natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Merită semnalat faptul ca Tratatul de la Lisabona a modificat procedurile interne ale UE în favoarea unei mai mari participări a Parlamentului European în calitate de colegislator.
It is worth noting that the Lisbon Treaty changed the internal procedures of the EU towards a stronger involvement of the European Parliament as co-legislator.
La o analiză mai atentă, reiese că Arctica va prezenta o importanță majoră din diverse motive.
Taking a closer look, the Arctic will be of major importance for a number of reasons.
La fel ca și în restul lumii, schimbările climatice sunt principalul factor generator de schimbare.
Climate change is the main driver of change in the Arctic as elsewhere.
Arctica este o regiune afectată înaintea celorlalte și într-o formă mai gravă de schimbările climatice și de poluare, care-și au originea în regiunile industrializate sau în dezvoltare ale lumii, existând, în general, un consens cu privire la acest fapt.
It is commonly agreed, that the Arctic is a region that is affected earlier and more heavily by climate change and pollution originating in the industrialised or developing parts of the world.
Acest subiect trebuie abordat la nivel mondial, deoarece cauzele fenomenului se situează în afara Arcticii și vor afecta, în schimb, întreaga planetă.
This question needs to be dealt with on a global level, since its causes lie outside the Arctic and in turn will also affect the whole globe.
UE se află deja în avangarda cercetării și a politicilor în materie de mediu și schimbări climatice pe plan internațional, și va continua să ocupe un loc de prim-plan.
The EU is already a frontrunner in research and in environmental and climate change policies in the international context and will continue to be so.
Numai că, făcând abstracție de contracararea schimbărilor climatice, UE trebuie să recunoască necesitatea adaptării la schimbările inevitabile și să evalueze totodată în mod rațional riscurile, amenințările, provocările și oportunitățile pe care le presupun respectivele schimbări.
Notwithstanding the fight against climate change, the EU must acknowledge the need to adapt to the unavoidable changes as well as have a rational assessment of the risks, threats, challenges and opportunities those changes entail.
În condițiile creșterii populației mondiale, este necesară o gestionare durabilă și responsabilă a resurselor disponibile și necesare.
A growing world population will demand the sustainable and responsible management of the resources available and needed.
Această teorie se aplică resurselor vii, precum cele piscicole, care vor contribui la hrănirea populației mondiale, dar și celor lipsite de viață, precum gazele naturale și petrolul sau minereurile.
This will be true with regard to living resources like fish that will contribute to feeding the world population, but also with respect to non living resources like gas and oil or minerals.
În această privință, este eronată percepția asupra Arcticii care transmite imaginea unei regiuni pure și intacte, care necesită doar măsuri de protecție.
In that respect the perception of the Arctic as a pristine and untouched place that solely needs to be preserved is not correct.
Spre deosebire de Antarctica, Arctica nu este locuită și a acumulat deja o tradiție de valorificare a resurselor sale.
The Arctic, unlike the Antarctic is inhabited and has a tradition of making use of its resources.
Tradiția utilizării durabile a resurselor în cauză are o lungă istorie mai ales în rândul popoarelor indigene din nord, care resping în mod explicit ideea de „a trăi într-un muzeu”, exprimându-și, mai degrabă, voința de dezvoltare.
In particular the indigenous people of the north have a long history of sustainable use of those resources and explicitly reject the idea of ‘living in a museum’ but rather express their will to develop.
Deoarece expansiunea unor noi economii conduce la creșterea nevoii de resurse, energie și minereuri, este firesc interesul manifestat de UE de a asigura siguranța aprovizionării cu resursele și energia necesare populației și activităților industriale din Europa.
Since the rise of new economies is resulting in an increasing need for resources, energy and minerals, the EU has a natural interest in ensuring security of supply of resources and energy needed for the population and industries in Europe.
Unii dintre partenerii din Arctica își aduc deja o contribuție de primă importanță în ceea ce privește aprovizionarea Europei cu energie, materii prime și, de asemenea, cu pește.
Some partners in the Arctic are already today major contributors when it comes to the supply of energy, raw materials and also fish for Europe.
Marea diversitate de resurse, potențialul de energie regenerabilă produsă de vânt sau valuri și inestimabila diversitate a biosferei arctice nu pot fi decât dezvoltate și protejate prin aplicarea unei abordări holistice și durabile în privința ecosistemului, prefigurată, de exemplu, în cadrul politicii maritime integrate a UE sau al planurilor de gestiune integrată aplicate de Norvegia în Marea Barenț.
The great variety of resources, the potential for renewable energy produced by wind or waves and the invaluable diversity of the Arctic biosphere can only be developed and protected in a holistic and sustainable ecosystem-based-approach as sketched in the EU’s Integrated Maritime Policy or in the integrated management plans for example by Norway in the Barents Sea.
Deoarece, potrivit estimărilor, aproximativ o cincime din resursele de hidrocarburi care mai sunt încă disponibile se găsesc în Arctica, aceste resurse ar trebui să prezinte o deosebită importanță pentru UE până în momentul realizării obiectivului unei economii cu emisii scăzute de dioxid de carbon.
Since it is estimated that about a fifth of the remaining hydrocarbon resources are to be found in the Arctic these resources might be of particular importance to the EU until the goal of a low carbon economy will be achieved.
Gazele naturale sau gazele naturale lichide prezintă cel mai scăzut nivel de emisii de CO2 dintre toate formele de energie tradiționale și ar putea constitui o parte importantă a configurației surselor de aprovizionare cu energie și îndeplini, astfel, rolul de punte spre o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon
In particular natural gas or LNG has the lowest CO2 emission of all traditional energy forms and could provide a major part in the energy mix and thus function as a bridge into a low carbon economy.
Pentru o viziune de ansamblu asupra resurselor arctice, a se consulta studiul comandat de PE: „Geopolitica resurselor naturale arctice“, Valur Ingimundarson. .
For an overview of Arctic resources assessment see Valur Ingimundarson ‘The geopolitics of Arctic Natural Resources’, study commissioned by the EP.
Numărându-se printre principalii consumatori de astfel de produse, Europa ar trebui să clarifice faptul că sprijină activitățile în cauză, care se desfășoare în conformitate cu cele mai înalte standarde de mediu, siguranță și administrație, încurajând, astfel, cooperarea într-un mod care să permită aplicarea cu ușurință a bunelor practici și în alte regiuni.
As a main consumer of those products, Europe should make clear that it supports only those activities that are conducted with the highest environmental, safety and administration standards available and hence foster cooperation in a way that best practices can easily be applied elsewhere.
Principiul unei gestionări bazate pe ecosistem ar putea garanta existența unui echilibru între aspectele și interesele incluse în administrarea unei anumite regiuni în care se suprapun activități precum pescuitul, navigația, exploatarea resurselor geologice și activități de alt tip, pe de o parte, și interesul față de conservarea și protecția ecosistemului, pe de altă parte.
The principle of an eco-system-based management could ensure that the aspects and interests included in the administration of a certain region where activities like, fishing, shipping, exploitation of geological resources and other activities overlap are balanced with the interest to preserve and protect the eco-system.
Un alt punct major de interes pentru UE și statele sale membre îl constituie dezvoltarea de noi căi comerciale mondiale.
Another major point of interest for the EU and its Member States is the development of new world trade routes.
Întreprinderile au început deja să exploreze noile posibilități.
Businesses have already begun to explore the new possibilities.
Vara trecută, compania germană de navigație Beluga a testat potențialul economic, trimițând două nave de tip container din Asia în Europa.
Last summer the German shipping company Beluga tested the economical possibilities by sending two container ships from Asia to Europe.
Dezvoltarea căilor maritime nordice ar accelera schimburile comerciale dintre Europa, Asia și America de Nord, permițând, astfel, realizarea de economii de energie, emisii și costuri, oferind totodată o mai mare siguranță, deoarece s-ar evita, în acest fel, mările afectate de fenomenul pirateriei și riscurile economice inerente utilizării căilor maritime tradiționale
Developing the northern sea routes would make trade between Europe, Asia and North America faster, thus saving energy, emissions and costs, but also safer, avoiding the pirate ridden seas and included economical risks when using traditional sea routes.
Pentru o analiză referitoare la acest subiect, a se consulta studiul comandat de PE: „Opening of new Arctic Shipping Routes” (Deschiderea de noi căi de navigație arctice), Moe/ Oystein. .
For an analysis see Moe/ Oystein ‘Opening of new Arctic Shipping Routes’, study commissioned by the EP.
O importanță determinantă pentru dezvoltarea acestor căi maritime va reveni predictibilității, atât în ceea ce privește siguranța și navigația maritimă, cât și din punct de vedere legal și politic.
Vital for the development of these sea routes will be the predictability both in terms of safety and marine shipping and in legal and political terms.
Deși condițiile din Arctica vor rămâne dificile, îmbunătățirea navigației și a tehnologiilor din acest domeniu ar urma să permită o mai bună utilizare a acestei căi.
Even though conditions will remain harsh in the Arctic, the improvement of navigation and shipping technologies would enable a better use of this route.
Aceste investiții realizate în cartografiere, observarea gheții marine, comunicații și structuri de căutare și salvare, precum și în alte domenii similare, vor determina în ce măsură poate fi utilizată această cale în deceniile următoare.
These investments in mapping, sea ice observation, communication and search and rescue structures and alike will determine to what extent this route can be used in the coming decades.
Interesul unor națiuni precum China, Coreea de Sud și Singapore evidențiază importanța crescândă atribuită acestor căi maritime.
The interest of nations like China, South Korea and Singapore highlight the increased importance that is attributed to these sea routes.
UE, statele sale membre și întreprinderile europene ar trebui să se implice în mod activ în cooperarea pentru dezvoltarea respectivelor căi maritime, nu doar pentru că acestea vor fi de mare importanță pentru întreprinderile europene, dar în special pentru că UE este singurul actor care dispune și de capacitatea de a oferi unele dintre instrumentele necesare pentru dezvoltarea acestei căi, capacitate exemplificată și de nivelul mai ridicat de acoperire și fiabilitate pe care l-ar putea asigura sistemul Galileo comparativ cu sistemele GPS existente.
The EU, its Member States and European businesses should be actively involved in cooperating in the development of those sea routes not only because they will be of major importance to European businesses, but in particular as the EU is in the unique position also to offer some of the tools needed to develop this route, as illustrated by the better coverage and reliability which the Galileo System could provide compared to the existing GPS Systems.
Reamintind interesele legitime susmenționate și locul ocupat de UE în ceea ce privește finanțarea cercetării, navigația și puterea de consum și ținând seama de importanța economică a UE, Europa are multe de oferit cu privire la protecția și dezvoltarea durabilă a regiunii arctice.
Recalling the above mentioned legitimate interests and position of the EU in terms of funding of research, shipping, and consumer power and taking into account the EU’s economical importance, Europe has a lot to offer with regard to the protection and the sustainable development of the Arctic region.
Poziția UE în regiunea arctică – Geopolitică și guvernanță
The Position of the EU in the Arctic Region - Geopolitics and Governance
Este important să înțelegem și să evaluăm actuala situație politică și juridică din Arctica înainte de a face orice sugestii cu privire la modalitățile optime în care pot fi abordate riscurile și provocările.
It is important to understand and asses the actual political and legal situation in the Arctic before making any suggestions on how risks and challenges can best be dealt with.
Regiunea arctică nu reprezintă un vid juridic sau politic, după cum presupun unii observatori.
The Arctic region is not a legal or political vacuum as assumed by some observers.
Mai mult decât atât, această mare este, în principiu, înconjurată de state care dispun de ZEE (zone economice exclusive) influente, în care se aplică regimul juridic respectiv.
Furthermore it is in principle a sea surrounded by states with far reaching EEZ’s on which their legal regime applies.
Sunt în vigoare numeroase acorduri bilaterale și câteva bilaterale, încheiate la nivel național și regional.
There is a large number of bilateral and some multilateral agreements on national and on regional level.
În plus, o serie de tratate, organizații și acorduri internaționale reglementează sectoare importante pentru Arctica.
In addition, a number of international treaties, organisations and agreements regulate sectors of relevance to the Arctic.
Având în vedere aceste fapte, este clar că ideea unui Tratat arctic, elaborat după modelul Tratatului pentru continentul Antarctica, care se întinde pe uscat, nu pe mare, este nelocuit și nu face obiectul niciunei revendicări, comparativ cu Arctica, regiune locuită și controlată de state, nu doar că nu este promovată de către popoarele și statele din Arctica, dar nu ar constitui nici modalitatea adecvată de a răspunde provocărilor din Arctica.
Having regard to those facts, it becomes clear that the idea of an Arctic Treaty, modelled along the Treaty for the continent of Antarctica, thus land not sea, uninhabited and unclaimed compared to inhabited and state controlled in the Arctic, is not only not promoted by the peoples and states in the Arctic, but also wouldn’t be an appropriate way to deal with the challenges in the Arctic.
A începe de la zero, a neglija cadrul juridic deja existent, atât în ceea ce privește protecția și conservarea, și a iniția un proces ONU care ar dura un deceniu și ar oferi perspectiva incertă a ajungerii la un acord internațional relativ privind Arctica ar echivala cu nesoluționarea chestiunilor de ordin practic și stringente din Arctica.
To start from scratch, neglecting the already existing legal framework, also for protection and preservation, and to engage in a decade long UN Process with the unclear prospect of getting a somewhat international agreement on the Arctic, would result in not dealing with the practical and pressing issues in the Arctic.
Toate statele au declarat că vor aplica dreptul public internațional în soluționarea litigiilor și, mai mult decât atât, au prezentat sau urmează să adreseze Comisiei ONU competente cereri de prelungire a zonei de platformă continentală.
All the states have submitted to follow Public International Law in the settlement of disputes and furthermore have or will submit their respective claims for the prolonging of the continental shelf zone to the relevant UN Commission.
Astfel, dintr-o simplă privire asupra hărții juridice a Arcticii, reiese în mod clar că aproape toată zona se situează sau se va situa pe teritoriul ZEE ale uneia dintre părți.
Thus looking at the legal map of the Arctic it becomes obvious, that almost all the area is or will be within the EEZ of one of the parties.
Doar unele porțiuni foarte restrânse fac obiectul unor revendicări care se suprapun și, după cum am precizat mai sus, toate părțile și-au exprimat voința de a-și soluționa litigiile în conformitate cu dreptul internațional.
Only very small areas are subject to overlapping claims and as stated above, all parties declared their will to settle disputes according to international law.
Delimitarea acordului dintre Rusia și Norvegia încheiat la 15 septembrie 2010 oferă, până în prezent, un bun exemplu în acest sens.
The delimitation agreement between Russia and Norway concluded 15 September 2010 is insofar very illustrative.
Această regiune întinsă poate fi eliminată de pe harta revendicărilor care se suprapun.
This large area can be deleted from the map of overlapping claims.
Harta situației juridice a Oceanului Arctic:
The Legal Situation in the Arctic Ocean Map:
Privind această hartă, putem rămâne cu impresia că cea mai mare parte a Arcticii „aparține“ statelor limitrofe.
Having a look at the map one will get the impression that most of the Arctic ‘belongs’ to the littoral states.
Cu toate acestea, în temeiul CNUDM, toate statele dispun de anumite drepturi, precum dreptul de „liberă traversare inofensivă” a acestor ape.
Nevertheless under UNCLOS all states have certain rights such as the right ‘to free and innocent passage’ in these waters.
În plus, se aplică și alte norme internaționale.
In addition, other international rules apply.
UE participă, în diverse forme, la mai multe foruri de cooperare internațională în regiune, în special în calitatea sa de membru al Consiliului Euroatlantic de la Marea Barenț și de observator ad-hoc la Consiliul Arctic.
The EU is involved in one way or the other in several fora of international cooperation in the region, in particular as a member to the Barents-Euro-Arctic-Council and as an ad hoc observer to the Arctic Council.
Împreună cu politica sa privind Dimensiunea nordică și finanțările semnificativă alocate cercetării arctice, UE este deja un actor recunoscut în Arctica.
Together with its Northern Dimension policy and the extensive funding of Arctic research the EU is already a recognized player in the Arctic.
Creșterea importanței strategice a Arcticii a fost impulsionată de diverse procese transnaționale și naționale, cum ar fi, de exemplu, dezbaterile asupra încălzirii globale și perspectiva unei dispariții a gheții din regiunea arctică pe durata verii peste 20-30 de ani, controlul asupra depozitelor de petrol și gaze naturale arctice și posibilitatea creării de oportunități comerciale datorită deschiderii de noi căi maritime și, nu în cele din urmă, acte politice simbolice, precum decizia Rusiei de a implanta un drapel pe fundul mării la Polul Nord în 2007.
The increased strategic importance of the Arctic has been driven by various transnational and national processes: such as debates on global warming and the prospects for an ice-free Arctic in the summer within 20-30 years, the control over Arctic oil and gas deposits and the potential for other commercial opportunities opened by new sea routes; not least by symbolic political acts, such as the Russian decision to put a flag on the seabed of the North Pole in 2007.
Cele opt state arctice, care sunt membrii permanenți ai Consiliului Arctic – organizațiile internaționale și interguvernamentale centrale ale regiunii – consideră CNUDM drept singurul regim multilateral global care se aplică în Arctica, după modelul Tratatului privind Antarctica din 1959.
The eight Arctic states, which are the permanent members of the Arctic Council – the central international and intergovernmental organizations of the region – view UNCLOS as the only comprehensive multilateral regime that applies to the Arctic and have opposed the idea of concluding an international treaty on the Arctic modelled on the Antarctica Treaty of 1959.
Statele arctice doresc un rol privilegiat în gestionarea regiunii, rol consecvent cu CNUDM, potrivit interpretării lor, pe baza localizării geografice, a drepturilor suverane și a intereselor economice și politice.
The Arctic states want to have a privileged role in managing the region, which they interpret as being consistent with UNCLOS, based on their geographic location, sovereign rights and economic and political interests.
Danemarca, Suedia și Finlanda sunt cele trei state membre ale UE din Consiliul Arctic, în timp ce Danemarca este singurul stat din Oceanul Arctic care este membru al UE.
Denmark, Sweden, and Finland are the three EU Member States in the AC, while Denmark is the only Arctic Ocean state, which is an EU member.
Danemarca acționează totuși în numele Groenlandei, care a părăsit UE în 1985.
It is acting though on behalf of Greenland, which left the EU in 1985.
Secesiunea Groenlandei de Danemarca în temeiul clauzei de independență din Actul de autoguvernare rămâne o întrebare deschisă, dacă bogatele resurse naturale ale Groenlandei se vor dezvolta în deceniile viitoare.
It is an open question whether Greenland will secede from Denmark on the basis of the independence clause contained in the Self Rule Act, if its rich natural resources will be developed within the next decades.
Configurația geopolitică va cunoaște schimbări semnificative dacă negocierile de aderare a Islandei la UE vor fi încununate de succes.
The geopolitical picture would change considerably if Iceland’s EU accession negotiations prove successful.
Aderarea Islandei ar consolida, de asemenea, prezența UE în regiune.
Icelandic membership would also strengthen the EU’s presence in the region.
În prezent, statele membre ale Consiliului Arctic revizuiesc și dezbat statutul și drepturile observatorilor, precum și modalitățile în care Consiliul ar trebui să-și continue activitatea.
Currently member states of the Arctic Council are reviewing and discussing the status and rights of observers as well as how the Council should continue to work.
Odată cu Grupul operativ „Căutare și salvare”, CA va stabili și adopta în premieră norme obligatorii, evoluând astfel de la un simplu proces decizional la stadiul de organism decizional, potrivit anumitor comentatori.
With the case of the task force on ‘Search and Rescue’ the AC for the first time will establish and adopt binding rules, thus taking a step from a pure decision shaping to a decision taking body as some have commented.
Dacă realitatea va confirma aceste opinii, UE ar trebui să evalueze situația și să se asigure că interesele sale și ale statelor membre, îndeosebi în domenii precum navigația și pescuitul, sunt reprezentate în mod corespunzător, iar drepturile care îi sunt conferite în temeiul acordurilor internaționale sunt luate în considerare.
If that would be the case, the EU would need to asses the situation and make sure that its interests and those of its Member States, in particular on issues such as shipping and fisheries are duly represented and its rights under international agreements are taken into account.