natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pe parcursul acestei perioade s-au depus eforturi substanțiale pentru a promova investițiile private vizând accesul la energie.
During this period substantial efforts were made to foster private investment for energy access.
Cu toate acestea, în afara economiilor aflate în tranziție, foarte puține țări în curs de dezvoltare pot demonstra progrese în ceea ce privește sporirea accesului celor săraci la energie.
However, aside from the economies in transition, very few developing countries can demonstrate progress on scaling-up access to energy for the poor.
Lecțiile desprinse din experiențele trecute ar trebui luate în considerare; istoria ne arată că implementarea strategiilor anterioare privind accesul la energie a fost posibilă datorită unui important angajament din partea guvernului și datorită investirii fondurilor publice în electrificarea mediului rural și în combustibilii de gătit, astfel cum este ilustrat de electrificarea zonelor rurale din SUA și Europa.
Lessons from the past need to be taken into consideration; history shows that past strategies on energy access have been implemented with strong government commitment and with investment of public funds for both rural electrification and cooking fuels, as the cases of rural electrification in the USA and in Europe illustrate.
În țările în curs de dezvoltare, gospodăriile cheltuiesc în general o mare parte a bugetului familial pentru cumpărarea unor combustibili pentru iluminat și gătit de calitate inferioară, raportat la gospodăriile care au acces la energie electrică și combustibili lichizi și gaz.
In developing countries, households generally spend a high percentage of the family budget spent on the purchase of low quality energy fuels for lighting and cooking compared with households with access to electricity and liquid and gas fuels.
Acest lucru se întâmplă, printre altele, din cauză că persoanele care nu au acces la combustibilii comerciali și la energie electrică nu beneficiază de subvenții și alte beneficii sociale acordate pentru astfel de servicii.
Among other reasons, this is because people without access to commercial fuels and electricity do not benefit from subsidies and other social benefits related to those services.
După aproape trei decenii de reforme care au avut loc în sectorul energiei electrice (de la începutul anilor 1980) în multe țări în curs de dezvoltare, al căror obiectiv a fost creșterea acoperirii rețelelor electrice și atragerea investițiilor private, una dintre cele mai importante lecții a fost aceea că astfel de reforme au atras investiții private și au contribuit la creșterea aprovizionării cu energie electrică a sectoarelor de producție și comerciale, dar nu au fost în măsură să sporească accesul celor săraci la energie.
After almost three decades of electricity sector reforms (from early 1980s onwards) in many developing countries, the objective of which was to increase electricity coverage and attract private investment, one of the most important lessons is that such reforms attracted private investment and contributed to increase electricity supply for the productive and commercial sectors, but failed to increase electricity access for poor.
Unul dintre motive este acela că aprovizionarea cu energie electrică a celor mai săraci nu este o afacere profitabilă dacă nu se acordă subvenții.
Among the reasons is that the provision of electricity to the poorest is not a profitable businesses unless subsidies present.
În țările în curs de dezvoltare sunt necesare politici în materie de subvenții și reforme sectoriale care să fie favorabile săracilor, lucru care presupune o voință politică din partea conducătorilor țării.
Pro-poor policies on subsidies and pro-poor sector reforms are needed in developing countries, requiring political willingness of country leaders.
Biomasa va reprezenta combustibilul de gătit pentru o mare parte a populației rurale în viitorul apropiat, dar utilizarea pe scară mai largă a dispozitivelor de gătit mai bune va contribui, de asemenea, la reducerea sărăciei și bunăstare.
Biomass will be the cooking fuel for a large part of the rural population for the foreseeable future, the dissemination improved cook stoves will also contribute to poverty reduction and wellbeing
Cantitatea de energie necesară pentru ca cei săraci să atingă ODM este mică.
The quantity of energy required for the poor to meet the MDGs is small.
Conform estimărilor, energia necesară pentru a furniza tuturor energie va crește consumul total de energie cu doar aproximativ 1% din consumul de energie comercial actual.
Estimates show that the energy required to provide energy for all will only increase total energy consumption by around 1% of present commercial energy consumption.
Cu toate acestea, accesul celor săraci la energie nu depinde doar de cantitatea de energie produsă într-o țară.
However, energy access for the poor is not only an issue of the quantity of energy produced in a country.
În ceea ce privește soluțiile de acces la energie, a existat o tendință de a exclude unele mixuri de energie și opțiuni tehnologice din cauza emisiilor de carbon și a impactului lor asupra schimbărilor climatice, promovată mai ales de cei care nu sunt conștienți de faptul că asigurarea accesului celor săraci la energie ar genera un nivel scăzut de emisii.
Regarding energy access solutions, there has been a tendency to exclude some energy mixes and technology options on the basis of carbon emissions and their impact on climate change, promoted mainly by those who are unaware that providing access to energy for the poor would entail a low level of emissions.
Chiar și în cazul celui mai defavorabil scenariu - utilizarea combustibililor fosili în proporție de 100% pentru electrificare și 100% pentru gătit în rândul celor săraci - creșterea totală a emisiilor ar fi de doar 2% din nivelul actual al emisiilor mondiale.
In the worst case scenario for energy supply – using fossil fuels for 100% of electrification and 100% of cooking for the poor – the total increase in emissions would be as little as 2% of present world emissions.
În țările în curs de dezvoltare, implementarea unui acces sustenabil la energie pentru cei săraci se confruntă cu obstacole, printre care:
In developing countries, the implementation of sustainable energy access for the poor is faced by a number of barriers, notably:
- incapacitatea celor săraci de a plăti pentru servicii, costurile investiției, costurile de conexiune, achiziționarea echipamentelor, costurile de tranzacție ridicate în special pentru populațiile rurale, ceea ce face ca investițiile private să nu fie atrăgătoare în absența subvențiilor;
- lack of capacity by the poor to pay for the services, investment costs, connection costs, purchase of appliances high transaction costs especially for rural populations, hence not attractive to private investors unless subsidies are present;
- lipsa capacităților naționale în țările în curs de dezvoltare de a produce echipamente pentru generarea de energie și piese de schimb, ceea ce determină costuri ridicate aferente importului, implementării și întreținerii sistemelor energetice;
- lack of national capacity in developing countries to produce energy generation equipment and spare parts, hence the high costs of importation, implementation and maintenance of energy systems.
- lipsa unor cadre juridice adecvate pentru promovarea sistemelor energetice descentralizate și a modelelor de gestiune comunitare;
- lack of appropriate legal frameworks to promote decentralised energy schemes, and community management models;
- lipsa unor politici de subvenționare favorabile săracilor se traduce prin dificultăți de aplicare a unor subvenții efective destinate săracilor;
- lack of pro-poor policies on subsidies means difficulties in applying effective subsidies for the poor;
- absența unor mecanisme de finanțare adecvate pentru a permite accesul persoanelor la credite pentru acoperirea costurilor aferente implementării, conectării, pieselor de schimb, reparațiilor, serviciilor și echipamentelor;
- lack of appropriate financial mechanisms to enable people’s access to credits to cover costs of implementation, connection, spare parts, repairs and services, appliances
- lipsa de siguranță în materie de proprietate asupra terenurilor, ceea ce împiedică implementarea unor servicii energetice, cum ar fi extinderea rețelei.
- lack of secure tenure or land ownership preventing implementation of some energy services, such as grid extension.
Accesul universal la energie va fi posibil numai dacă se elimină deficitul de finanțare și obstacolele menționate mai sus.
Universal energy access will only be possible if the financial gap is covered and the above barriers are eliminated.
Deficitul de finanțare
The funding gap
În ultimul deceniu, asistența financiară pentru accesul celor săraci la energie a fost modestă.
During the last decade financial assistance to energy access for the poor has been modest.
Asistența CE, al treilea fond ca mărime din lume, a contribuit doar cu sume de bani modeste pentru accesul săracilor la energie.
EC aid, the third largest fund in the world, has contributed modest amounts of money for energy access for the poor.
Cooperarea bilaterală pentru asistență în domeniul energiei din partea țărilor UE s-a concentrat în primul rând asupra creșterii economice și a obiectivelor de mediu și mai puțin asupra accesului celor săraci la energie; același lucru s-a întâmplat și în cadrul altor proiecte de cooperare bilaterale importante (SUA, Canada etc.).
The bilateral aid cooperation on energy of the EU countries has had its primary focus on economic growth and environmental objectives rather than on energy access for the poor, similar situation has happened with other important bilateral aid cooperation (USA, Canada, etc.)
Mecanismele de finanțare legate de schimbările climatice au contribuit și ele doar într-o măsură foarte mică la asigurarea accesului celor săraci la energie.
Climate change financial mechanisms have also so far contributed very little to energy access for the poor.
Deficitul de finanțare pentru asigurarea accesului universal la energie este mare.
The financial gap to provide energy access for all is large.
AIE afirmă că investițiile necesare pentru a asigura accesul universal la energie până în 2030 este de 756 miliarde USD (36 miliarde USD pe an).
The IEA states that the investment necessary to provide universal energy access by 2030 amounts to US$ 756 billion (US$ 36 billion per year).
Deși această cifră pare de neatins, ea reprezintă doar 3% din cheltuielile totale planificate pentru perioada respectivă și ar putea fi finanțată prin cooperarea fondurilor internaționale, parteneriate public-privat, finanțare bancară la nivel multilateral, bilateral și local, microfinanțare, împrumuturi și subvenții direcționate.
Whilst this figure sounds unachievable it represents just 3% of total projected spend during the period and could be financed through the cooperation of international funds, private/public partnerships, bank finance at multilateral, bilateral and local levels, microfinance, loans and targeted subsidies.
Perspectiva prezentată de ONU ar putea fi traiectoria care trebuie urmată, însă acest lucru presupune un angajament mult mai important al tuturor actorilor.
The UN prospective shown above may be the way forward, but this requires much more commitment from all actors.
Donatorii trebuie să majoreze substanțial fondurile, direcționându-le mai bine către cei săraci și izolați; sectorul privat trebuie să depună mai multe eforturi pentru a investi în sistemele energetice descentralizate mici și, cel puțin inițial, să reducă marjele de profit; guvernele trebuie să dea dovadă de mai multă voință politică și de acțiune pentru a face o prioritate din accesul săracilor la energie prin majorarea investițiilor în acest domeniu; de asemenea, guvernele pot să mobilizeze capitalul local (capital autohton) prin îmbunătățirea mediului și încheierea de parteneriate cu antreprenori locali (săteni, țărani, mici antreprenori).
Donors need to increase funds substantially, targeting better to the poor and isolated; the private sector need to make more efforts to invest in small scale decentralised energy, and at least initially reducing profit margins; and Governments need more political willingness and action prioritising energy access for the poor investing more in energy access; Governments can also mobilise local capital (indigenous capital) by enabling the environment and partnering with local entrepreneurs (villagers, peasants, small businessmen).
Cooperarea UE și contribuția acesteia la finanțarea accesului celor săraci la energie
EU cooperation and its contribution to funding energy access for the poor
Principalele două mecanisme pentru cooperare UE în domeniul accesului la energie sunt Fondul European de Dezvoltare (FED) și Instrumentul financiar al UE pentru energie.
The two principal mechanisms for EU cooperation for energy access are the European Development Fund (EDF) and the EU Energy Facility.
Este important să se menționeze faptul că 90% din fondurile FED sunt alocate prin Programele indicative naționale și regionale (PIN și PIR) care sunt negociate cu țările (și regiunile) beneficiare.
It is important to note that 90% of EDF funds are allocated through the mechanism of National and Regional Indicative Programmes (NIPs and RIPs) which are negotiated with beneficiary countries (and regions).
Instrumentul financiar al UE pentru energie, înființată în 2005, este un instrument de cofinanțare care funcționează pe baza propunerilor din partea actorilor guvernamentali și neguvernamentali.
The EU Energy Facility, established in 2005, is a co-financing instrument that calls for proposals from government and non-government actors.
Prin mecanismul PIN/PIR, FED a dedicat în mod tradițional peste 50% din fonduri pentru infrastructură, dar finanțarea FED pentru energie a reprezentat sub 1% din activitățile din anii 1990.
Through the NIP/RIP mechanism, the EDF has traditionally devoted over 50% of funding to infrastructure, but EDF funding for energy fell to less than 1% of activities during the 1990’s.
În ciuda modificării politicii UE în domeniul energiei după anul 2002, reintroducerea energiei în activitățile FED a fost dificilă.
Despite the changed EU policy on energy access since 2002, it has been difficult to reintroduce energy into the activities of the EDF.
În cadrul celui de al zecelea FED, doar 7 țări africane din ACP au integrat energia în programele lor indicative naționale, pentru o sumă totală de doar 83 de milioane de EUR.
Under the 10th EDF, only 7 African ACP countries integrated energy into their PINs, for a total of just €83 million.
PIR ale ECOWAS și CEMAC includ energia și fonduri intra-ACP au fost aprobate pentru patru activități regionale (cu o valoare de 7 milioane EUR).
The RIPs of ECOWAS and CEMAC include energy, and Intra-ACP funds were approved for four regional activities (for €7 million).
Procesul a fost foarte lent și dificil din diferite motive, printre care lipsa unui consens între statele membre UE cu privire la măsurile care ar trebui luate în domeniul energiei.
The process has been very slow and difficult for a variety of reasons, including lack of consensus among EU Member States on what to do on energy.
Delegațiile europene din țările ACP care negociază PIN și PIR nu posedă, în general, expertiza necesară pentru a introduce modificări majore.
The European Delegations in ACP countries who negotiate the NIPs and RIPs do not generally have the specialist expertise to introduce major changes.
Instrumentul financiar pentru energie a reușit să reunească unele investiții private și o participare semnificativă a ONG-urilor (atât din țări ACP, cât și din țări UE) pentru a ajunge la comunități izolate și la segmente foarte sărace ale populației.
The Energy Facility has managed to bring together some private investment and significant participation of NGOs (from both ACP and EU countries) to reach isolated communities and very poor sectors of the population.
Cu toate acestea, impactul asupra accesului la energie încă mai trebuie evaluat.
However, impact on energy access has yet to be evaluated.
Noul mecanism de „pooling” al Facilității pentru energie, care ia 40 de milioane EUR din a doua tranșă de 200 de milioane USD, reprezintă o încercare de a crește implicarea sectorului privat, dar probabil va promova proiecte mai mari.
The new Energy Facility Pooling Mechanism, taking €40 million of the second tranche’s $200 million is an attempt to increase private sector involvement, but is likely to provide for larger projects.
În ceea ce privește viitorul, la nivel global, Instrumentul financiar pentru energie este singurul fond orientat în mod specific asupra sprijinirii investițiilor pentru combaterea sărăciei energetice.
Regarding the future, globally, the Energy Facility provides the only fund specifically focused on supporting investments to challenge energy poverty.
Dar în prezent nu există angajamente privind viitorul Instrumentul financiar pentru energie și nici garanții dacă aranjamentele post-FED 10 vor finanța o altă tranșă mai importantă.
Yet, currently there is no commitment to future Energy Facility or whether the post EDF 10 arrangements will fund another, more significant tranche.
Prin manifestarea voinței politice și a angajamentului financiar, precum și prin consolidarea acestora, UE poate juca un rol fundamental în realizarea accesului universal la energie până în 2030.
By demonstrating, and enhancing, both political will and financial commitment the EU can play a fundamental role in achieving universal energy access by 2030.
ANEXA 1: CURRICULUM VITAE al lui BenoÎt CoEUré
ANNEX 1: CURRICULUM VITAE OF BenoÎt CoEUré
ANEXA 2: RĂSPUNSURILE LUI BenoÎt CoEUré LA ÎNTREBĂRILE COMISIEI
ANNEX 2: ANSWERS BY BenoÎt CoEUré TO THE QUESTIONNAIRE
– având în vedere Recomandarea Consiliului din 1 decembrie 2011 (17227/2011)
– having regard to the Council’s recommendation of 1 December 2011 (17227/2011)
– având în vedere articolul 283 alineatul (2) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliul European ( C7‑0459/2011 ),
– having regard to Article 283(2), second subparagraph of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the European Council consulted Parliament ( C7‑0459/2011 ),
– având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare ( A7-0443/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7-0443/2011 ),
A. întrucât, prin scrisoarea din 1 decembrie 2011, Consiliul European a consultat Parlamentul European cu privire la numirea lui Benoît Coeuré ca membru al Comitetului executiv al Băncii Centrale Europene pentru un mandat de opt ani;
A. whereas, by letter of 1 December 2011, the European Council consulted the European Parliament on the appointment of Benoît Coeuré as a Member of the Executive Board of the European Central Bank for a term of office of eight years;
B. întrucât Comisia sa pentru afaceri economice și monetare a evaluat calificările candidatului propus, în special în ceea ce privește condițiile prevăzute la articolul 283 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și, astfel cum decurge din articolul 130 din tratat, imperativul independenței totale a BCE; întrucât, în cadrul acestei evaluări, comisia a primit din partea candidatului un curriculum vitae, precum și răspunsurile sale la întrebările scrise care i-au fost adresate;
B. whereas Parliament’s Committee on Economic and Monetary Affairs then proceeded to evaluate the credentials of the nominee, in particular in view of the requirements laid down in Article 283(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) and in the light of the need for full independence of the European Central Bank pursuant to Article 130 TFEU, and whereas in carrying out this evaluation, the committee received a curriculum vitae from the candidate as well as his replies to the written questionnaire that was sent to him;
C. întrucât comisia a organizat apoi, la 12 decembrie 2011 o audiere de o oră și jumătate a candidatului, în cursul căreia acesta a făcut o declarație introductivă și apoi a răspuns la întrebările adresate de membrii comisiei,
C. whereas the committee subsequently held a one-and-a-half-hour hearing with the nominee on 12 December 2011, at which he made an opening statement and then responded to questions from the members of the committee;
ANEXA 1: CURRICULUM VITAE al lui BenoÎt CoEUré
ANNEX 1 : CURRICULUM VITAE OF BenoÎt CoEU ré
Născut la 17 martie 1969, în Grenoble, Franța.
Born 17 March 1969 in Grenoble, France.
1985 Bacalaureat obținut în cadrul Liceului Stendhal, Grenoble
1985 Baccalauréat, Lycée Stendhal, Grenoble
1990 Școala Politehnică
1990 Ecole Polytechnique
1992 Școala Națională de Statistică și de Administrare Economică
1992 Ecole Nationale de la Statistique et de l’Administration Économique
Masterat în Analize și politici economice, EHESS, Paris
M.A. in Economic Analysis and Policy, EHESS, Paris
Licență în limba japoneză, Universitatea Paris 7
B.A. in Japanese, Paris 7 University
Carieră profesională
Professional career
1992-1995 Economist, Departamentul de creștere și politici macroeconomice, INSEE
1992-1995 Economist, Macroeconomic Policy and Growth Division, INSEE
1995-1997 Economist, Unitatea pentru politica de schimb valutar și balanța de plăți, Trezoreria Franței
1995-1997 Economist, Foreign Exchange Policy and Balance of Payment Unit, French Treasury
1997-2002 Consilier economic al directorului Trezoreriei
1997-2002 Economic adviser of the Director of the Treasury
1999-2001 Directorul Unității pentru politica de schimb valutar și balanța de plăți, Trezoreria Franței
1999-2001 Head of Foreign Exchange Policy and Economic Policy Unit, French Treasury
2002-2006 Director general adjunct, Agence France Trésor
2002-2006 Deputy Chief Executive, Agence France Trésor
2006-2007 Director general, Agence France Trésor
2006-2007 Chief Executive, Agence France Trésor
2007-2009 Directorul Departamentului de afaceri multilaterale și dezvoltare, Trezoreria Franței
2007-2009 Head of Multilateral Affairs and Development, French Treasury
2009-2011 Director-general adjunct al Trezoreriei Franței
2009-2011 Deputy Director-General of the French Treasury
Alte func ț ii oficiale
Other official positions
Copreședinte al Clubului de la Paris (2007-2009)
Co-chair of the Paris Club (2007-2009)
Reprezentant și delegat pe probleme de finanțe din partea Franței la G7 și G8 (2007-2009)
G7-G8 Deputy-Deputy and Finance Sous-sherpa for France (2007-2009)
Copreședinte al Grupului de lucru al G20 pentru reforma Băncii Mondiale și a altor bănci multilaterale de dezvoltare (2009) și al Subgrupului de lucru al G20 pentru managementul lichidității la nivel mondial (2011)
Co-chair of the G-20 Working Group on Reforming the World Bank and the Other Multilateral Development Banks (2009) and of the G-20 sub-Working Group on Global Liquidity Management (2011)
Membru al Subcomisiei UE pentru obligațiuni și al Comitetului de coordonare al Grupului de lucru al OCDE privind gestionarea datoriei (2002-2007)
Member of the EU sub-Committee on Bills and Bonds and of the Steering Committee of the OECD Working Group on Debt Management (2002-2007)
Membru al consiliului de administrație al CADES (2002-2007) și al Agenției pentru dezvoltare din Franța (2007-2009)
Member of the Boards of CADES (2002-2007) and French Development Agency (2007-2009)
Membru al Consiliului de analiză economică, al Consiliului pentru orientări în domeniul pensiilor și al Consiliului de orientare pentru ocuparea forței de muncă din Franța (2009-2011)
Member of the French Council of Economic Analysis, Pensions Orientation Council and Employment Observation Council (2009-2011)
Premii academice
Academic awards
Nominalizat pentru titlul de cel mai bun tânăr economist din Franța (2005)
Nominated for best young French economist (2005)
What would be the guiding objectives you will pursue during m anda te at the European Central Bank?
What would be the guiding objectives you will pursue during mandate at the European Central Bank?