natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Comisia nu are în vedere instituirea unui program de stimulare a arendării: dat fiind că situația pieței funciare diferă considerabil în cadrul UE, problemele din acest domeniu pot fi tratate mai bine la nivelul statelor membre.
The Commission does not consider setting up a programme to stimulate land rentals as the conditions on land markets vary considerably throughout the EU and problems in this area can therefore be better addressed at Member State level.
Diferențele importante dintre piețele funciare ale statelor membre au fost evidențiate de „Studiul privind funcționarea piețelor funciare în statele membre ale UE sub influența măsurilor aplicate în cadrul politicii agricole comune”, efectuat la cererea Comisiei de Centrul de Studii Politice Europene (CEPS) și finalizat în noiembrie 2008.
The substantial differences between land markets in different EU Member States were one of the findings of the ‘Study on the Functioning of Land Markets in the EU Member States under the Influence of Measures Applied under the common agricultural policy’ which has been produced for the Commission by the Centre for European Policy Studies (CEPS) and was finalised in November 2008.
Studiul poate fi consultat pe următorul site internet:
The study can be consulted on the following website:
Întrebări scrise : E-8497/10 , E-8557/10
Written questions : E-8497/10 , E-8557/10
Comisia împărtășește îngrijorarea exprimată de distinsul membru în privința necesității de a preveni bolile respiratorii.
The Commission shares the concern of the Honourable Member on the need to prevent chronic respiratory diseases.
Într-adevăr, bolile pulmonare cronice apar în principal în urma expunerii pe termen lung la iritanți pulmonari cum ar fi fumatul tutunului și fumul de tutun din mediul ambiant.
Indeed, chronic pulmonary diseases mostly develop as a result of long-term exposure to lung irritants such as tobacco smoking and environmental tobacco smoke.
În Europa, bolile respiratorii cronice sunt cauza a 4,4% din decesele înregistrate în rândul bărbaților și a 2,2% din decesele înregistrate în rândul femeilor.
Chronic respiratory diseases account for 4.4 % of deaths of European men, and 2.6 % of women's deaths.
Dintre acestea, bolile pulmonare obstructive cronice sunt cel mai des întâlnite, ele constituind cauza a peste 30% din decesele provocate de bolile respiratorii.
Of these, chronic obstructive pulmonary diseases are the most common, accounting for 30 % of deaths from respiratory diseases.
Comisia întreprinde o serie de acțiuni legate de prevenirea bolilor respiratorii cronice, în cadrul politicilor europene privind calitatea aerului, schimbările climatice, calitatea aerului din încăperi, renunțarea la fumat și prevenirea consumului de tutun, precum și privind protecția împotriva fumului de tutun din mediul ambiant.
The Commission carries out a number of actions on the prevention of chronic respiratory diseases in the framework of European policies on air quality, climate change, indoor air quality, tobacco cessation and prevention, as well as protection from environmental tobacco smoke.
În acest cadru, Comisia Europeană este hotărâtă să încurajeze statele membre în vederea atingerii, până în 2012, a obiectivului „Europa fără fum de țigară”, astfel cum s-a convenit în concluziile Consiliului din 2009.
In the framework, the European Commission is committed to encouraging Member States to work towards a ‘Smoke free Europe’ by 2012, as agreed in Council conclusions of 2009.
De asemenea, în prezent , Comisia ia în considerare o revizuire a legislației UE privind produsele din tutun, acțiune care ar trebui să contribuie la reducerea atractivității produselor din tutun și, prin urmare, să ajute la diminuarea efectelor fumatului asupra sănătății.
In addition, the Commission is currently considering a revision of EU legislation on tobacco products, which should contribute to making tobacco products less appealing and thus help reduce the health-related consequences of smoking.
Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-8505/2010
Question for written answer E-8505/2010
(18 octombrie 2010)
(18 October 2010)
Subiect: O analiză a costurilor şi beneficiilor pentru fiecare stat membru în eventualitatea unei treceri la un obiectiv de 30% în reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră
Subject: Cost-benefit analysis for each Member State in the event of introduction of a 30% greenhouse gas emissions reduction target
Rezultatul dezamăgitor al Summitului de la Copenhaga a pus sub semnul întrebării rolul de pionierat al Uniunii Europene în combaterea schimbărilor climatice.
The disappointing outcome of the Copenhagen summit has called in question the EU's vanguard role in the fight against climate change.
În 2007, la nivel european, a fost avansată ideea trecerii la un obiectiv de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră cu până la 30%.
In 2007, the idea was advanced at European level of introducing a greenhouse gas emissions reduction target of 30%.
În eventualitatea luării la nivel european a deciziei politice de trecere la obiectivul de 30%, Comisia Europeană a realizat deja o analiză globală a costurilor şi beneficiilor.
For the event of a political decision at European level to introduce a 30% target, the Commission has already carried out a global cost-benefit analysis.
Se gândeşte Comisia să realizeze, în egală măsura, o analiză a costurilor şi beneficiilor pentru fiecare stat membru, ţinând cont de circumstanţele naţionale diferite?
Can the Commission state whether it is also considering undertaking a cost-benefit analysis for each Member State, taking account of the variations in national circumstances?
Da, Comisia intenționează să continue evaluarea impactului unei eventuale creșteri până la 30%, inclusiv a consecințelor la nivelul statelor membre.
Yes, the Commission intends to continue to assess the impacts of a potential step up to 30 %, including the consequences at Member State level.
Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-8589/2010
Question for written answer E-8589/2010
Subiect: Fonduri structurale pentru sănătate
Subject: Structural funds for healthcare
O condiție pentru atragerea de investiții de către regiunile europene în vederea realizării unei creșteri economice constante este și aceea de a avea cetățeni sănătoși, activi și adaptați la piața forței de muncă.
One of the conditions for European regions attracting investment with a view to achieving solid economic growth is that of having healthy, active inhabitants, fit for the job market.
O populație cu o sănătate bună constituie o resursă importantă pentru oricare economie regională și locală, contribuția acesteia la bunăstare și bogăție fiind esențială.
A healthy population is an important resource for any regional and local economy, and one that makes a vital contribution to its well‑being and wealth.
Din păcate, există discrepanțe importante între regiuni la capitolul servicii de sănătate, mai ales pentru zonele slab populate sau izolate.
Unfortunately, major differences exist between regions when it comes to healthcare services, especially in the case of isolated and sparsely‑populated areas.
În actualele condiții de criză și datorită măsurilor de reduceri bugetare luate de diferite guverne ale statelor membre ale Uniunii, aceste discrepanțe se vor accentua.
Those differences will be exacerbated by the current crisis and the budgets cuts implemented by various EU Member States governments.
Ce măsuri prevede Comisia prin politica de coeziune pentru eliminarea inegalităților la capitolul sănătate și, implicit, a disparităților regionale?
What steps will the Commission take, through the cohesion policy, to eliminate health inequalities and hence regional disparities?
Sectorul asistenței medicale este în primul rând o responsabilitate națională.
The healthcare sector is primarily a national responsibility.
Având în vedere importanța sa, acest sector este considerat o prioritate a politicii de coeziune și, în cazul României, poate fi finanțat în cadrul unor programe operaționale diferite pentru activități cum ar fi reabilitarea infrastructurii spitalicești, dotarea spitalelor cu echipament specific, investiții pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) înființate în sectorul sănătății, formarea profesională a personalului medical, dezvoltarea centrelor medicale de cercetare și inovare, precum și a sistemelor informatice din sectorul asistenței medicale.
Given its importance it is considered a priority for cohesion policy and, in the case of Romania, this sector may be financed under different operational programmes for activities such as the rehabilitation of hospital infrastructure, endowment of hospitals with specific equipment, investments for small and medium enterprises (SMEs) set-up in the health sector, training for medical staff, development of research and innovation health centres, as well as IT systems in healthcare.
Selectarea proiectelor care vor fi finanțate în cadrul politicii de coeziune și punerea lor în aplicare sunt de competența autorităților naționale.
The selection of projects to be financed under cohesion policy and their implementation is a competence of the national authorities.
Pentru mai multe detalii despre criteriile de selecție și de eligibilitate ale proiectelor din domeniul în cauză, Comisia sugerează distinsului membru să contacteze direct autoritățile naționale responsabile cu gestionarea programului operațional regional aflate sub coordonarea Ministerul Dezvoltării Regionale şi Turismului.
For more details on the selection and eligibility criteria of the projects in this field, the Commission suggests the Honourable Member contacts directly the national authorities dealing with the Regional Operational Programme's management, under the coordination of the Ministry of Regional Development and Tourism.
Lista tuturor proiectelor selectate privind sectorul sănătății este disponibilă pe pagina oficială a Ministerului Finanțelor Publice www.fonduri-ue.ro.
The list of all the selected projects supporting the health sector is available on the official page of the Ministry of Public Finance www.fonduri-ue.ro.
Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-8600/2010
Question for written answer E-8600/2010
Daciana Octavia Sârbu (S&D) şi Corina Creţu (S&D)
Daciana Octavia Sârbu (S&D) and Corina Creţu (S&D)
Subiect: Viitura toxică din Ungaria
Subject: Toxic spillage in Hungary
Luni, 4 octombrie 2010, o cantitate de aproximativ 700000 de metri cubi de substanţe chimice de la o fabrică de aluminiu din Ungaria a fost deversată în zona limitrofă.
On Monday 4 October 2010, an estimated 700000 cubic metres of toxic chemicals from an alumina plant in Hungary spilled into the nearby area.
Câţiva oameni au murit, mult mai mulţi au fost răniţi, iar mii de localnici din oraşele şi satele învecinate au fost afectaţi.
Several people were killed, many more were injured, and thousands of people in surrounding towns and villages have been affected.
În prezent, autorităţile fac eforturi pentru a împiedica substanţele chimice să ajungă în două râuri mari care ar duce unda de poluare mult mai departe, inclusiv în alte ţări.
The authorities are currently battling to stop the chemicals reaching two major rivers which could carry the pollution much further afield, including to other countries.
Acesta este încă un exemplu de contaminare în urma unui incident industrial, care prezintă o ameninţare gravă şi, potenţial, transfrontalieră la adresa sănătăţii şi a mediului în Uniunea Europeană.
It is yet another example of pollution from an industrial incident posing a serious and potentially cross-border threat to health and the environment in the European Union.
Compania care operează fabrica a fost citată spunând că „procedurile tehnologice” au fost „respectate” şi a descris incidentul ca fiind „o catastrofă naturală”.
The company operating the plant has been quoted as saying that ‘technological procedures’ were ‘respected’ and has described the incident as ‘a natural catastrophe’.
În lumina celor menţionate anterior:
In view of the above:
Va avea în vedere Comisia să trimită un grup operativ - aşa cum a procedat în urma incidentului de la Baia Mare - pentru a ancheta cauzele şi consecinţele acestui dezastru şi pentru a formula recomandări?
Will the Commission consider sending a task force — as it did following the Baia Mare incident in Romania — to investigate the causes and consequences of this disaster and to make recommendations?
În cazul în care se stabileşte că a fost, într-adevăr, rezultatul unor cauze naturale (de exemplu, ploile torenţiale din ultima vreme), va fi permis accesul la Fondul de Solidaritate al Uniunii Europene pentru statele membre afectate de această catastrofă naturală?
If it is established that it was indeed the result of natural causes (such as the recent heavy rains), would access to the European Solidarity Fund be permitted to Member States affected by this natural disaster?
În orice caz, există vreo prevedere în temeiul juridic al Fondului de Solidaritate care ar împiedica utilizarea sa în urma unor dezastre industriale?
In any case, is there anything in the legal basis of the European Solidarity Fund which would prevent its use following industrial disasters?
Dacă incidentul poate fi pus pe seama unor deficienţe normative, va întreprinde Comisia o revizuire urgentă a legislaţiei în domeniu, urmată de propuneri corespunzătoare?
If the incident can be attributed to regulatory failings, will the Commission undertake an urgent review of relevant legislation, followed by appropriate proposals?
Va accepta Comisia faptul că, în conformitate cu opinia exprimată de Parlamentul European în rezoluţia acestuia referitoare la mineritul pe bază de cianuri (PE 430769v01-00), asigurarea pentru acoperirea costurilor integrale ale dezastrelor ecologice ar trebui să fie obligatorie pentru operatori?
Will the Commission accept that, in line with the view expressed by the European Parliament in its resolution on mining with cyanide (PE 430769v01-00), insurance to cover the full costs of environmental disasters should be compulsory for operators?
Ce măsuri pot fi luate în vederea atingerii acestui obiectiv?
What steps can be taken to pursue this objective?
Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-8603/2010
Question for written answer E-8603/2010
Subiect: Fișierul Minorităților Etnice Nesedentare
Subject: File on non-sedentary ethnic minorities
Potrivit unor avocați francezi, reprezentanți ai grupărilor de luptă împotriva discriminării țiganilor, Jandarmeria franceză ar fi creat un fișier privind această minoritate, instituit pe criterii etnice, numit MENS (minorități etnice ne-sedentare).
According to a group of French lawyers representing the organisations fighting discrimination against Roma, the French police have created a file on members of that minority, based on ethnic criteria and known as MENS (the acronym stands for ‘non-sedentary ethnic minorities’).
Fișierul ar fi fost creat de Biroul central de luptă împotriva delicvenței itinerante (OCLDI), la Arcueil, Val-de-Marne.
This file is the work of the Central Bureau for Fighting Itinerant Crime, based in Arcueil (Val-de-Marne).
În acest fișier ar fi păstrate date cu caracter personal care evidențiază originile rasiale și etnice.
It appears that this file includes personal data on the racial and ethnic origins of the persons concerned.
Jandarmeria și Ministerul de Interne au negat existența acestui fișier.
The existence of this file has been denied by the police and the Interior Ministry.
Comisia este rugată să se informeze cu privire la această acuzație și să informeze Parlamentul în legătură cu existența fișierului în cauză, precum și cu faptul dacă acesta – dacă există – funcționează cu respectarea legislației comunitare în materie.
Can the Commission provide information on this alleged phenomenon, and inform Parliament whether such a file actually exists and, if so, whether it is compatible with the Community legislation in the field?
Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-8710/2010
Question for written answer E-8710/2010
Subiect: Efectele deşeurilor toxice care conţin metale grele din Ungaria
Subject: Effects of heavy metal toxic waste in Hungary
În urma recentei deversări de reziduuri toxice rezultate din producţia de aluminiu care a avut loc în Ungaria şi în urma activării de către guvernul maghiar a mecanismului de protecţie civilă, au fost trimişi experţi tehnici din alte state membre pentru a sprijini eforturile autorităţilor de monitorizare şi reducere la minim a daunelor.
Following the recent spillage of toxic aluminium by-product in Hungary, and the activation of the Civil Protection Mechanism by the Hungarian Government, technical experts from other Member States have now been sent to assist the authorities in their efforts to monitor and minimise the damage.
S-a relatat pe larg faptul că deşeurile toxice - care au ajuns acum în afluenţii Dunării - conţin metale grele, precum mercur şi arsenic.
It is widely reported that the toxic waste — which has now reached rivers that feed the Danube — contains heavy metals, such as mercury and arsenic.
Ce fel de efecte pot avea metalele grele precum mercurul şi arsenicul asupra ecosistemului Dunării şi rezervelor de apă subterane?
What kind of effects can heavy metals such as mercury and arsenic be expected to have on the Danube's ecosystem and the groundwater supply?
Poate oferi Comisia mai multe informaţii despre substanţele care intră în componenţa deversării şi produsele chimice exacte care au ajuns în Dunăre?
Can the Commission provide more information on the composition of the spillage and the precise chemicals which have reached the Danube?
Este posibil ca substanţele chimice periculoase să fie purtate de aer sau să devină aeropurtate?
Are the harmful chemicals likely to be, or become, airborne?
Ce măsuri pot fi luate pentru a proteja populaţia de efectele acestor substanţe?
What measures can be taken to protect the population against the effects of these chemicals?
Având în vedere caracterul transfrontalier al acestor efecte, se vor lua măsuri coordonate la nivelul UE pentru a garanta o reacţie coerentă şi eficientă la această situaţie?
Given the cross-border nature of these effects, will there be coordinated action at EU level to ensure a coherent and effective response to the situation?
Întrebări scrise : E-8752/10 , E-8759/10 , E-8756/10 , E-8754/10 , E-8764/10 , E-8758/10 , E-8761/10 , E-8753/10 , E-8762/10 , E-8763/10 , E-8755/10 , E-8757/10 , E-8760/10
Written questions : E-8752/10 , E-8759/10 , E-8756/10 , E-8754/10 , E-8764/10 , E-8758/10 , E-8761/10 , E-8753/10 , E-8762/10 , E-8763/10 , E-8755/10 , E-8757/10 , E-8760/10
(13 decembrie 2010)
(13 December 2010)
Acest regulament a introdus principiul conform căruia ovinele și caprinele ar trebui identificate în mod adecvat și individual și toate deplasările lor ar trebui să poată fi monitorizate în mod individual.
This regulation introduced the principle that sheep and goats should be identified properly and individually and all their movements should be individually traceable.
La acel moment, atât National Farmers' Union (NFU), cât și National Sheep Association (NSA) din Regatul Unit au solicitat introducerea unor norme mai stricte privind trasabilitatea, inclusiv identificarea electronică a animalelor.
At the time, both the National Farmers' Union (NFU) and the National Sheep Association (NSA) in the UK also called for the introduction of more stringent rules on traceability, including electronic identification (EID) of animals.
Înainte de consacrarea identificării electronice în legislația UE, Comisia ajunsese la concluzia că tehnologia a fost dezvoltată până în faza în care putea fi aplicată în condiții reale, în urma unei serii de proiecte Caja G., Fonseca P.D. & Luini M. (1994). – Electronic identification of farm animals using implantable transponders.
Before EID was enshrined in EC law, the Commission had come to the conclusion that the technology was developed to the stage where it could be applied under field conditions following a set of projects Caja G., Fonseca P.D. & Luini M. (1994). — Electronic identification of farm animals using implantable transponders.
(Identificarea electronică a animalelor de fermă utilizând transpondere implantabile) Raportul final, Proiectul FEOGA.
Final Report, FEOGA Project.
Comisia Europeană, FEOGA (VI-G4), Bruxelles, 547 pp.; Caja G., Ribó O., Nehring R., Conill C., Peris S., Solanes D., Montardit J.L., Milán M.J., Farriol B., Vilaseca J.F., Alvarez J.M., Díez A. & Aguilar O. (1998). – Coupling active and passive telemetric data collection for monitoring, control and management of animal production at farm and sectorial level (Asocierea colectării de date telemetrice active și pasive pentru monitorizarea, controlul și gestionarea producției animale la nivel de fermă și la nivel sectorial).
European Commission, FEOGA (VI-G4), Brussels, 547 pp.; Caja G., Ribó O., Nehring R., Conill C., Peris S., Solanes D., Montardit J.L., Milán M.J., Farriol B., Vilaseca J.F., Alvarez J.M., Díez A. & Aguilar O. (1998). — Coupling active and passive telemetric data collection for monitoring, control and management of animal production at farm and sectorial level.
Raport final.
Final Report.
Contract AIR3 PL 93 2304, Partener P10.
Contract AIR3 PL 93230 4, Partner P10.
Universitat Autònoma de Barcelona, Spania, 135 pp.
Universitat Autònoma de Barcelona, Spain, 135 pp.
(FEOGA Fondo Europeo Agricolo di Orientamento e Garanzia (Fondul european agricol de orientare și garanție) și AIR3 Animal Identification and Registration (Identificarea și înregistrarea animalelor) , 1993-1997) și, în special, a unui proiect de anvergură Proiectul IDEA, raport final din data de 30 aprilie 2002, http://idea.jrc.it/pages%20idea/page%20idea.htm.
(FEOGA Fondo Europeo Agricolo di Orientamento e GAranzia. and AIR3 Animal Identification and Registration. , 1993-1997) and in particular a large-scale project IDEA project, final report on 30 April 2002, http://idea.jrc.it/pages%20idea/page%20idea.htm.
(IDEA, 1998/2001) care demonstrează că se poate realiza o îmbunătățire substanțială a sistemelor de identificare a ovinelor și caprinelor prin utilizarea de dispozitive electronice de identificare.
(IDEA, 1998/2001) that demonstrated that a substantial improvement in ovine and caprine animal identification systems could be achieved by using electronic identifiers.
21/2004 a stabilit, de asemenea, data de 1 ianuarie 2008 ca fiind data de la care identificarea electronică trebuia să fie obligatorie, deoarece era considerată esențială pentru îndeplinirea obiectivului său principal.
Regulation (EC) No 21/2004 also established 1 January 2008 as the date after which EID was to be obligatory, as it was considered essential for the achievement of its main objective.
Cu toate acestea, el a solicitat Comisiei să prezinte Consiliului un raport privind punerea în aplicare a sistemului de identificare electronică, însoțit de propuneri adecvate pentru a confirma sau modifica, dacă era necesar, data de 1 ianuarie 2008 și pentru a actualiza, dacă era necesar, aspectele tehnice legate de punerea în aplicare a sistemului de identificare electronică.
However, it required the Commission to submit to the Council a report on the implementation of the EID system, accompanied by appropriate proposals to confirm or amend, if necessary, the date of 1 January 2008 and update, if necessary, the technical aspects relating to the implementation of EID.
Propunerea Comisiei nu indica nicio dată pentru introducerea identificării electronice, însă prevedea că data introducerii sale trebuia să fie stabilită de Comisie în cadrul procedurii comitetelor și după elaborarea unei evaluări a impactului.
The Commission proposal did not indicate any date for the introduction of EID, but it provided that the date of its introduction had to be set by the Commission under the Comitology procedure and after the production of an impact assessment.
Comisia este conștientă de implicațiile pentru sectorul creșterii ovinelor.
The Commission is aware of the implications for the sheep farming industry.