natgillin/translations-raw huggingface dataset:
26. subliniază faptul că măsurile de austeritate inevitabile, adoptate la toate nivelurile autorităților guvernamentale din Uniunea Europeană, exercită o presiune fără precedent asupra tuturor tipurilor de cheltuieli publice, inclusiv asupra investițiilor strategice în dezvoltarea economică; este de părere că, pentru a crește eficiența investițiilor, este necesară o coordonare mai bună a tuturor resurselor publice disponibile (la nivel european, național, regional, local, privat) și o alocare mai strategică a acestora;
Stresses that unavoidable austerity measures at all levels of government in the European Union put unprecedented stress on all types of public spending, including strategic investment in economic development; is of the opinion that in the interests of improved efficiency of investment, better coordination of all available public resources (European, national, regional, local, private) and more strategic allocation thereof is needed;
31. consideră că în special inițiativa „Jessica” își poate îndeplini cel mai eficient rolul atunci când este aplicată la nivelul orașelor; prin urmare, observă cu regret că unele state membre tind să centralizeze aplicarea acesteia;
Believes that the 'Jessica' initiative in particular can achieve its greatest effectiveness when implemented at the level of cities, and observes with regret, therefore, that some Member States tend to centralise its implementation;
Obiectivele și conținutul raportului
The goals and substance of the report
Obiectivul acestui raport este să asigure o continuare a raportului anterior „Dimensiunea urbană a politicii de coeziune în noua perioadă de programare”, reflectând în același timp cele mai recente evoluții ale Agendei urbane europene.
The purpose of this report is to follow up the previous 'Urban dimension of cohesion policy in the new programming period' report while reflecting the latest developments of the European Urban Agenda.
Începând cu 2009, s-au adus numeroase contribuții noi la evoluția acestei chestiuni și se așteaptă alte contribuții în săptămânile care urmează.
Since 2009, there have been several new inputs into the evolution of this issue and others are expected in the weeks to come.
Raportul ar trebui să acopere mai multe aspecte ale dimensiunii urbane a politicii de coeziune pe care Comisia pentru dezvoltare regională le consideră cruciale sau problematice pentru viitoarea politică de coeziune, care urmează să devină o politică eficientă, apreciată la adevărata sa valoare și în beneficiul orașelor UE.
The report covers several aspects of the Urban dimension of Cohesion Policy that the Committee on Regional Development identifies as crucial or challenging for the future Cohesion Policy which is to become a fully-valued and effective policy towards the EU cities.
Probleme de definiție
Definition issues
În Europa există aproximativ 5 000 de orașe cu populația cuprinsă între 5 000 și 50 000 de locuitori și aproape 1 000 de orașe cu populația de peste 50 000 de locuitori.
In Europe there are about 5.000 towns with populations between 5.000 and 50.000 inhabitants and almost 1.000 cities counting populations above 50.000.
Europa se poate caracteriza prin diversitate teritorială și dezvoltare policentrică, rețeaua urbană relativ densă conținând puține orașe foarte mari.
Europe can be characterized by territorial diversity and polycentric development, the relatively dense urban network contains few very large cities.
În Uniunea Europeană, numai 7 % din populație locuiesc în orașe de peste 5 milioane de locuitori, în comparație cu 25 % în Statele Unite ale Americii
In the European Union, only 7% of people live in cities of over 5 million as against 25% in the United States of America.
Comisia Comunităților Europene, Cartea verde privind coeziunea teritorială: transformarea diversității teritoriale într-un avantaj, Bruxelles, 2008. .
Commission of the European Communities, Green Paper on Territorial Cohesion: Turning territorial diversity into strength, Brussels, 2008.
Conform Raportului privind situația orașelor
According to the State of European Cities Report
„Raportul privind situația orașelor: valoarea adăugată la auditul urban european ”, 2007, disponibil la http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/studies/pdf/urban/stateofcities_2007.pdf. , cele mai mari rate de creștere a populației urbane s-au înregistrat în Spania, unde în unele zone urbane creșterea medie anuală a atins 2 % sau mai mult.
State of European Cities Report: Adding Value to the European Urban Audit, 2007 available at http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/studies/pdf/urban/stateofcities_2007.pdf the strongest urban population growth rates were recorded in Spain, where some urban areas saw average annual increases of 2 percent or more.
Orașe din Irlanda, Finlanda și Grecia au înregistrat, la rândul lor, printre cele mai mari rate de creștere a populației din UE.
Cities in Ireland, Finland, and Greece also experienced some of the highest population growth rates in the EU.
În schimb, multe zone urbane din Europa Centrală și de Est au înregistrat, în aceeași perioadă, un declin general al populației.
In contrast, many urban areas in Central and Eastern Europe witnessed an overall population decline in the same time frame.
Au existat numeroase încercări de a se ajunge la o înțelegere comună a noțiunii de „urban”, existând definiții formulate de ONU
Many attempts have been made to establish a common understanding of ‘urban’, there are definitions by the UN
http://unstats.un.org/unsd/demographic/sconcerns/densurb/Defintion_of%20Urban.pdf. , de Banca Mondială
http://unstats.un.org/unsd/demographic/sconcerns/densurb/Defintion_of%20Urban.pdf , the World Bank
http://siteresources.worldbank.org/DATASTATISTICS/Resources/table3_10.pdf. , de OCDE
http://siteresources.worldbank.org/DATASTATISTICS/Resources/table3_10.pdf , the OECD
http://stats.oecd.org/glossary/detail.asp?ID=6492. , dar și de fiecare țară în parte.
http://stats.oecd.org/glossary/detail.asp?ID=6492 , and then again by individual countries.
Cele mai multe, dacă nu toate, dintre aceste definiții se bazează pe informații statistice privind mărimea și densitatea populației.
Most if not all of these definitions are based on statistical information concerning population size and density.
Deși există, fără îndoială, mari diferențe în ceea ce privește distribuția geografică a populației unei țări sau a alteia, instituțiile europene s-au bazat până acum pe abordarea adoptată de Eurostat
Whilst large differences undoubtedly exist in the geographical distribution of the population of one country or another the European Institutions have until now relied on the approach adopted by Eurostat
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-RA-07-005/EN/KS-RA-07-005-EN.PDF. în Ghidul său de referință privind statistica urbană și regională europeană, care identifică patru niveluri de unitate teritorială pentru care au fost colectate observații.
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-RA-07-005/EN/KS-RA-07-005-EN.PDF in its European regional and Urban statistics Reference guide which identifies four levels of spatial unit for which observations are collected.
Acestea variază de la orașul central sau „de bază”, trecând prin zonele urbane mai mari (LUZ) și prin „nucleul” pentru nouă capitale, unde conceptul de „oraș administrativ” nu a oferit unități teritoriale comparative, pentru a ajunge, în final, la cartierele suburbane (SCD).
These vary from the central or "core" city, through the larger urban zones (LUZ), the "Kernel" for nine capital cities where the concept of the administrative city did not yield comparative spatial units and finally subcity districts (SCD).
Deși definiția formulată de Eurostat este pe deplin aplicabilă în scopuri statistice, pare extrem de dificil, ținând seama de diferențele existente și de diversele abordări, să se stabilească o definiție comună și clară a noțiunii de „urban” în cadrul politicii de coeziune și, prin urmare, problema definiției ar trebui lăsată la latitudinea statelor membre, în conformitate cu principiul subsidiarității.
Although Eurostat definition is fully applicable for statistical purposes, keeping in mind the existing differences and various approaches it seems to be very difficult to establish a common, clear definition of ‘urban’ in the framework of cohesion policy and hence the definition issue should be left to Member states in accordance with the principle of subsidiarity.
Evoluția istorică
Historical evolution
Din punct de vedere istoric, dimensiunea urbană a însoțit majoritatea operațiunilor structurale.
Historically the urban dimension was standing alongside the main volume of structural operations.
Din 1994 a existat programul de inițiativă comunitară URBAN, care a permis promovarea unor modele de dezvoltare locală integrată.
Since 1994, there was the URBAN Community initiative programme that allowed the promotion of integrated local development models.
Deși în perioada de programare anterioară s-au alocat mijloace financiare specifice diverselor inițiative urbane, în perioada 2007-2013 acest lucru nu mai este valabil.
Whereas during the previous programming period the various Urban initiatives were allocated specific funding, this is not the case during the 2007-2013 period.
După adoptarea noilor regulamente care reglementează fondurile structurale, politica de dezvoltare urbană a fost integrată în obiectivele de coeziune, competitivitate regională și ocupare a forței de muncă, subliniind astfel importanța pe care Uniunea Europeană o acordă acestui aspect al politicii de coeziune.
Following the adoption of the new regulations governing the structural funds, urban development policy has been integrated (mainstreamed) into the cohesion and regional competitiveness and employment objectives thus underlining the importance the Union attaches to this aspect of cohesion policy.
Astfel, prin elaborarea de CSNR-uri și de programe operaționale, statele membre au fost încurajate, dar nu obligate, să integreze dezvoltarea urbană durabilă ca prioritate strategică.
Whilst drawing up the NSRFs and OPs, Member States were encouraged but not obliged, to integrate sustainable urban development as a strategic priority.
Totuși, dată fiind importanța orașelor și a aglomerărilor urbane în sistemul economic european, lipsa unei acțiuni în acest sens ar putea nărui în mare măsură orice planuri ale acestora de a fi actori dinamici în eforturile depuse de Uniunea Europeană pentru a-și realiza obiectivele.
However, given the importance of cities and urban agglomerations in the European economic fabric, not to do so would largely defeat any plans they may have had to be a dynamic player in the Union's efforts to achieve its goals.
Regulamentele actuale revizuite permit autorităților de gestiune să recurgă la o gamă largă de parteneriate de tip public-privat în gestionarea fondurilor destinate dezvoltării urbane.
The current revised regulations permit managing authorities to have recourse to a wide range of public/private partnerships in the management of funds earmarked for urban development.
Astfel, din fondurile structurale se poate finanța o operațiune de inginerie financiară, cum ar fi fondurile de capital de risc, fondurile de garanție sau fondurile de împrumut.
Thus the structural funds may finance an operation of financial engineering such as venture capital funds, guarantee funds or loan funds.
Comisia Europeană și BEI au dezvoltat trei instrumente financiare, și anume JEREMIE
The European Commission and the EIB have developed three financial instruments namely, JEREMIE
Facilitează accesul la finanțare pentru inițierea unei afaceri, dezvoltarea de microîntreprinderi și IMM-uri. , JASPERS
Facilitates access to finance for business startups, the development of micro enterprises and SMEs , JASPERS
Sprijină pregătirea proiectelor de anvergură. și JESSICA
Supports the preparation of major projects and JESSICA
JESSICA (Sprijin European Comun pentru Investiții Durabile în Zonele Urbane) prezintă cel mai mare interes pentru dezvoltarea urbană.
JESSICA (The Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas) represents the greatest interest for urban development.
Această inițiativă urmărește realizarea unui efect de pârghie cu resursele financiare disponibile.
It is aimed at achieving a leverage effect with the financial resources available.
Fondurile recuperate trebuie reinvestite în dezvoltarea urbană sau realocate autorității de gestiune pentru alte proiecte urbane.
The recovered funds must be reinvested in urban development or reallocated to the managing authority for other urban projects.
De fapt, în prezent, JESSICA se află încă într-o etapă de început.
In fact Jessica is at present still in the early stages.
Contextul problemei
Background of the subject
Conform statisticilor Comisiei Europene
According to the European Commission statistics
http://ec.europa.eu/regional_policy/themes/statistics/2007_urban.pdf. , aproximativ 21,1 miliarde de euro au fost repartizate dezvoltării urbane între 2007 și 2013, reprezentând 6,1 % din totalul bugetului UE destinat politicii de coeziune.
http://ec.europa.eu/regional_policy/themes/statistics/2007_urban.pdf some €21.1 billion has been earmarked for urban development between 2007 and 2013, representing 6.1% of the total EU cohesion policy budget.
Din această sumă, 3,4 miliarde de euro sunt destinate reabilitării siturilor industriale și a terenurilor contaminate, 9,8 miliarde de euro pentru proiecte de regenerare urbană și rurală, 7 miliarde pentru transportul urban ecologic și 917 milioane pentru construirea de locuințe.
Of this, €3.4 billion is targeted at the rehabilitation of industrial sites and contaminated land areas, €9.8 billion for urban and rural regeneration projects, €7 billion for clean urban transport, and €917 million for housing.
Alte investiții în infrastructură, cercetare și inovare, transport, mediu, educație, sănătate și cultură au, de asemenea, un impact semnificativ asupra orașelor.
Other investment in infrastructure in research and innovation, transport, the environment, education, health and culture also have a significant impact in cities.
Grafic: Alocările pentru dezvoltare urbană în perioada 2007-2013
Chart: Allocations for Urban Development between 2007 and 2013
Sursă: DG REGIO SFC2007
Source: DG REGIO SFC2007
Scopul principal al Agendei urbane extinse ar trebui să fie sprijinirea dezvoltării și a modernizării calitative a infrastructurii și a serviciilor în orașele europene.
The main purpose of the enhanced Urban Agenda should be to serve the development and qualitative updating of the infrastructure and services in European cities.
Pe de o parte, viitoarele măsuri trebuie să fie strâns legate de prioritățile globale ale UE, pentru a justifica contribuția bugetului UE.
On one hand, the future measures must be closely connected with overall EU priorities to justify the contribution of EU budget.
Totuși, strategia UE 2020 vizează îndeosebi tendințele viitoare.
The EU2020 Strategy mainly concerns trends to the future though.
Depășirea actualelor discrepanțe între orașele europene este la fel de importantă și ar trebui să se reflecte în prioritățile viitoarei politici de coeziune.
Overcoming the current disparities among European cities is of equal importance and should be reflected in the priorities of future Cohesion Policy.
Ținând cont de experiența Strategiei de la Lisabona, evoluția Agendei urbane nu trebuie să fie un proces unidirecțional, ci să aibă o dimensiune ascendentă, multilaterală.
Having in mind the experience of the Lisbon Strategy, the evolution of the Urban Agenda must not be a one-way process, it must have its comprehensive bottom-up dimension.
Prin urmare, este esențial ca orașele să aibă un cuvânt de spus, iar acesta să fie ascultat cu atenție la nivelul UE.
Therefore it is crucial that the cities have their say that is heard carefully at EU level.
Nevoi locale și/vs. priorități europene
Local needs and/vs. EU priorities
Orașele Europei reprezintă centrele sale de activitate economică, inovare și ocupare a forței de muncă, însă, cu toate acestea, ele se confruntă cu o serie de provocări.
Europe's cities are its centres of economic activity, innovation and employment, yet they face a number of challenges.
Tendința spre suburbanizare, concentrarea sărăciei și a șomajului în suburbiile urbane, creșterea aglomerării – probleme complexe ca acestea necesită răspunsuri integrate în domeniul transporturilor, al locuințelor, precum și al planurilor de formare și de ocupare, care trebuie să fie adaptate la nevoile locale.
The trend to suburbanisation, the concentration of deprivation and unemployment in urban neighbourhoods, increasing congestion – complex problems such as these require integrated answers in transport, housing, and training and employment schemes, which must be tailored to local needs.
Politicile europene regionale și de coeziune se referă la aceste provocări.
European regional and cohesion policies address these challenges.
Pe de o parte, se înțelege clar faptul că o cofinanțare UE trebuie să fie compatibilă cu prioritățile globale ale UE care sunt incluse în strategia UE 2020.
On one hand, there is a clear understanding that the EU co-financing must go hand in hand with the overall EU priorities incorporated in the EU2020 strategy.
Conținutul acesteia se concentrează asupra abordării noilor provocări și a consecințelor temporare ale recesiunii economice.
Its content is focused on coping with new challenges and temporary impacts of the economic downturn.
Pe de altă parte, raportorul este de părere că politica de coeziune (inclusiv Agenda urbană) nu trebuie să își neglijeze obiectivul inițial, și anume eliminarea discrepanțelor actuale.
On the other hand, your Rapporteur is of the opinion that Cohesion Policy (including its Urban Agenda) must not give up its original purpose, that is, in overcoming current disparities.
De fapt, atunci când autorităților locale li se solicită să stabilească priorități, acestea tind să prefere investițiile în eliminarea discrepanțelor și a handicapurilor, iar abia apoi în abordarea tendințelor globale.
As a matter of fact, when local authorities are asked to prioritise, they tend to prefer investments into the disparities and handicaps, and then into coping with global trends.
Găsirea unui compromis între aceste două direcții prezintă o importanță crucială.
Finding a way to strike the right balance between these two directions is of a crucial importance.
Raportorul consideră că finanțarea UE nu ar trebui pur și simplu să înlocuiască investițiile insuficiente din trecut.
Your Rapporteur is of the opinion that EU funding should not purely substitute the past under-investments.
Pe de altă parte, nivelul UE nu ar trebui să fie nici prea prescriptiv; în caz contrar, oferta UE nu va răspunde cerinței locale.
On the other hand the EU level should not be too prescriptive either, otherwise the EU offer will not meet with the local demand.
O justificare ar fi investițiile în dezvoltarea urbană inteligentă, în scopul aducerii infrastructurii și a serviciilor orașelor la un nivel calitativ superior.
The justification might be to invest into smart urban development with the aim of lifting the cities' infrastructure and services to a higher qualitative level.
Subdelegarea responsabilităților (luarea deciziilor, selecția proiectelor, aspecte financiare)
Sub-delegation of responsibilities (decision-making, project selection, financial)
Principiul subsidiarității reprezintă un element-cheie atunci când vine vorba de intervenții europene în dezvoltarea urbană și regională.
The principle of subsidiarity is a key element when it comes to European interventions in regional and urban development.
Raportorul este de părere că prioritățile și măsurile comune ar trebui să sprijine inițiativele la nivel local, nu să le înlocuiască.
Your Rapporteur is of the view that the common priorities and measures should support the initiatives at local level and should not substitute them.
Întrebarea „Ce măsuri și la ce nivel?” este esențială în această privință.
The question of 'What measures at which level?' is key in this respect.
Acesta susține că fiecare nivel ar trebui să își valorifice la maximum punctele sale forte:
He advocates that each level should capitalise on its strengths:
· Nivelul european - asigurarea de resurse financiare, date (evaluare comparativă, tendințe globale), metodologie bazată pe cele mai bune practici comune, orientări pentru guvernanța pe mai multe niveluri, stabilirea de standarde minime pentru ca programele să respecte prioritățile UE;
· EU level - providing financial resources, data (benchmarking, global trends), methodology based on shared best practice, guidance for multi-level governance, setting minimum standards for programmes to comply with EU priorities;
· Nivelul național - coresponsabilitatea formală a orașelor în conceperea, negocierea și implementarea programelor, crearea instrumentelor și a resurselor pentru prioritățile naționale specifice de dezvoltare urbană, complementare celor europene;
· National level - formal co-responsibility for cities in designing, negotiating and implementing the programmes, creating tools and resources for specific national priorities of urban development complementary to EU ones;
· Nivelul regional - coresponsabilizarea orașelor pentru programele operaționale regionale (a se vedea mai sus), coordonarea planurilor de dezvoltare strategice locale și regionale, crearea structurilor pentru o astfel de coordonare, crearea instrumentelor și a resurselor pentru prioritățile regionale specifice de dezvoltare urbană, complementare celor naționale și europene;
· Regional level - making cities co-responsible for the regional operational programmes (see above), coordinating the regional and local strategic development plans, creating structures for such a coordination, creating tools and resources for specific regional priorities of urban development complementary to EU and national ones;
· Nivelul local - analiza, planificarea strategică și luarea deciziilor, selecția proiectelor (nu neapărat „administrarea” fondurilor), planificarea financiară integrată (resurse UE, naționale, regionale, locale și private).
· Local level - analysis, strategic planning and decision making, project selection (not necessarily 'administering' the funds), integrated financial planning (EU, national, regional, local and private resources).
Guvernanța pe mai multe niveluri și principiul parteneriatului
Multilevel governance and partnership principle
Pentru viitoarea evoluție a Agendei urbane, este foarte important să se reflecteze asupra experienței recentei „integrări a dimensiunii urbane”.
For the future evolution of the Urban Agenda it is very important to reflect on the experience of recent 'urban mainstreaming'.
Înainte de a întreprinde alte acțiuni, trebuie să se realizeze o evaluare corectă a procesului de integrare, care să conțină o listă a punctelor forte și a punctelor slabe.
A proper evaluation of the mainstreaming process including the list of strengths and weaknesses must be carried out before further steps are taken.
Acest lucru ar trebui să conducă la o listă de recomandări sau standarde pentru a asigura o implicare locală mai formalizată în ceea ce privește viitoarea concepere și implementare a politicilor.
This should lead to a list of recommendations or standards for more formalised local involvement in the future policy design and implementation.
Planificarea strategică integrată
Integrated strategic planning
Planificarea strategică integrată este general acceptată ca fiind un instrument important care asigură eficiența și abordarea globală a dezvoltării locale.
Integrated strategic planning is commonly accepted as an important tool ensuring the efficiency and holistic approach to local development.
Pe de altă parte, definirea și înțelegerea variază de la un stat membru la altul.
On the other hand the definition and understanding varies member state by member state.
Stabilirea unor orientări comune ar putea fi de ajutor.
Setting a common guidance might be of a help.