natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pe baza informațiilor furnizate de statele membre, Comisia a evaluat, în 2004 SEC (2004)102 final. și în 2008 SEC (2009)476 final. , stadiul punerii în aplicare a deciziei-cadru menționate.
Based on submissions by Member States, the Commission evaluated the implementation of the framework decision in 2004 SEC(2004)102 final. and 2008 SEC(2009)476 final. .
În ambele cazuri, aceasta a constatat că, în general, punerea în aplicare nu a avut loc la un nivel satisfăcător.
On both occasions it concluded that overall implementation was not satisfactory.
Cu toate acestea, majoritatea statelor membre au pus în aplicare articolul 4.
However, most Member States had implemented Article 4.
În prezent, Comisia evaluează situația serviciilor și a drepturilor de care pot beneficia victimele infracțiunilor în UE și intenționează să facă o serie de propuneri în primul trimestru din 2011, pentru a garanta respectarea nevoilor victimelor.
The Commission is currently reviewing the services and rights available to victims of crime in the EU and intends to make a range of proposals in the first quarter of 2011 to ensure that the needs of victims are met.
În contextul acestei evaluări, Comisia a fost informată cu privire la problemele legate de informațiile furnizate victimelor în general și, în special, într-o limbă pe care o înțeleg.
As part of its review, it has been made aware of concerns over the provision of information to victims generally and more specifically in a language they understand.
Comisia urmărește să stabilească cu exactitate natura și amploarea problemei, iar ulterior va lua în considerare soluțiile adecvate, cu sau fără caracter legislativ.
The Commission is seeking to establish the exact extent and nature of the problem and will subsequently consider any appropriate legislative and non-legislative solutions.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-0864/10
WRITTEN QUESTION E-0864/10
Obezitatea este una dintre cele mai serioase ameninţări la adresa sănătăţii din secolul 21.
Obesity is one of the most serious health hazards of the twenty-first century.
Din ce în ce mai mulţi europeni sunt supra-ponderali şi aproximativ unul din trei adulţi este declarat obez.
An increasing number of Europeans are overweight and around one in three adults is considered obese.
Obezitatea cauzează costuri medicale ridicate, aproximativ 6% din costurile îngrijirilor medicale sunt efectul direct sau indirect al obezităţii.
Obesity is expensive in medical terms, generating around 6 % of healthcare costs either directly or indirectly.
De exemplu, în Spania, costurile totale atribuite obezităţii sunt estimate la 6,23 miliarde de euro pe an.
In Spain, for example, the total cost of obesity is reckoned to be around EUR 6.23 billion annually.
Scăderea veniturilor populaţiei, precum şi ritmul de viaţă mai alert au făcut ca aceasta să fie mai înclinată spre consumul de alimente care conţin foarte multe grăsimi, calorii şi zaharuri.
Falling incomes, compounded by a more hectic pace of life, have increased the popularity of foods which are high in fat, calories and sugar.
Până acum, nu a fost luată, la nivel european, nicio acţiune de amploare pentru combaterea obezităţii.
No initiatives have yet been taken at European level to combat obesity.
Pentru a preveni obezitatea, este nevoie de o mai mare implicare atât din partea guvernelor naţionale, cât şi din partea Comisiei Europene.
The prevention of obesity requires greater commitment on the part of national governments and the Commission.
La conferinţa de la Copenhaga, miniştrii sănătăţii din statele Uniunii Europene au recunoscut pericolul pe care îl reprezintă obezitatea la adresa sănătăţii publice şi au admis că este neapărată nevoie de strategii coordonate de luptă împotriva acestui fenomen, prin promovarea unui stil de viaţă sănătos.
At the Copenhagen conference, the EU health ministers recognised the danger of obesity in terms of public health and acknowledged the essential need to promote healthy lifestyles as part of a concerted strategy designed to combat this phenomenon.
Intenţionează Comisia Europeană să creeze un cadru legislativ care să protejeze copiii de publicitatea agresivă menită să promoveze produse nesănătoase? 2.
Does the Commission plan to adopt a legislative framework with a view to protecting children from aggressive advertising seeking to promote unhealthy products? 2.
Are în vedere Comisia introducerea educaţiei alimentare în şcolile din Uniunea Europeană?
Is the Commission envisaging the introduction of nutritional education at school in the European Union?
În mai 2007, Comisia a adoptat o Strategie pentru Europa privind problemele de sănătate legate de alimentație, excesul de greutate și obezitate, care subliniază domenii de acțiune pentru ca atât state membre, cât și UE să încurajeze o alimentație sănătoasă și să inverseze scăderea înregistrată în ultimele decenii cu privire la nivelurile activității fizice http://ec.europa.eu/health/archive/ph_determinants/life_style/nutrition/documents/nutrition_wp_ro.pdf .
In May 2007, the Commission adopted a Strategy for Europe on Nutrition, Overweight and Obesity-related health issues, which underlines areas for action for both Member States and the EU to promote healthy diets, as well as to reverse the decline in physical activity levels in recent decades http://ec.europa.eu/health/archive/ph_determinants/life_style/nutrition/documents/nutrition_wp_en.pdf .
Comisia dorește să aducă la cunoștința distinsei membre faptul că, în urma acestei strategii, au loc mai multe acțiuni pentru a sprijini statele membre și părțile interesate în lupta lor contra obezității.
The Commission would like to inform the Honourable Member that as a follow-up to this strategy several actions are being carried out to support Member States and stakeholders in their fight against obesity.
În scopul de a asigura schimbul de idei politice și de cele mai bune practici între statele membre, Comisia a înființat în 2007 un grup la nivel înalt pentru alimentație și activitate fizică, alcătuit din reprezentanți ai tuturor statelor membre.
To ensure the exchange of policy ideas and best practices between Member States, the Commission established a High Level Group for Nutrition and Physical Activity in 2007, composed of representatives from all Member States.
De asemenea, în 2005, Comisia a constituit o Platformă de acțiune privind alimentația, activitatea fizică și sănătatea, care implică organizații la nivel european, care variază de la industria alimentară la organizații neguvernamentale (ONG) de protecție a consumatorilor, dispuse să își asume angajamentul prin luarea de măsuri concrete care să abordeze tendințele actuale referitoare la alimentație și activitatea fizică.
The Commission has also set up a Platform for Action on Diet, Physical Activity and Health, established in 2005 involving European-level organisations, ranging from the food industry to consumer protection non governmental organisations (NGOs), willing to commit taking concrete action to tackle current trends in diet and physical activity.
Până în prezent, acești membri ai platformei s-au angajat la peste 200 de acțiuni, inclusiv inițiative de autoreglementare pentru publicitatea responsabilă în ceea ce îi privește pe copii http://ec.europa.eu/health/nutrition_physical_activity/platform/platform_db_en.htm .
Up to date, these platform members have committed themselves to over 200 actions including self regulatory initiatives for responsible advertising to children http://ec.europa.eu/health/nutrition_physical_activity/platform/platform_db_en.htm .
Publicitatea pentru mâncare și băuturi nealcoolice adresată copiilor este abordată în Directiva serviciilor mass-media audiovizuale http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CONSLEG:1989L0552:20071219:RO:PDF .
Advertising of food and non-alcoholic beverages to children is addressed in the Audiovisual Media Services Directive http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CONSLEG:1989L0552:20071219:EN:PDF .
Aceasta solicită statelor membre și Comisiei să promoveze dezvoltarea autoreglementării prin intermediul furnizorilor de servicii mass-media audiovizuale, însă nu exclude reglementarea normativă din partea statelor membre.
It calls for Member States and the Commission to promote the development of self regulation by audiovisual media service providers, but it does not exclude statutory regulation by Member States.
Cu toate acestea, nu există un consens în cadrul statelor membre cu privire la abordarea în materie de reglementare.
Nevertheless, there is no consensus with regards to regulatory approach among the Member States.
În vederea promovării autoreglementării în acest domeniu, Comisia a organizat, în decembrie 2009, un atelier dedicat publicității pentru mâncare adresate copiilor http://ec.europa.eu/avpolicy/reg/avms/codes_2009/index_en.htm .
With a view to promote self-regulation in this area the Commission organised a Workshop devoted to advertising of foods to children in December 2009. http://ec.europa.eu/avpolicy/reg/avms/codes_2009/index_en.htm
Ca parte a raportului privind progresele înregistrate referitor la Strategia privind problemele de sănătate legate de alimentație, excesul de greutate și obezitate, care trebuie finalizat la sfârșitul anului 2010, vor fi examinate diversele măsuri luate de industrie.
As part of the progress report on the strategy on Nutrition, Overweight and Obesity-related health issues due end of 2010, the various measures taken by industry will be examined.
În plus, Comisia va prezenta un raport privind punerea în aplicare, în 2011, a Directivei serviciilor mass-media audiovizuale.
In addition, the Commission will report on the implementation of the Audiovisual Media Services Directive in 2011.
În ceea ce privește educația alimentară, Comisia dorește să aducă la cunoștința distinsei membre faptul că educația pentru sănătate și educația fizică sunt printre temele prioritare ale Programului de învățare de-a lungul vieții (2007-2013), mai precis ale subprogramului său Comenius pentru învățământ școlar; acesta permite realizarea proiectelor referitoare atât la alimentație, cât și la activitatea fizică, punându-se accentul pe sport și pe consolidarea cooperării dintre școli, organismele de formare a profesorilor, autoritățile locale și naționale și cluburile sportive http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-programme/doc84_en.htm .
As regards nutritional education, the Commission would like to inform the Honourable Member that health education and physical education are among the priority themes in the Lifelong Learning Programme (2007‑13), and more specifically in its Comenius sub-programme for school education, where there is scope to pursue both nutrition and physical activity projects with an emphasis on sport and strengthening cooperation between schools, teacher training bodies, local and national authorities and sports clubs http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-programme/doc84_en.htm .
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-0912/10
WRITTEN QUESTION E-0912/10
Subiect: Ce măsuri are în vedere noua Comisie Europeană pentru coordonarea combaterii sărăciei și atenuarea decalajelor sociale grave care fragmentează UE?
Subject: What measures will the new Commission take to coordinate the fight against poverty and narrow the serious social gaps that are fragmenting the EU?
Statisticile în materie de sărăcie la nivelul UE dezvăluie numeroase și grave decalaje, în special între vechile și noile state membre, dar și între diversele categorii de vârstă.
Statistics on poverty in the EU reveal many serious gaps, particularly between the old and the new Member States, but also between various age categories.
Unu din cinci copii europeni era, din 2008, amenințat de sărăcie, procentul fiind valabil și în cazul persoanelor vârstnice.
One in five European children was at risk of poverty in 2008, as was the same percentage of elderly people.
Ratele cele mai ridicate se înregistrează în România, unde o treime din copii sunt expuși riscului sărăciei, respectiv în Letonia, unde afectează jumătate din persoanele peste 65 de ani.
The highest percentage rates were found in Romania, where a third of children are at risk of poverty, and in Latvia, where poverty affects half of people over 65.
Și mai îngrijorători sunt indicatorii referitori la rata lipsurilor materiale, care măsoară excluderea socială în termenii cei mai severi.
Indicators relating to the material deprivation rate, which describes social exclusion in more absolute terms, provide even more cause for concern.
Jumătate din români și bulgari se confruntă cu absența nedorită a unuia din cele mai importante elemente materiale, spre deosebire de media europeană de 17%.
Half of Romanians and Bulgarians face the enforced lack of some of the most important material items, in contrast to the European average of 17%.
O treime dintre europeni nu-și permiteau, în 2008, o vacanță de o săptămână în afara domiciliului, dar această pondere ajungea la 76% în România.
One third of Europeans could not afford a one-week holiday away from home in 2008, but this percentage rose to 76% in Romania.
În vreme ce procentajul celor care nu-și puteau încălzi mulțumitor locuința era de 10% la nivelul Uniunii Europene, în Portugalia și Bulgaria această problemă afecta o treime din populație.
Whilst the percentage of people who could not afford to keep their home adequately warm stood at 10% at European Union level, this problem affects a third of the population in Portugal and Bulgaria.
Datele furnizate zilele trecute de Eurostat privesc situația din 2008, când criza nu se manifestase pregnant în plan social.
The data recently provided by Eurostat relate to the situation in 2008, when the social impact of the crisis had not yet become clear.
De atunci și-au pierdut locurile de muncă aproximativ cinci milioane de europeni.
Since then, around 5 million Europeans have lost their jobs.
Ce măsuri are în vedere noua Comisie Europeană pentru coordonarea combaterii sărăciei și ajutorarea celor mai afectați europeni de lipsurile materiale, precum și pentru atenuarea decalajelor sociale grave care fragmentează UE?
What steps will the new Commission take to coordinate the fight against poverty and help those Europeans who are most affected by material deprivation, and to narrow the serious social gaps that fragment the EU?
(4 mai 2010)
(4 May 2010)
Comisia împărtăşeşte preocuparea onorabilei membre în ceea ce priveşte persoanele care trăiesc în sărăcie în UE şi care se confruntă cu lipsuri materiale.
The Commission shares the Honourable Member’s concern at the number of persons living in poverty in the EU and who are experiencing material deprivation.
În consecinţă, a propus ca obiectiv principal în strategia Europa 2020 reducerea cu 25% a numărului europenilor care trăiesc sub limita naţională de sărăcie şi scoaterea din sărăcie a peste 20 de milioane de persoane.
It has therefore proposed a headline target in the Europe 2020 strategy to reduce the number of Europeans living below the national poverty line by 25 % and to lift over 20 million people out of poverty.
O iniţiativă emblematică în acest sens, „Platforma europeană de combatere a sărăciei” va sprijini eforturile de realizare a acestui obiectiv.
A dedicated flagship initiative, the ‘European Platform against Poverty’, will support efforts to meet that target.
Marea diversitate a UE a fost subliniată de criză, a cărei extindere, magnitudine şi impact variază în funcţie de statul membru, precum şi de capacitatea sistemelor de asigurări sociale de a acorda protecţia adecvată.
The EU’s great diversity has been highlighted by the crisis, the scope, magnitude and impact of which varies with the Member State, together with the capacity of the national welfare systems to provide adequate protection.
Datele UE arată că transferurile sociale, altele decât pensiile, reduc eficient riscul de sărăcie, însă procentul în care au acest efect variază substanţial între diferitele state membre, care ar trebui, aşadar, să stabilească obiective naţionale ridicate, însă realiste, care să ţină seama de prezenta situaţie.
EU data show that social transfers other than pensions effectively reduce the risk of poverty, but the degree to which they do so varies substantially across the Member States, which should therefore set high but realistic national targets that take the present situation into account.
Contracararea şomajului ar trebui să fie în tandem cu promovarea unor pieţe ale forţei de muncă inclusive, pentru a reduce riscul de excluziune pe termen lung.
Fighting unemployment should go hand in hand with promoting inclusive labour markets in order to reduce the risk of long-term exclusion.
Politicile trebuie să pregătească cetăţenii pentru a profita de oportunităţile de pe piaţa forţei de muncă, să promoveze locuri de muncă de calitate şi să evite dependenţa pe termen lung.
Policies are needed to help people to grasp job opportunities, promote quality jobs and avoid long-term dependency.
Pentru a spori incluziunea socială şi pentru a încuraja un nivel de trai decent, Comisia va promova strategii de incluziune activă în cadrul MDC sociale.
In order to increase social inclusion and encourage a decent standard of living, the Commission will promote active inclusion strategies within the Social OMC.
Acestea din urmă se bazează pe trei componente, şi anume pe necesitatea persoanei de a avea acces la resurse adecvate, pe legăturile mai bune cu piaţa forţei de muncă şi pe servicii sociale de calitate.
The latter are based on three components, namely the individual’s need for access to adequate resources, better links with the labour market, and quality social services.
Ca acţiune următoare, serviciile Comisiei lucrează la un raport privind modul în care principiile incluziunii active pot să contribuie cel mai bine la strategiile pentru a ieşi din criză.
As a next step the Commission services are working on a report on how the active inclusion principles can best contribute to crisis exit strategies.
Un loc de muncă nu este întotdeauna o perspectivă imediată pentru toată lumea, iar cei care nu pot găsi un loc de muncă au nevoie de sprijin pentru a duce o viaţă demnă.
Work is not always an immediate prospect for all, and those who are not in a position to find a job need support to live with dignity.
După cum se recunoaşte în comunicarea Europa 2020, prevenirea şi soluţionarea sărăciei şi a excluziunii au o importanţă crucială, iar o protecţie socială eficace şi bine proiectată, precum şi reţelele adecvate de siguranţă sunt indispensabile în acest sens.
As the Europe 2020 communication recognises, preventing and tackling poverty and exclusion are crucial, and effective, well-designed social protection and adequate safety nets are indispensible for this.
Accesul la o îngrijire a copilului de calitate şi accesibilă este important pentru soluţionarea sărăciei şi a excluziunii sociale care afectează copiii.
Access to affordable quality childcare is important for tackling poverty and social exclusion affecting children.
Comisia lucrează în diferite moduri la soluţionarea problemei şi încurajează acordarea şi menţinerea unui sprijin adecvat pentru populaţie, în conformitate cu principiile accesului universal, ale caracterului adecvat şi ale durabilităţii.
The Commission is working in various ways to address the problem and to encourage the provision and maintenance of adequate support for people, in line with the principles of universal access, adequacy and sustainability.
Acest an este Anul european de luptă împotriva sărăciei şi excluziunii sociale, care îşi propune sensibilizarea publicului şi reînnoirea angajamentului politic al UE şi al statelor membre în ceea ce priveşte combaterea sărăciei şi a excluziunii sociale.
This year is European Year for Combating Poverty and Social Exclusion, which aims to raise public awareness and to renew the political commitment of the EU and the Member States to combating poverty and social exclusion.
Comisia va sprijini lucrările din cadrul anului european şi continuarea acestuia în cadrul preşedinţiilor prezente şi viitoare.
The Commission will support work under the European Year and its follow-up under the current and future Presidencies.
Diferite programe UE, inclusiv Fondul social european (FSE), au potenţialul de a contribui la reducerea sărăciei.
Many EU programmes, including the European Social Fund (ESF), have the potential to contribute to reducing poverty.
FSE finanţează proiecte şi programe în şase domenii specifice, dintre care cinci este probabil să aibă un impact direct sau indirect asupra sărăciei şi asupra sărăciei în rândul copiilor: acestea sunt reformele în domeniul angajării şi al incluziunii sociale; îmbunătăţirea incluziunii sociale a persoanelor mai puţin favorizate; îmbunătăţirea capacităţii de adaptare a lucrătorilor şi a întreprinderilor; îmbunătăţirea accesului la angajare şi a durabilităţii; şi îmbunătăţirea capitalului uman.
The ESF funds projects and programmes in six specific fields, five of which are likely to have a direct or indirect impact on poverty and child poverty: these are reforms in the fields of employment and social inclusion; improving the social inclusion of less-favoured persons; increasing the adaptability of workers and enterprises; improving access to employment and sustainability; and improving human capital.
Dezvoltarea infrastructurii sociale şi de sănătate prin utilizarea Fondului European de Dezvoltare Regională (FEDR) ar putea ameliora semnificativ accesul la servicii al comunităţilor marginalizate.
The infrastructural development of social- and health infrastructure by using European Regional Development Fund (ERDF) could significantly improve the access to services by marginalised communities.
Există două iniţiative în curs, care au ca scop ameliorarea instrumentelor de finanţare şi politice în domeniul incluziunii sociale.
There are two new ongoing initiatives, aiming to improving the financial and policy instruments in social inclusion.
Prima este regulamentul care permite eligibilitatea cheltuielilor FEDR în ceea ce priveşte cheltuielile cu locuinţa - precum renovarea şi înlocuirea - în zonele urbane şi rurale în favoarea comunităţilor marginalizate (de exemplu cea rromă), acesta este, în prezent, în curs de adoptare de către Parlamentul European şi Consiliu Articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr.
The first is the regulation permitting the extension of eligibility of ERDF expenditure to housing interventions — like renovation and replacement — in urban and rural areas in favour of marginalisied communities (e.g. Roma) is currently in a process of adoption by the European Parliament and the Council Article 7(2) of Regulation (EC) No 1080/2006 of the European Parliament and of the Council of 5 July 2006 on the European Regional Development Fund and repealing Regulation (EC) No 1783/1999, OJ L 210, 31.7.2006.
1080/2006 al Parlamentului European şi al Consiliului din 5 iulie 2006 privind Fondul European de Dezvoltare Regională şi de abrogare a Regulamentului (CE) nr.
Regulation (EC) No 397/2009 of the European Parliament and of the Council of 6 May 2009 amending Regulation (EC) No 1080/2006 on the European Regional Development Fund as regards the eligibility of energy efficiency and renewable energy investments in housing, OJ L 126 of 21.5.2009.
1783/1999, JO L 210 31.7.2006.Regulamentul (CE) nr.
COM(2009)382 of 17.7.2009. .
Acesta va elimina un obstacol de reglementare, astfel încât nivelul UE să fie activ în toate domeniile cheie care susţin abordarea integrată a incluziunii rromilor (ocuparea forţei de muncă, educaţie, locuinţe, sănătate).
It will eliminate a regulatory obstacle for the EU level to be active in all the key areas underpinning the integrated approach to Roma inclusion (employment, education, housing, health).
A doua este proiectul pilot pentru incluziunea rromilor (5 milioane de euro, bugetul pe 2009), care este proiectat ca un schimb de bune practici în domeniul politic.
The second is the Pilot Project on Roma inclusion (EUR 5 million, budget 2009) which is conceived as a policy learning.