applications.
Evaluarea în cauză va lua, de asemenea, în considerare informațiile menționate de către onorata membră.
This assessment will also take into account the information mentioned by the Honourable Member.
În plus, este posibil ca dioxidul de titan să fie înregistrat în cadrul REACH până în noiembrie 2010.
Moreover, titanium dioxide is likely to be registered under REACH by November 2010.
Informațiile conținute în dosarul de înregistrare pot fi, de asemenea, supuse evaluării, în cazul în care dioxidul de titan este considerat ca fiind prioritar.
The information contained in the registration dossier may also be subject to evaluation, in case titanium dioxide is considered as a priority.
Mai mult, este posibil ca statele membre să solicite o clasificare armonizată a substanțelor.
Moreover, Member States may request a harmonised classification of substances.
În orice caz, până în prezent, Comisia nu deține informații privind eventuale intenții în acest sens.
However, so far, the Commission is not aware of any intentions to do so.
Deși Comisia a concluzionat în comunicarea sa cu privire la „Aspectele normative ale nanomaterialelor” din 17 iunie 2008 COM(2008) 366 final că, în ansamblu, legislația actuală acoperă în mare măsură riscurile legate de nanomateriale și că riscurile pot fi gestionate în cadrul legislativ actual, aceasta a afirmat, de asemenea, că legislația actuală ar putea necesita modificări în lumina noilor informații care devin disponibile.
Whilst the Commission concluded in its communication on the ‘Regulatory aspects of nanomaterials’ of 17 June 2008 COM(2008)366 final. that overall, current legislation covers to a large extent risks in relation to nanomaterials and that risks can be dealt with under the current legislative framework, it also stated that current legislation may have to be modified in the light of new information becoming available.
Prin urmare, în conformitate cu răspunsul său către Parlament din rezoluția sa privind aspectele normative ale nanomaterialelor, Comisia va revizui din nou legislația relevantă și instrumentele de punere în aplicare ale acesteia și va raporta în acest sens în 2011; acolo unde este necesar se vor propune schimbări normative.
Therefore, in line with its response to the Parliament in its resolution on the regulatory aspects of nanomaterials, the Commission will again review relevant legislation and instruments of implementation, and report on this in 2011; regulatory change will be proposed where necessary.
Această revizuire va raporta cu privire la acțiunile normative adoptate, în curs de adoptare sau planificate, acordând o atenție deosebită la sugestiile și recomandările făcute de Parlament.
This review will report on regulatory actions undertaken, in process or envisaged, paying particular attention to the suggestions and recommendations made by the Parliament.
Schimbările normative se referă la multe instrumente legislative și sunt parțial realizate, parțial în curs de realizare și parțial planificate.
Regulatory change concerns many instruments of legislation and is partly concluded, partly ongoing and partly planned.
Exemplele cuprind noul regulament privind produsele cosmetice, discuțiile referitoare la revizuirea regulamentului privind alimentele noi sau privind etichetarea alimentelor, precum și REACH.
Examples include the new Regulation on Cosmetic Products, the discussions regarding the revision of the regulation on Novel Food or on Food labelling; as well as REACH.
REACH prevede, în prezent, obligația înregistrării substanțelor fabricate în cantități superioare unui anumit plafon de tonaj.
REACH currently provides that substances manufactured above certain tonnage thresholds need to be registered.
Pentru toate substanțele chimice și amestecurile care îndeplinesc criteriile de clasificare, furnizorilor li se cere să prezinte utilizatorilor din aval, în afară de tonaj, o fișă de date de siguranță cuprinzând informații privind proprietățile acestora și manipularea în condiții de siguranță.
For all chemical substances and mixtures meeting classification criteria suppliers are required to provide, independently of tonnage, a Safety Data Sheet to the downstream users including information on their properties and safe handling.
Acest lucru se aplică și nanomaterialelor.
This applies also to nanomaterials.
Revizuirea în curs a legislației relevante, cu privire la care Comisia va raporta în 2011, va evalua, de asemenea, necesitatea de a revizui REACH, inclusiv aspectele subliniate de Parlament în rezoluția sa.
The review of relevant legislation currently going on, and on which the Commission will report in 2011, will also assess the need to review REACH, including aspects highlighted by the Parliament in its resolution.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-3148/10
WRITTEN QUESTION E-3148/10
Subiect: Creşterea transparenţei procesului decizional în instituţiile UE; impunerea obligativităţii înregistrării grupurilor de interese într-un registru unic
Subject: Increasing decision-making transparency in the EU institutions; mandatory registration of interest groups in a common register
Parlamentul în rezoluţia din 8 mai 2008 ( P6_TA(2008)0197 ) a salutat propunerea Comisiei de înfiinţare a unui „ghişeu unic” pentru înregistrarea persoanelor care desfăşoară activităţi de lobby atât la Comisie, cât şi la Parlament şi a solicitat un acord interinstituţional între Consiliu, Comisie şi Parlament privind un registru comun cu caracter obligatoriu.
In its resolution of 8 May 2008 ( P6_TA(2008)0197 ), Parliament welcomed the creation of a ‘one‑stop shop’ where lobbyists could register with both the Commission and Parliament, and called for an agreement between the Council, the Commission and Parliament on a common mandatory register.
În declaraţia comună a Grupului comun de lucru al Parlamentului European şi al Comisiei Europene privind activităţile de lobby, Comisia şi Parlamentul s-au angajat http://ec.europa.eu/archives/commission_2004-2009/kallas/doc/joint_statement_register.pdf să facă un prim pas spre creşterea transparenţei procesului decizional în Uniunea Europeană faţă de cetăţenii săi, prin înfiinţarea unui registru al reprezentanţilor grupurilor de interese, care să funcţioneze pe baze voluntare.
In the joint statement by the Parliament and Commission joint working group on lobbying http://ec.europa.eu/archives/commission_2004-2009/kallas/doc/joint_statement_register.pdf , the Commission and Parliament undertook to take the first steps towards increasing the transparency of the decision‑making process in the European Union in respect of the European public by establishing a register of interest group representatives which operates on a non‑mandatory basis.
Intenţionează Consiliul să ia măsuri similare pentru înregistrarea grupurilor de interese cu care colaborează?
Does the Council intend to take similar steps with regard to the registration of the interest groups with which it works?
Care este programul unor măsuri în acest sens?
What is its programme in that regard?
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-3149/10
WRITTEN QUESTION E-3149/10
În declaraţia comună a Grupului comun de lucru al Parlamentului European şi al Comisiei Europene privind activităţile de lobby, Comisia s-a angajat http://ec.europa.eu/archives/commission_2004-2009/kallas/doc/joint_statement_register.pdf să facă un prim pas spre creşterea transparenţei procesului decizional în Uniunea Europeană faţă de cetăţenii săi, prin înfiinţarea unui registru al reprezentanţilor grupurilor de interese, care să funcţioneze pe baze voluntare.
In the joint statement by the Parliament and Commission joint working group on lobbying http://ec.europa.eu/archives/commission_2004-2009/kallas/doc/joint_statement_register.pdf , the Commission undertook to take the first steps towards increasing the transparency of the decision‑making process in the European Union in respect of the European public by establishing a register of interest group representatives which operates on a non‑mandatory basis.
Intenţionează Comisia să facă pasul următor spre impunerea obligativităţii înregistrării grupurilor de interese care activează în legătură cu Comisia?
Does the Commission intend to take matters a step further by making registration mandatory for interest groups working in contact with the Commission?
Care sunt următoarele măsuri pe care Comisia le pregăteşte pentru creşterea transparenţei procesului decizional în cadrul Comisiei?
What are the next steps the Commission is planning to take in order to increase decision‑making transparency in the Commission?
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-3201/10
WRITTEN QUESTION E-3201/10
adresată de Ioan Mircea Paşcu (S&D)
by Ioan Mircea Paşcu (S&D)
Subiect: Intreprinderile TIC româneşti selectate de Comisie în calitate de parteneri principali pentru contractele-cadru europene în perioada ianuarie 2007 - aprilie 2010
Subject: Romanian ITC companies selected by the Commission as lead partners for EU framework contracts during January 2007-April 2010
Sunt pe deplin conştient de faptul că numărul din ce în ce mai mare de iniţiative comunitare generează necesitatea crescândă ca sistemele informatice să sprijine punerea în aplicare şi dezvoltarea ulterioară a politicilor comunitare.
I am fully aware of the fact that the increasing number of EC initiatives has caused an exponential need for information systems to support the implementation and further development of the Community policies.
În acelaşi timp, am observat că Comisia utilizează o procedură rapidă şi destul de simplă, aşa-numitul contract-cadru european, pentru a oferi un instrument prin care direcţiile generale ale Comisiei, îndeosebi unităţile de tehnologia informaţiei, să poată asigura întreţinerea portofoliului sistemelor informatice existente şi dezvoltarea altora noi.
In the meantime, I have noticed that the Commission uses a swift and quite simple procedure, the so- called EU Framework Contract, in order to provide a facility through which its DGs, and in particular the Information Technology Units, can ensure the maintenance of the existing information system portfolio and the development of new ones.
Având în vedere apartenenţa României la UE şi, evident, deschiderea unor astfel de oportunităţi pentru întreprinderile TIC româneşti, poate Comisia să indice procentul de întreprinderi româneşti selectate definitiv în calitate de parteneri principali – nu în calitate de membri ai unui consorţiu sau de subcontractanţi – pentru un contract-cadru cu Comisia în perioada ianuarie 2007 - aprilie 2010?
Having regard to Romania's EU membership and, of course, the opening-up of such opportunities for Romanian ICT companies, Can the Commission indicate the percentage of Romanian companies successfully selected as lead partners — not as consortium members or sub-contractors — for a framework contract with the Commission for the period January 2007-April 2010.
(21 iunie 2010)
(21 June 2010)
Comisia este pe deplin conștientă de constatările care arată că o carență de vitamina D poate avea un impact asupra sănătății umane.
The Commission is fully aware of findings showing that the deficiency of vitamin D may have an impact on human health.
Datele preclinice și epidemiologice sugerează o legătură de cauzalitate între nivelul vitaminei D și bolile importante.
Preclinical and epidemiologic data suggest the causality between vitamin D status and major diseases.
Cu toate acestea nu sunt încă disponibile studii clinice pentru bolile cardiovasculare și alte afecțiuni, cu excepția bolilor osoase sau musculare CPME/AD/Brd/241009/179_Final/EN .
However, clinical trials for cardio vascular diseases and others not related to bone or muscle affections are still not available CPME/AD/Brd/241009/179_Final/EN .
Sunt necesare analize mai aprofundate asupra acestei chestiuni.
More analysis is still needed.
Obiectivul acestor dispoziții este să asigure funcționarea pieței interne pentru produsele alimentare cu adaos de vitamine și minerale garantând în același timp un nivel ridicat de protecție a consumatorilor.
The aim of this legislation is to ensure the functioning of the internal market for foods to which vitamins and minerals have been added, whilst providing a high level of consumer protection.
În conformitate cu Regulamentul 1925/2006, adaosul unei vitamine într-un produs alimentar atrage după sine prezența sa într-o cantitate semnificativă.
In accordance with Regulation 1925/2006, the addition of a vitamin to a food shall result in its presence in a significant amount.
Cantitatea minimă de vitamina D în produsele alimentare îmbogățite ar fi de 0,75 micrograme.
The minimum amount of vitamin D in fortified foods would equal 0.75 micrograms.
În ceea ce privește stabilirea cantităților maxime, datele științifice, precum raportul Comitetului științific pentru alimentație http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/oldsc/upper_level_opinions_full-part33.pdf , care a analizat efectele adverse ale unui consum ridicat de vitamina D, vor fi luate în considerare în orice analize posibile pentru stabilirea nivelurilor în cauză.
As regard setting maximum amounts, scientific data, such as the report of the Scientific Committee on Food http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/oldsc/upper_level_opinions_full-part33.pdf which considered the adverse effects of high intakes of vitamin D, will be taken into account in any possible consideration to setting these levels.
Comisia a consultat deja statele membre și părțile interesate în acest sens.
The Commission has already consulted Member States and stakeholders in this regard.
Conform unei estimări științifice a raportului costuri/beneficii al unui consum sporit de vitamina D în Europa, consecințele economice legate de problemele de sănătate atribuite consumului insuficient de vitamina D se estimează la 187 milioane EUR pe an.
According to a scientific cost-benefits estimation of increased vitamin D intake in Europe, the ill health related economic burden attributed to vitamin D insufficient consumption is estimated at EUR 187 million per year.
Luând în considerare faptul că sunt necesare cercetări științifice aprofundate privind carența de vitamina D, Comisia nu are în vedere în momentul de față acțiuni de sensibilizare privind carența de vitamina D în cadrul Programului de sănătate al UE.
Taking into account that further scientific research on vitamin D deficiency is needed, the Commission does not envisage at this moment action on awareness raising on vitamin D deficiency under the EU Health Programme.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-3220/10
WRITTEN QUESTION E-3220/10
(7 mai 2010)
(11 May 2010)
Subiect: Politica climatică post-Copenhaga a Uniunii Europene: Reportarea unităților de emisii alocate în conformitate cu Protocolul de la Kyoto
Subject: EU climate policy following the Copenhagen summit: carry-over of assigned amount units under the Kyoto Protocol
În comunicarea sa din 9 martie anul curent către Parlament, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, Comisia a subliniat că reportarea unităților de emisii alocate în temeiul Protocolului de la Kyoto nu motivează țările dezvoltate să își reducă emisiile de gaze cu efect de seră.
In its communication of 9 March 2010 to the Parliament, Council, Economic and Social Committee and Committee of the Regions, the Commission indicated that arrangements for the carry-over of assigned amount units under the Kyoto Protocol were not providing the industrialised countries with any incentive to reduce their greenhouse gas emissions.
Pe ce se bazează Comisia când afirmă acest lucru?
What are the Commission’s grounds for making such an assertion?
A efectuat Comisia o evaluare temeinică în acest scop?
Has it investigated the matter in detail?
Ce soluții alternative consideră Comisia că pot fi găsite în cadrul negocierilor post-Copenhaga pentru a încuraja statele dezvoltate să își reducă emisiile fără a afecta dreptul statelor care au un număr mare de unități de emisii alocate să ceară reportarea acestora după perioada de angajament 2008-2012?
What alternative solutions does the Commission see as emerging from the post-Copenhagen negotiations with a view to encouraging the industrialised countries to reduce their emissions without prejudice to the rights of countries with a large number of assigned amount units to seek to carry them over beyond the 2008‑12 commitment period?
Cum poate Comisia sprijini o astfel de abordare în cadrul negocierilor din Convenția-cadru a Națiunilor Unite privind schimbările climatice?
In what way can the Commission support such an approach in the course of negotiations regarding the United Nations Framework Convention on Climate Change?
(28 iunie 2010)
(28 June 2010)
Regulile actuale privind reportarea unităților de emisii alocate în conformitate cu Protocolul de la Kyoto permit țărilor dezvoltate care sunt părți la protocol să își reporteze toate unitățile de „cantitate atribuită” pentru următoarea perioadă de angajament.
Current rules for the carry-over of emission units under the Kyoto Protocol allow developed country Parties to carry over all their ‘assigned amount’ units into a next commitment period.
O analiză detaliată a Comisiei Comunicarea Comisiei „Pentru încheierea la Copenhaga a unui acord cuprinzător privind schimbările climatice” din 28 ianuarie 2009, COM(2009) 39 final și în special documentul aferent de lucru al serviciilor Comisiei, precum și Comunicarea Comisiei Comunicarea „Politica climatică internațională post-Copenhaga: acționând acum pentru a revigora măsurile luate pe plan mondial în domeniul schimbărilor climatice, Bruxelles” din 9 martie 2010, COM(2010) 86 final. arată că, datorită scăderii emisiilor, care este în mare măsură rezultatul restructurărilor industriale de la începutul anilor „90, peste 10 miliarde de tone din aceste unități de emisii vor rămâne probabil neutilizate în perioada de angajament 2008-2012, în special în Rusia și Ucraina.
Detailed analysis by the Commission Commission Communication ‘Towards a comprehensive climate change agreement in Copenhagen’ of 28 January 2009, COM(2009)39 final and in particular its accompanying staff working paper, as well as Commission Communication ‘International climate policy post-Copenhagen: Acting now to reinvigorate global action on climate change Brussels’ of 9 March 2010, COM(2010)86 final. demonstrates that due to falling emissions, to a large extent resulting from the restructuring of industry in the early 1990s, over 10 billion tonnes of those units will likely remain unused during the 2008 to 2012 commitment period, especially in Russia and the Ukraine.
Reportarea integrală a acestor unități în cadrul unei a doua perioade de angajament, în urma căreia acestea ar putea fi utilizate în locul reducerii efective a emisiilor în perioada de după 2012, ar diminua obiectivele de reducere a emisiilor pe care și le propun țările dezvoltate cu aproximativ 6,8% față de 1990.
Full banking of these units into a second commitment period, as a result of which these units could be used to replace actual emission reductions in the period post-2012, would cut the ambition of developed country targets by around 6.8 % in relation to 1990.
Uniunea Europeană a ridicat acest subiect în cadrul negocierilor internaționale și a indicat în mod repetat necesitatea găsirii unei soluții A se vedea, printre altele, Concluziile privind poziția UE în vederea Conferinței de la Copenhaga privind schimbările climatice (7-18 decembrie 2009), adoptate de Consiliu (Mediu) la 21 octombrie 2009, punctul 35. .
The EU has raised this issue in the context of the international negotiations, and has repeatedly urged for a solution to be found See, inter alia, the Conclusions on the EU position for the Copenhagen Climate Conference (7‑18 December 2009), adopted by the Council (Environment) on 21 October 2009, para 35. .
Pe parcursul negocierilor, s-au pus în discuție diferite modalități de a aborda acest aspect, dar până în prezent nu s-a prezentat nicio propunere oficială.
During the negotiations various options to address this issue have been raised, but so far no formal proposals have been tabled.
Comisia va continua să analizeze modalitățile de abordare a acestui aspect și va discuta opțiunile cu diversele părți interesate în vederea concretizării poziției UE în această privință în pregătirea următoarei conferințe ONU pe tema schimbărilor climatice, care se va desfășura la sfârșitul anului 2010 la Cancun.
The Commission will continue to explore options to address this issue and discuss options with various stakeholders with a view to further developing the EU's position on this in the run-up to the next UN climate change conference, which it to take place at the end of 2010 in Cancun.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-3240/10
WRITTEN QUESTION E-3240/10
Subiect: Combaterea deficienţei de vitamina D
Subject: Action to combat vitamin D deficiency
Deficienţa de vitamina D constituie o problemă de sănătate extrem de importantă, un nivel scăzut al vitaminei D fiind asociat cu creşterea riscului de îmbolnăvire de osteoporoză, boli de inimă, tuberculoză, unele forme de cancer, diabet, parodontită, scleroză multiplă, oboseală cronică, depresie, diminuarea forţei musculare şi creşterea stratului adipos.
Vitamin D deficiency is a major health problem associated with increased risks of osteoporosis, heart disease, tuberculosis, certain forms of cancer, diabetes, periodontitis, multiple sclerosis, chronic fatigue, depression, loss of muscular strength and the formation of adipose tissue.
Se estimează că peste 50% din adulţi au un nivel deficient al vitaminei D, unele state membre înregistrând niveluri mai ridicate ale deficienţei decât media la nivel european (Spania şi statele din Europa de est, în comparaţie cu state din nordul Europei A se vedea Lips P., „Vitamin D status and nutrition in Europe and Asia”, The Journal of Steroid Biochemistry and Molecular Biology, Volume 103, Issues 3-5, March 2007, p.
It is estimated that over 50 % of adults suffer from vitamin D deficiency, with numbers significantly exceeding the European average in certain countries (the problem being more acute in Spain and the eastern European countries than in the northern European countries Lips P., Vitamin D status and nutrition in Europe and Asia, The Journal of Steroid Biochemistry and Molecular Biology, Volume 103, Issues 3‑5, March 2007, Pages 620‑625, 10.1016/j.jsbmb.2006.12.076. ).
Cauzele acestui fenomen sunt multiple, variind în funcţie de locaţia geografică a oamenilor, vârstă, expunerea la soare, alimentaţie, o politică integrată trebuind să ţină cont de diversitatea acestor factori pentru a da un răspuns eficient.
A comprehensive approach to it must take account of such diverse factors if an effective solution is to be found.
În general, răspunsurile la această problemă s-au concentrat pe suplimentarea cu vitamina D Răspunsul d-lui Dalli în numele Comisiei la E-1346/10 . , prin produse farmaceutice sau vitaminizarea alimentelor.
In general, efforts to resolve the problem have been concentrated on vitamin D supplements Answer by Mr Dalli on behalf of the Commission to Written Question E‑1346/10. contained in pharmaceuticals or vitaminised foods.