natgillin/translations-raw huggingface dataset:
B. întrucât angajamentele care derivă din Consens se aplică atât statelor membre, cât și Comisiei, și întrucât acțiunile menționate în planul de acțiune trebuie, în majoritatea cazurilor, să fie puse în aplicare în mod concertat de către Comisie și statele membre;
B. whereas the commitments derived from the Consensus apply both to the Member States and to the Commission, and whereas the actions listed in the action plan must, in most cases, be implemented by the Commission and Member States acting in concert,
C. luând în considerare creșterea spectaculoasă a numărului și a intensității catastrofelor naturale, cauzate în special de impactul acțiunilor umane care stau la baza schimbărilor climatice, și responsabilitatea istorică a țărilor industrializate în această privință; luând în considerare multiplicarea crizelor complexe, cauzată de mai mulți factori, cum ar fi natura evolutivă a conflictelor, proasta guvernanță și situațiile de fragilitate, agravarea încălcărilor dreptului internațional umanitar și diminuarea spațiului umanitar;
C. whereas there has been a dramatic increase in the number and severity of natural disasters caused, in particular, by the impact of man-made climate change actions and whereas industrialised countries bear a historical responsibility; whereas the incidence of complex crises is rising which is linked to a number of factors including the changing nature of conflicts, poor governance and situations of fragility; violations of international humanitarian law are worsening; and the ‘humanitarian space’ is shrinking,
D. întrucât furnizarea ajutorului devine din ce în ce mai dificilă și mai periculoasă, iar lipsa de securitate a personalului implicat în furnizarea de ajutor umanitar este din ce în ce mai mare; întrucât în 2008, 122 de lucrători implicați în ajutorul umanitar au fost uciși;
D. whereas the provision of aid is becoming increasingly difficult and dangerous, whereas the insecurity of humanitarian aid staff is increasing and whereas, in 2008, 122 humanitarian aid workers were killed,
E. întrucât ar trebui acordată o atenție specială grupurilor celor mai vulnerabile, cum ar fi femeile, copiii și persoanele strămutate forțat, iar agravarea violenței pe criterii de sex și a violențelor sexuale reprezintă o problemă gravă în contextele umanitare, unde violul sistematic este uneori utilizat drept armă de război;
E. whereas more specific attention ought to be directed at the most vulnerable groups of people, such as women, children and forcibly displaced persons, and whereas the worsening incidence of gender-related violence and sexual violence is a major problem in humanitarian contexts, with systematic rape being used in some cases as a weapon of war,
F. întrucât implicarea din ce în ce mai mare a actorilor care nu au legătură cu acțiunile umanitare în reacția la crizele umanitare antrenează un risc major de confundare a rolului actorilor militari și a celui jucat de actorii umanitari, generând confuzie și în ceea ce privește limitele ajutorului umanitar neutru, imparțial și independent;
F. whereas the increasing involvement of non-humanitarian bodies in responding to humanitarian crises carries with it a major risk of confusion between the military and humanitarian roles and blurs the boundaries of neutral, impartial and independent humanitarian aid,
G. întrucât tragediile recente din Haiti și din Pakistan au demonstrat încă o dată necesitatea de consolidare a instrumentelor de care dispune Uniunea Europeană pentru a face față catastrofelor (ajutor umanitar și mecanism comunitar de protecție civilă) din punctul de vedere al eficacității, al rapidității, al coordonării și al vizibilității și întrucât aceste catastrofe au subliniat încă o dată necesitatea de creare a unei capacități europene de reacție rapidă;
G. whereas the recent tragedies in Haiti and Pakistan demonstrated once again that the tools available to the EU for responding to disasters (humanitarian aid and the Community Civil Protection Mechanism) need to be improved in terms of effectiveness, speed, coordination and visibility and whereas these disasters have highlighted once again the need to create a European rapid reaction capacity,
H. ținând cont de agravarea contextului umanitar mondial, de amploarea provocărilor și nevoilor umanitare, precum și de faptul că este absolut necesar să se depună eforturi pentru consolidarea punerii în aplicare a Consensului și a planului său de acțiune, precum și pentru coordonarea la nivel mondial și asumarea în comun a sarcinilor, luând în considerare responsabilitățile regionale ale țărilor care au capacitatea de a contribui în mod semnificativ cu ajutor umanitar;
H. whereas the humanitarian context worldwide has deteriorated, the scale of the challenges and the humanitarian need is huge and it is essential to work on strengthening implementation of the European Consensus and the associated action plan, as well as worldwide coordination and burden sharing taking into account the regional responsibilities of the countries who have the capacity to be major contributors of humanitarian aid,
I. întrucât bugetul Comisiei prevăzut pentru catastrofe umanitare și, în mod special, cel al DG ECHO, nu numai că a fost înghețat, ci și a scăzut ușor în termeni reali în ultimii cinci ani,
I. whereas the Commission’s budget for humanitarian disasters, and specifically that of DG ECHO, has not merely been frozen, but has fallen slightly in real terms over the last five years,
Consensul european privind ajutorul umanitar ș i planul său de ac ț iune
The European Consensus on Humanitarian Aid and the associated action plan
5. susține o finanțare mai mare a ajutorului umanitar din cauza înmulțirii zonelor de intervenție și solicită autorității bugetare să transfere direct, în totalitate sau parțial, suma din rezerva de urgență bugetului inițial al DG ECHO; subliniază, de asemenea, importanța îndeplinirii obiectivului OCDE/CAD de 0,7% din PNB până în 2015;
Advocates increased funding for humanitarian aid to reflect the growing number of humanitarian interventions, and calls on the budgetary authority to transfer all or part of the emergency reserve allocation to DG ECHO’s initial budget; underlines the importance of achieving the OECD/DAC target of 0.7% of GNI by 2015;
Principii umanitare, drept umanitar interna ț ional ș i protec ț ia spa ț iului umanitar
Humanitarian principles, international humanitarian law and protecting the ‘ humanitarian space ’
Un cadru comun pentru furnizarea ajutorului
A joint framework for the delivery of aid
17. reamintește că furnizarea ajutorului trebuie să se bazeze exclusiv pe nevoile identificate și pe gradul de vulnerabilitate, iar calitatea și cantitatea ajutorului trebuie să fie stabilite înainte de toate prin evaluare inițială, care necesită încă îmbunătățiri, în special la nivelul aplicării criteriilor de vulnerabilitate, mai ales în privința femeilor, copiilor și persoanelor cu handicap;
Points out that the provision of aid must be based solely on identified need and the degree of vulnerability, that the quality and quantity of the aid are determined primarily by an initial evaluation and that the evaluation process needs to be further improved, particularly with regard to the application of vulnerability criteria, especially regarding women, children and disabled groups;
20. solicită armonizarea metodelor utilizate de către diferiții actori implicați și îndeamnă Biroul Organizației Națiunilor Unite de coordonare a afacerilor umanitare (OCHA) să-și continue eforturile în vederea instituirii unui cadru metodologic comun, care acordă prioritate intervenției eficace și rapide și care implică permanent, pe cât posibil, actorii locali, inclusiv actorii nestatali;
Calls for harmonisation of the methodologies used by the various parties involved and encourages the UN Office for Coordination of Humanitarian Affairs (OCHA) to continue working towards the definition of a common methodological framework which prioritises effective and speedy intervention and permanently involves, as far as possible, the local stakeholders, including non-state stakeholders;
22. solicită Consiliului să concretizeze recomandările raportului Barnier, conform căruia regiunile ultraperiferice ale UE ar trebui utilizate, fără exclusivitate, drept puncte de sprijin pentru a înlesni poziționarea prealabilă a produselor esențiale și a logisticii, în vederea utilizării facile a resurselor europene umane și materiale în cazul unei intervenții umanitare de urgență în afara UE;
Calls on the Council to work out details of how to act on the recommendation in the Barnier report that the EU’s outermost regions should be used, on a non-exclusive basis, as support bases to facilitate the pre-positioning of vital products and logistics, which would make it easier to deploy the available European human and material resources in the event of an urgent humanitarian intervention outside the EU;
· Diversitatea ș i calitatea parteneriatelor
· Diversity and quality of partnerships
· Coordonarea la nivel interna ț ional ș i european
· I nternational and European-level coordination
28. salută inițiativele care vizează asigurarea unei mai bune coerențe a diferitelor instrumente europene de reacție în situații de criză și salută reunirea ajutorului umanitar și a protecției civile în cadrul aceleași direcții generale; insistă totuși ca mandatele, rolurile și resursele lor specifice să rămână separate în mod formal;
Welcomes initiatives to achieve greater consistency among the various European crisis-response instruments, and the fact that humanitarian aid and civil protection have been placed under the responsibility of a single directorate-general; insists, however, that a formal separation be maintained between the respective remits, roles and resources;
Folosirea resurselor ș i a capacită ț ilor militare ș i de protec ț ie civilă
Use of military and civil protection capabilities
Directivele RMPC: directive privind utilizarea resurselor militare și de protecție civilă pentru sprijinirea acțiunilor umanitare ale Organizației Națiunilor Unite în situații de urgență complexe; martie 2003.
MCDA Guidelines : Guidelines on the Use of Military and Civil Defence Assets to support United Nations Humanitarian Activities in Complex Emergencies, March 2003.
Directivele de la Oslo : directive privind folosirea resurselor militare și de protecție civilă străine în cadrul operațiunilor de ajutor în caz de dezastre; noiembrie 2007. ;
Oslo Guidelines : Guidelines on the Use of Foreign Military and Civil Defence Assets in Disaster Relief, November 2007. ;
34. reafirmă faptul că recursul la resursele de protecție civilă în cazul crizelor umanitare trebuie să se bazeze pe nevoi și să fie complementar și coerent cu ajutorul umanitar, precum și faptul că, în cazul catastrofelor naturale, aceste resurse pot contribui într-o anumită măsură la acțiunile umanitare dacă sunt utilizate în conformitate cu principiile IASC aferente;
Reaffirms that the use of civil protection resources in humanitarian crises must be needs-based and must complement and be consistent with humanitarian aid, and points out that, in the case of natural disasters, such resources can make a certain contribution to humanitarian action, if employed in line with Inter-Agency Standing Committee (IASC) principles on the subject;
Continuitatea ajutorului
Continuity of aid
37. salută adoptarea, în februarie 2009, a unei noi strategii europene pentru sprijinirea reducerii riscurilor de catastrofă în țările în curs de dezvoltare; îndeamnă ferm Comisia să dezvolte programe de prevenire a catastrofelor și de gestionare a reacției în caz de catastrofe împreună cu guvernele naționale, autoritățile locale și organizațiile societății civile din țările beneficiare și solicită punerea în aplicare rapidă a acestei strategii;
Welcomes the adoption in February 2009 of a new European strategy to support disaster risk reduction in developing countries; urges the Commission in this respect to develop disaster prevention and response management capacity programmes with national governments, local authorities and civil society organisations in beneficiary countries and calls for the strategy to be implemented swiftly;
· Crearea unei legături între ajutorul de urgen ț ă, reabilitare ș i dezvoltare
· Linking emergency aid, rehabilitation and development
Uniunea Europeană, asociind Comisia Europeană ș i statele membre, este primul donator de ajutor umanitar la nivel mondial.
The European Union, through the Commission and the Member States combined, is the world’s largest donor of humanitarian aid.
Contribu ț ia sa reprezintă mai mult de 40% din asisten ț a umanitară interna ț ională oficială.
Its contribution represents more than 40% of all official international humanitarian assistance.
Prin intermediul Direc ț iei Generale Ajutor Umanitar (DG ECHO), Comisia Europeană a furnizat ajutor umanitar în 2009 unui număr de aproximativ 115 milioane de persoane în peste 70 de ț ări, însumând o contribu ț ie totală de 950 milioane EUR.
In 2009, via its directorate-general for humanitarian aid (DG ECHO), the Commission provided a total of EUR 950 million to approximately 115 million people in more than 70 countries.
Prin politica sa în domeniul umanitar, Uniunea Europeană demonstrează în mod concret angajamentul său fa ț ă de popula ț iile din ț ările ter ț e, care au nevoie de ajutor în situa ț ii de vulnerabilitate extremă.
The Union ’ s humanitarian policy is the practical expression of its commitment to supporting people in third countries in need of assistance when they are at their most vulnerable.
Consensul privind ajutorul umanitar semnat la 18 decembrie 2007 de către Pre ș edintele Consiliului Uniunii Europene, Pre ș edintele Parlamentului European ș i Pre ș edintele Comisiei Europene reprezintă un progres considerabil.
The European Consensus on Humanitarian Aid, signed on 18 December 2007 by the Presidents of the Council of the European Union, the European Parliament and the Commission, represents a significant step forward.
Prin acesta, Uniunea se angajează să coopereze în acest domeniu, adoptând o viziune comună asupra ajutorului umanitar.
It commits the Union to close cooperation around a shared vision of humanitarian aid.
Acest consens subliniază voința Uniunii Europene de cooperare activă în acest domeniu, în vederea optimizării eficacității ajutorului umanitar, apărării și promovării principiilor fundamentale de umanitate, neutralitate, imparțialitate și independență, precum și în vederea promovării susținute a respectării dreptului umanitar internațional.
The Consensus underscores the will of the EU to cooperate closely in this field in order to be as effective as possible, to defend and promote the basic humanitarian principles of humanity, neutrality, impartiality and independence and actively to advocate the observance of international humanitarian law.
Angajamentele care decurg din Consens se aplică atât statelor membre, cât și Comisiei.
The commitments that follow from the Consensus apply to both the Member States and the Commission.
33 a planului prevede în mod specific revizuirea la jumătatea perioadei a planului de acțiune, analiză care face obiectul prezentului raport.
Action no 33 in the action plan specifically provides for a mid-term review – which is the subject of this report.
În primul rând, trebuie menționat faptul că acest bilanț nu este simplu de realizat din cauza lipsei de informații specifice privind acțiunile desfășurate sau care urmează a fi desfășurate.
It should be noted at the outset that, for want of specific information about actions undertaken or yet to be taken, this stock-taking exercise is not easy.
Analiza rezultatelor planului de acțiune este, de asemenea, afectată de absența indicatorilor specifici în anumite sectoare.
A further problem in analysing the results of the action plan is the absence of specific indicators in certain sectors.
Pe parcursul pregătirii acestui raport, a devenit evident faptul că acest Consens umanitar nu este cunoscut în afara actorilor umanitari și că este astfel necesar să se depună eforturi pentru consolidarea vizibilității Consensului și pentru promovarea acestuia față de statele membre, alte instituții și actorii militari.
In the course of preparing the report we also realised that, outside the bodies involved in humanitarian work, there is still little awareness of the European Consensus on Humanitarian Aid and that a major effort is therefore required to raise the profile of the Consensus and make the Member States, other institutions and military bodies more familiar with it.
Dincolo de exerci ț iul formal, acest raport ne permite revenirea asupra actualită ț ii ajutorului umanitar ș i asupra punctelor esen ț iale ale acestui consens, pe care raportoarea le consideră fundamentale.
This report is not only a formal exercise but also an opportunity to reflect on humanitarian aid today and on key points in the Consensus which we consider to be fundamentally important.
· Consensul european într-un context în plină schimbare
· The European Consensus on Humanitarian Aid in a context of profound change
Contextul umanitar s-a schimbat în mod semnificativ în ultimii ani, ceea ce face ca aplicarea riguroasă ș i consolidată a Consensului umanitar să fie cu atât mai pertinentă.
The humanitarian context has changed profoundly in recent years, making it all the more important that the European Consensus on Humanitarian Aid be applied rigorously and energetically.
În ceea ce privește evoluția contextului, trebuie mai întâi menționată creșterea semnificativă a numărului și a intensității dezastrelor naturale, cauzată în principal de impactul schimbărilor climatice.
In this changing context, the first factor to highlight is the significant increase in the number and severity of natural disasters caused, particularly, by the impact of climate change.
În consecință, este necesară consolidarea eforturilor pentru reducerea riscurilor de catastrofe și pentru acordarea - pe lângă furnizarea de ajutor punctual - de sprijin capacităților proprii ale comunităților, astfel încât acestea să fie pregătite să reacționeze în cazul unor dezastre.
This implies a need to invest greater efforts in disaster risk reduction and to provide support – in addition to one-off aid – for communities’ own disaster-preparedness capabilities.
Angajamentele politice există - strategia UE în acest sens și planul de acțiune de la Hyogo - însă persistă încă probleme în punerea în aplicare a acestora.
Political undertakings to this effect have been made – in the form of the EU strategy and the Hyogo action plan – but their implementation remains incomplete.
Reducerea riscurilor de catastrofă trebuie integrată pe deplin în politicile referitoare la ajutorul pentru dezvoltare și ajutorul umanitar.
Disaster risk reduction needs to be fully integrated into policies for development aid and humanitarian aid.
De asemenea, trebuie luată în considerare multiplicarea crizelor complexe, în special a conflictelor interne, precum și evoluția naturii conflictelor, care sunt deseori însoțite de deplasarea masivă a populației (refugiați, persoane deplasate intern) și de o violență crescută față de populație.
Further factors are the increasing incidence of complex crises, especially internal conflicts, and the changing nature of conflicts, many of which entail the displacement of huge numbers of people (refugees and internally displaced persons), as well as increased violence against civilians.
Încălcările dreptului umanitar interna ț ional sunt din ce în ce mai numeroase, iar situa ț ia pe teren se agravează.
Violations of international humanitarian law are increasingly common and the situation in the field is deteriorating.
Un aspect deosebit de ș ocant al încălcărilor dreptului umanitar interna ț ional este acela că violen ț a sexuală este din ce în ce mai des utilizată drept armă de război.
One particularly shocking aspect of such violations is the increasing use of sexual violence as a weapon of war.
Ar trebui depuse eforturi importante pentru integrarea genului ș i a protec ț iei împotriva violen ț elor sexuale în contextele umanitare.
Major efforts ought to be focused on incorporating gender and protection against sexual violence into humanitarian responses.
În plus, accesul actorilor umanitari la popula ț ii în situa ț ii de criză este uneori îngreunat, iar la nivel mondial se poate observa o diminuare semnificativă a spa ț iului umanitar.
There are also cases where humanitarian organisations’ access to people in crisis situations is impeded, and the general trend towards erosion of the ‘humanitarian space’ is to be deplored.
Obiectivul de protejare a spa ț iul umanitar trebuie urmărit în mod constant.
We must continue doggedly to argue for the preservation of that ‘humanitarian space’.
O aten ț ie specială ar trebui acordată grupurilor celor mai vulnerabile, precum femeile, copiii ș i persoanele deplasate for ț at (persoane deplasate intern ș i refugia ț i).
More specific attention should be directed at the most vulnerable groups of people, including women, children and people who have been forcibly displaced (whether internally or as refugees).
Conform Înaltului Comisariat al Na ț iunilor Unite pentru Refugia ț i, la sfâr ș itul lui 2009 existau 43,3 milioane de persoane deplasate for ț at la nivel mondial.
At the end of 2009, according to the UN High Commission for Refugees, there were 43.3 million forcibly displaced persons throughout the world.
De asemenea, conform UNICEF, mai mult de 22 000 de copii sub 5 ani mor în fiecare zi, în special din cauza malnutriției și a conflictelor armate, existând peste 1 milion de orfani și de copii separați de familie.
In addition, UNICEF estimates that more than 22 000 children under the age of five die every day as the result of malnutrition and war, and there are more than a million orphans and children separated from their families.
În ultimii ani s-a observat, de asemenea, implicarea din ce în ce mai mare a actorilor care nu au legătură cu acțiunile umanitare (actori militari, de protecție civilă etc.) în răspunsul la crizele umanitare.
Recent years have also seen non-humanitarian (e.g. military and civil protection) bodies increasingly involved in the response to humanitarian crises.
Deși această implicare poate fi pozitivă în cazul răspunsului la catastrofe naturale de mare amploare, aceasta poate crea probleme în cazul crizelor complexe, existând un risc major de confuzie între agenda politică și cea umanitară.
While such involvement may be positive in the case of responses to large-scale natural disasters, it can cause problems in the case of complex crises where there is a major risk that political and humanitarian agendas will be confused.
Legătura dintre sectorul civil ș i cel militar a devenit, însă, o realitate inevitabilă, în special odată cu multiplicarea „misiunilor integrate” sub egida Na ț iunilor Unite, care vizează punerea în aplicare a unei strategii globale.
Nonetheless, the civil-military link has become an unavoidable reality, particularly with the increasing number of ‘integrated missions’ under the auspices of the UN, which is concerned with implementing a global strategy.
Această confuzie între rolul for ț elor militare ș i cel al actorilor umanitari contribuie la nesiguran ț a din ce în ce mai mare a personalului umanitar ș i a popula ț iilor afectate.
The confusion of roles between armed forces and humanitarian organisations makes for increasing insecurity on the part of both humanitarian personnel and the populations affected.
Este esen ț ial ca actorii politici, militari sau umanitari care ac ț ionează în acela ș i mediu opera ț ional să înve ț e să se cunoască mai bine ș i să poarte un dialog, respectând ș i necompromi ț ând rolul ș i mandatul celorlalte păr ț i.
It is essential that political bodies and military or humanitarian organisations active in the same working environment should learn more about one another and engage in dialogue, while having regard to – and not compromising – their respective roles and remits.