natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Competențele digitale se referă la competențele necesare pentru ca o persoană să fie capabilă să utilizeze tehnologiile informației și comunicațiilor cu încredere și într-un mod critic.
Digital literacy concerns the skills required to be able to use Information and Communication Technologies in a confident and critical way.
Pentru a spori nivelul de informare cu privire la competențele digitale la nivel național, ea solicită, de asemenea, statelor membre să pună în aplicare până în 2011 competențe digitale și politici în acest domeniu pe termen lung și să integreze e-învățarea în cadrul politicilor naționale.
To increase awareness on digital literacy at national level, it also asks Member States to implement by 2011 long-term e-skills and digital literacy policies and to mainstream eLearning in national policies.
Educația în domeniul mass-media reprezintă un alt domeniu relevant pentru competențele digitale.
Media literacy is another relevant area to digital literacy.
Ea reprezintă capacitatea de a accesa mijloacele mass-media, de a înțelege și de a evalua cu spirit critic diferite aspecte ale acestora și ale conținutului lor și de a comunica într-o varietate de contexte.
It is the ability to access the media, to understand and to critically evaluate different aspects of the media and media content and to communicate in a wide range of contexts.
Scopul ei este de a crește nivelul de informare a cetățenilor cu privire la diversele forme ale mesajelor mass-media pe care le întâlnesc în viața de zi cu zi.
Its aim is to increase people's awareness of the many forms of media messages they encounter in their everyday lives.
Aceasta reprezintă o competență fundamentală pentru toți și este considerată ca fiind una dintre cerințele prealabile esențiale pentru o participare activă și deplină în cadrul comunității.
It is a fundamental skill for all people and regarded as one of the key pre-requisites for an active and full participation in the community.
În conformitate cu dispozițiile directivei privind serviciile media audiovizuale, Comisia va trebui să prezinte un raport privind nivelurile competențelor digitale în toate statele membre până în 2011.
In line with the provisions of the Audiovisual Media Services Directive, the Commission will have to report on media literacy levels in all Member States by 2011.
În acest scop, a fost lansat un noi studiu privind „Testarea și perfecționarea criteriilor de evaluare a educației în domeniul mass-media”.
To this aim, a new study on ‘Testing and refining media literacy assessment criteria’ has been launched.
Acest exercițiu va oferi Comisiei o oportunitate de a discuta cu statele membre elementele de politică în materie de educație în domeniul mass-media și competențe digitale.
This exercise will give the Commission an opportunity to discuss media and digital literacy policy elements with Member States.
Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-9584/2010
Question for written answer E-9584/2010
Subiect: Obiectivele privind internetul de bandă largă în noile state membre
Subject: Broadband Internet objectives in the new Member States
Unul dintre obiectivele agendei digitale este de a asigura accesul tuturor europenilor la internet cu viteză de 30 Mbps până în 2020 şi de a face posibil ca, până la acea dată, cel puţin 50% dintre gospodăriile europene să se poată abona la conexiuni internet cu viteze de peste 100 Mbps.
One of the objectives of the digital agenda is to provide Internet access for all Europeans at a speed of 30 Mbps by 2020 and to enable at least 50 % of European households, by then, to subscribe to Internet connections above 100 Mbps.
Un studiu al Autorităţii de reglementare în telecomunicaţii din România de la sfârşitul anului trecut relevă faptul că decalajul dintre România şi media europeană de acces la internet de bandă largă este unul semnificativ, în special din cauza discrepanţelor dintre mediul rural şi mediul urban.
A study carried out by Romania's Telecommunications Regulatory Authority at the end of last year reveals that the gap between Romania and the European average for broadband Internet access is significant, particularly because of disparities between rural and urban areas.
Astfel, în ceea ce priveşte accesul la internet de bandă largă prin tehnologii la puncte fixe, la sfârşitul anului trecut penetrarea acestor servicii la suta de locuitori era de 11,7% în România, în mediul urban fiind de 18,6%, iar în mediul rural de doar 3,1%, în timp ce media europeană se plasează în jurul valorii de 22%.
Accordingly, with regard to fixed-line broadband Internet access, at the end of last year the uptake of these services was 11.7 % per 100 inhabitants in Romania; in urban areas the figure was 18.6 % and in rural areas only 3.1 %, while the European average is around 22 %.
Date fiind constatările anterioare, dar şi rezultatele consultării publice lansate de Comisie în martie 2010, doresc să întreb Comisia dacă are în vedere diferenţele existente în statele membre şi dacă ia în considerare o abordare diferenţiată?
Given the above, and the results of the public consultation launched by the Commission in March 2010, is the Commission taking into account the existing differences in the Member States and will it consider taking a differentiated approach?
De asemenea, pentru state precum România, în care atingerea obiectivului mai sus menţionat este imposibilă până în 2020, sunt prevăzute măsuri de susţinere sau un calendar diferit?
Likewise, for countries like Romania, in which it will be impossible to achieve the abovementioned objective by 2020, are there any support measures available or would a different timetable be possible?
Raportul Comisiei privind competitivitatea digitală a Europei Raport privind competitivitatea digitală a Europei, SEC(2010) 627 final. arată în mod clar cât de importante sunt diferențele dintre statele membre atât în ce privește accesul la internetul de bandă largă, cât și utilizarea acestuia.
The Commission’s Digital Competitiveness Report Europe’s Digital Competiveness Report 2010 SEC(2010)627 final. clearly shows the wide differences between Member States both in deployment and in take up of broadband.
Din cele două ținte stabilite în agenda digitală, una se referă la utilizare, și anume ca 50% din gospodăriile europene să se aboneze la conexiuni internet de bandă largă cu viteze de peste 100 Mbps, iar a doua se referă la acoperire, și anume ca toți europenii să aibă acces la internetul de bandă largă cu viteze de 30 Mbps.
Of the two targets set in the Digital Agenda, one is for take-up: that 50 % of European households will subscribe to broadband at over 100Mbps; and one is for coverage: that all Europeans will be able to connect to broadband Internet at 30Mbps.
Obiectivul privind utilizarea poate fi diferențiat.
The take-up target can be differentiated.
Unele state membre vor depăși acest obiectiv, alte state rămânând astfel în urma lor, însă obiectivul la nivelul UE este de a realiza abonamente în proporție de 50% din gospodării.
Some Member States will go beyond the target allowing others to fall below but for the EU as a whole to still achieve 50 % subscriptions.
Relația dintre obiectivele naționale și cele europene a fost deja discutată în cadrul grupului la nivel înalt pentru agenda digitală, iar lucrările în acest sens sunt încă în curs de desfășurare.
The relationship between national and European targets has already been discussed at the Digital Agenda High Level Group and work on this is continuing.
Obiectivul de 30 Mbps se referă la integralitatea acoperirii, iar acest obiectiv nu poate fi diferențiat, toate statele membre trebuind să îl realizeze pentru a se ajunge la 100% la nivelul UE.
The 30Mbps target is for to 100 % coverage and this cannot be differentiated, all must achieve it if the EU is to reach 100 %.
Prin urmare, comunicarea de bandă largă Banda largă europeană: o investiție într-un promotor digital al creșterii, COM(2010) 472 final. are în vedere diverse forme de sprijin care pot fi necesare pentru a se atinge acest obiectiv.
The broadband communication European Broadband: investing in digitally driven growth COM(2010)472 final. does therefore consider different forms of support that may be needed to achieve this target.
Fondurile UE, atât fonduri structurale, cât și Fondul pentru Dezvoltare Rurală (FEADR), sunt deja disponibile pentru a sprijini proiectele privind banda largă.
EU funds are already available to support broadband projects both from the Structural Funds and the Rural Development Fund (EARDF).
Comisia va colabora cu statele membre pentru a crește nivelurile de absorbție a acestor fonduri.
The Commission will work with Member States to boost the absorption levels for these funds.
De asemenea, Comisia a adoptat unele orientări privind aplicarea normelor referitoare la ajutoarele de stat pentru oferirea accesului la banda largă Orientările în materie de bandă largă privind aplicarea normelor UE referitoare la ajutoarele de stat acordate pentru finanțarea publică a rețelelor de bandă largă (2009/C235/04). , pentru a facilita utilizarea fondurilor publice în acest sens.
The Commission has also adopted guidelines on the use of State Aid rules for broadband deployment Broadband Guidelines on the application of EU state aid rules to public funding of broadband networks (2009/C235/04). to make it easier for public funds to be used for broadband.
Fondurile publice vor fi necesare pentru accesul la banda largă în acele zone în care nu există rațiuni comerciale clare pentru investiții.
Public funds will be needed for broadband in those areas where there is no clear commercial case for investment.
Comisia consideră însă că majoritatea covârșitoare a investițiilor necesare va veni din sectorul privat.
However, it is the Commission’s view that the overwhelming majority of investment needed will come from the private sector.
Pentru a sprijini aceste investiții, Comisia colaborează în prezent cu Banca Europeană de Investiții pentru a stabili dacă pot fi puse la dispoziție și alte instrumente financiare pentru a sprijini investițiile în materie de bandă largă.
To support such investment, the Commission is currently cooperating with the European Investment Bank to consider if other financial instruments could be made available to support broadband investment.
Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-9585/2010
Question for written answer E-9585/2010
Subiect: Proliferarea practicilor ilegale în domeniul pariurilor sportive
Subject: Proliferation of illegal practices in the field of sports betting
În ultima perioadă, apar tot mai multe dezvăluiri privind mafia pariurilor din sport.
Lately, an increasing number of revelations have been emerging about the sports betting mafia.
Conform CNN, sunt cercetate peste 270 de meciuri de fotbal ce au avut loc în Europa și Asia, în 2009 și 2010, asupra cărora planează suspiciunea trucajelor influențate de mafia pariurilor.
According to CNN, over 270 football matches that took place in Europe and Asia in 2009 and 2010 are being investigated, under suspicion of match-fixing influenced by the betting mafia.
Meciuri de fotbal din țări precum Germania, Austria, precum și 12 partide din Europa League, 3 din Champions League și un meci contând pentru preliminariile Euro 2011 Under 21 sunt suspectate de aranjamente cu casele de pariuri.
Football matches in countries such as Germany and Austria, together with 12 Europa League matches, three Champions League matches and a Euro 2011 Under 21 qualifying match are suspected of having been fixed with bookmakers.
Până acum, doar în Italia și Polonia au fost finalizate anchete soldate cu arestări.
So far, investigations resulting in arrests have been completed only in Italy and Poland.
România, alături de alte state est-europene, riscă să devină un El Dorado al mafiei pariurilor.
Romania, alongside other Eastern European countries, is running the risk of becoming an El Dorado for the betting mafia.
Spre exemplu, în România, în fiecare lună, se pariază în jur de zece milioane de euro, sumă semnificativă pentru o țară grav afectată de sărăcie.
For example, in Romania, around ten million euro are bet every month — a significant sum for a country that is severely affected by poverty.
Chiar dacă și în alte sporturi, cum este și tenisul, acest fenomen a proliferat, fotbalul pare „rege” și în această privință.
Even if in other sports, such as tennis, this phenomenon has also grown, football seems to be the record-holder.
O altă anomalie sesizată atât de presa sportivă, cât și de oficialități din lumea sportului este relația de sponsorizare între casele de pariuri și cluburile de fotbal.
Another anomaly that has been noted by both the sports press and sports officials is that of the sponsorship relations between bookmakers and football clubs.
Tot mai multe echipe joacă purtând pe tricouri denumirile unor celebre case de pariuri, ceea ce, inevitabil, naște o suspiciune privind legătura dintre interesele unei case de pariuri și prestația sportivă a echipei sponsorizate.
More and more teams are bearing the names of well-known bookmakers on their T-shirts when they play, which inevitably gives rise to the suspicion that the bookmakers' interests are linked to the performance of the team sponsored.
Care este poziția Comisiei Europene față de acest fenomen ce riscă să compromită spiritul de fair-play și ce masuri are în vedere, în contextul în care forurile sportive responsabile, FIFA și UEFA, par depășite în acest moment de flagelul mafiei pariurilor?
What is the Commission's view of this phenomenon, which risks undermining the spirit of fair play, and what action does it intend to take, given that the sports bodies responsible, FIFA and UEFA, currently appear to be incapable of dealing with this mafia betting scourge?
Comisia consideră că aranjarea meciurilor reprezintă o amenințare directă la integritatea sportului și că este contrară principiului echității în cadrul competițiilor sportive, acest principiu reprezentând unul dintre obiectivele acțiunii UE în domeniul sportului, astfel cum prevede articolul 165 din TFUE.
The Commission considers match fixing as a direct threat to the integrity of sport and contrary to the principle of fairness in sporting competitions, which is one of the objectives of EU action in the field of sport as laid down in Article 165 TFEU.
Comisia este conștientă de legăturile dintre meciurile aranjate și pariurile ilegale; aceste legături tind să implice rețele criminale internaționale care depășesc frontierele UE și agenții de pariuri înregistrați în UE.
The Commission is aware of links existing between match fixing incidents and illegal betting; these links tend to involve international criminal networks that go beyond the EU's borders and not betting operators licensed in the EU.
Comisia consideră că este necesar ca toate părțile interesate (autoritățile publice, mișcarea sportivă, agenții de pariuri înregistrați) să depună în continuare eforturi comune în vederea consolidării mecanismelor de combatere a fenomenului meciurilor aranjate în domeniul sportului la nivel european și național.
The Commission considers that further joint efforts from all the interested parties (public authorities, the sport movement, licensed betting operators) are needed in order to strengthen the mechanisms to fight against match fixing in sport at European and national level.
Comisia salută crearea de sisteme de alertare rapidă voluntare între agenții de pariuri reglementați și autoritățile sportive.
The Commission welcomes the establishment of self-regulatory early warning systems between regulated bookmakers and sport authorities.
Totuși, aceasta subliniază că aceste sisteme nu acoperă întregul spectru de evenimente sportive care ar putea fi afectate de aranjarea meciurilor și că acestea nu au împiedicat episoadele recente menționate de către distinsul membru.
However, it notes that these systems do not cover the whole spectrum of sporting events potentially affected by match fixing and that they have not prevented the recent episodes mentioned by the Honourable Member.
Comisia salută eforturile depuse de organizațiile publice și private în vederea găsirii unor instrumente adecvate și transparente care să atragă agenții, jucătorii și oficialii din domeniul sportului pentru abordarea pericolelor reprezentate de meciurile aranjate în domeniul sportului.
The Commission welcomes efforts by public and private organisations aimed at finding suitable and transparent tools, which attract operators, players and sport officials alike, to address the threats raised by match fixing in sport.
Comisia constată că concluziile Consiliului pentru competitivitate privind un „Cadru pentru jocurile de noroc și pariuri în statele membre ale Uniunii Europene”, adoptat la 10 decembrie 2010, salută o consultare amplă privind pariurile online pe piața internă.
The Commission notes that the Competitiveness Council conclusions on a ‘Framework for gambling and betting in the Member States of the European Union’ adopted on 10 December 2010, welcome a broad consultation on online gambling in the internal market.
În contextul consultării ample pe care intenționează să o lanseze în curând, Comisia va culege date și informații privind prevenirea fraudei, inclusiv a aranjării meciurilor.
The Commission will seek to gather data and information on the prevention of fraud, including match-fixing, within the context of the broad consultation it intends to launch shortly.
În ceea ce privește relațiile de sponsorizare stabilite între agenții de pariuri reglementați și cluburile de fotbal, Comisia nu dispune de niciun element de probă care să sugereze că acești agenți de pariuri ar putea influența în vreun fel rezultatul unui meci care implică clubul sponsorizat.
As regards sponsorship relationships established between regulated bookmakers and football clubs, the Commission has no evidence that suggests that these bookmakers would be more likely to influence the outcome of a game that involves the sponsored club.
Existența actelor de corupție în acest context ar trebui să facă obiectul sancțiunilor sportive și civile sau penale relevante.
Occurrences of corruption in this context should be subject to the relevant sporting and civil or criminal sanctions.
Răspuns comun dat de dl Oettinger în numele Comisiei
Joint answer given by Mr Oettinger on behalf of the Commission
Întrebări scrise : E-9616/10 , P-9920/10 , E-9745/10
Written questions : E-9616/10 , P-9920/10 , E-9745/10
Directiva privind energia regenerabilă Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE, JO L 140, 5.6.2009. conține obiectivul unui procent de 10% de energie regenerabilă din totalul de energie din domeniul transporturilor până în 2020.
The Renewable Energy Directive Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 on the promotion of the use of energy from renewable sources and amending and subsequently repealing Directives 2001/77/EC and 2003/30/EC, OJ L 140, 5.6.2009. contains a target for 10 % renewable energy in transport by 2020.
În planurile lor naționale de acțiune în domeniul energiei regenerabile Disponibile la adresa: http://ec.europa.eu/energy/renewables/transparency_platform/action_plan_en.htm. , statele membre au precizat modul în care intenționează să atingă acest obiectiv.
In their National Renewable Energy Action Plans Available at: http://ec.europa.eu/energy/renewables/transparency_platform/action_plan_en.htm , Member States have indicated how they aim to reach that target.
Impactul schimbării indirecte a utilizării terenurilor este dificil de estimat și, în prezent, există diverse opinii în ce privește metodologiile care trebuie aplicate și ipotezele care trebuie înaintate pentru estimarea acestora.
The effects of indirect land use change are hard to estimate and there are currently wide ranging views in terms of methodologies to be applied and assumptions to be made in order to estimate them.
După cum se precizează în legislația relevantă, „până la 31 decembrie 2010, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind impactul schimbării indirecte a utilizării terenurilor asupra emisiilor de gaze cu efect de seră și în care să propună soluții în scopul reducerii acestui impact.
As specified in the relevant legislation, ‘the Commission shall, by 31 December 2010, submit a report to the Parliament and to the Council reviewing the impact of indirect land-use change on greenhouse gas emissions and addressing ways to minimise that impact.
Raportul este însoțit, după caz, în special de o propunere, bazată pe cele mai bune dovezi științifice disponibile, conținând o metodologie concretă care să țină cont de emisiile provenite din variația cantității de carbon provocată de schimbarea indirectă a utilizării terenurilor și care să asigure respectarea prezentei directive, în special a articolului 17 alineatul (2)”.
The report shall, if appropriate, be accompanied, by a proposal, based on the best available scientific evidence, containing a concrete methodology for emissions from carbon stock changes caused by indirect land-use changes, ensuring compliance with this directive, in particular Article 17(2)’.
Comisia examinează în prezent această chestiune și tocmai s-a încheiat o consultare publică realizată de serviciile Comisiei cu privire la lucrările de analiză în domeniu.
The Commission is currently working on the issue and has just finalised a public consultation exercise conducted by the Commission services on relevant analytical work.
Mai multe detalii, inclusiv răspunsurile primite, sunt disponibile la următoarea adresă web: http://ec.europa.eu/energy/renewables/consultations/2010_10_31_iluc_and_biofuels_en.htm.
Further details, including submitted responses, are available on the following weblink: http://ec.europa.eu/energy/renewables/consultations/2010_10_31_iluc_and_biofuels_en.htm
În raportul sus-menționat, Comisia își va defini intențiile cu privire la viitoarele opțiuni de politică necesare pentru a soluționa eventualele probleme în acest sens.
In its abovementioned report, the Commission will identify its intentions with respect to future policy options in order to cope with any possible relevant problems.
Un grup de experți al părților interesate în domeniul viitorilor carburanți pentru transport, instituit de Comisie în primăvara anului 2010, a evaluat mai pe larg carburanții alternativi pentru transport.
A stakeholder Expert Group on Future Transport Fuels, established by the Commission in spring 2010, has assessed alternative fuels for transport more widely.
Conform concluziilor acestor experți, carburanții produși în mod sustenabil, împreună cu electricitatea, sunt principalii candidați pentru a substitui petrolul ca sursă de energie pentru propulsie în transporturi.
They identified sustainably produced biofuels, together with electricity, as the main options for substituting oil as an energy source for propulsion in transport.
În prezent se redactează raportul grupului respectiv.
A report of this Group is being drafted.
Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-9623/2010
Question for written answer E-9623/2010
Subiect: Rapoartele de sinteză privind planurile naţionale de dezvoltare rurală
Subject: Summary reports on national rural development plans
(1) Pentru prima dată în 2011 şi la începutul fiecărei perioade de doi ani, Comisia prezintă un raport de sinteză privind principalele progrese, tendinţe şi provocări legate de punerea în aplicare a planurilor strategice naţionale (de dezvoltare rurală, n.n.) şi a orientărilor strategice ale Comunităţii.
Article 14(1) — For the first time in 2011 and at the start of each second year, the Commission shall present a report summarising the main developments, trends and challenges relating to the implementation of the national (regional development) strategy plans and the Community strategic guidelines.
Comisia este rugată să răspundă la următoarele întrebări: 1.
Can the Commission answer the following questions: 1.