natgillin/translations-raw huggingface dataset:
În ceea ce privește argumentul că introducerea unilaterală a unui TTF la nivelul UE ar putea presupune riscuri concurențiale, exemplele recente oferite de taxa de timbru din Regatul Unit sau de TTF-ul din Hong Kong arată că un TTF bine conceput poate aborda în mod eficient riscul respectiv și evita denaturarea tranzacțiilor.
Regarding the argument on competitiveness risks possibly caused by unilateral introduction of an EU FTT, the recent examples of UK stamp duty or of the Hong Kong FTT show that a well designed FTT can efficiently deal with that risk and avoid transaction flaws.
În plus, investitorii nu vor dori să opteze pentru jurisdicții mai puțin cunoscute sau opace dacă costurile de tranzacționare sunt reduse.
Moreover investors are not going to be keen to opt for less known or opaque jurisdictions if the transaction costs are low.
Actorii principali tentați să „migreze” vor fi cei care se ocupă cu tranzacții pe termen foarte scurt (care vor suporta povara principală), dar chiar dacă o parte din tranzacțiile pe termen scurt vor părăsi UE, acest lucru ar putea constitui o valoare adăugată pentru economia europeană.
The main actors tempted to "migrate" will be the extremely short term traders (which will assume the main burden), but even if parts of short term transactions fly outside EU, this could be of an added value for the European economy.
Trăsăturile principale ale unui TTF la nivelul UE ar trebui să fie:
The main features for an EU FTT should be:
§ rate scăzute, între 0,01% și 0,05%, astfel încât să nu apară un risc important de denaturare a tranzacțiilor;
§ Low rate, between 0.01% and 0.05% so that there is no important risk for transaction flaws;
§ o bază fiscală largă care să includă toate tipurile de tranzacții pentru a permite condiții de concurență echitabile și a evita denaturările în favoarea zonelor mai puțin reglementate ale sectorului financiar;
§ Broad tax base including every type of transaction, in order to enable a level playing field and avoid flaws towards less regulated parts of the financial sector;
§ scutiri și praguri bine definite, ținând seama de nevoile investitorilor mici și cu amănuntul.
§ Clearly defined exemptions and thresholds, taking into account the needs of the retail and small investors.
Pe lângă TTF, dezbaterea actuală privind impozitarea sectorului financiar include alte două instrumente: taxele bancare și taxele pe activitățile financiare (TAF).
Additionally to FTT the current debate on the taxation of financial sector includes two other instruments: bank levies and Financial Activities Taxes (FATs).
Amândouă par să fie sprijinite de FMI și Comisie.
Both of them seem to have the support from IMF and the Commission.
Totuși, în afara faptului că potențialul în materie de venituri al ambelor taxe este mai scăzut decât cel al TTF, caracteristica principală în ambele cazuri o reprezintă absența „valorii reglementare”.
However apart from the fact that the revenue potential of both is lower than the one from FTT, the main characteristic in both cases is the absence of the "regulatory value".
Nici taxele bancare, nici TAF-urile nu pot contribui în mod direct la reducerea speculațiilor și la consolidarea stabilității și eficienței pieței.
Neither bank levies nor FATs can directly contribute to curbing speculation and reinforcing market stability and efficiency.
Taxele bancare se bazează pe pozițiile din bilanț, lăsând deoparte tranzacțiile din cadrul sistemelor bancare opace, care prezintă principalele riscuri legate de efectul de levier.
Bank levies are based on balance sheet positions leaving outside the transactions in shadow banking systems, which are the ones presenting the main leverage risks.
TAF-urile constituie taxe pe profiturile obținute din tranzacții financiare, dar care nu țin seama de „calitatea” tranzacției însăși.
FATs constitute taxation on the profits deriving from financial transactions but irrespective of the "quality" transaction itself.
Prin urmare, acestea nu pot în niciun caz să constituie o alternativă la TTF.
Therefore they can in no way constitute an alternative to a FTT.
Cu toate acestea, ambele tipuri de taxe pot să-și asume un rol suplimentar:
Each one however can assume a supplementary role:
taxele bancare pot să devină un instrument de finanțare a fondurilor naționale de soluționare a crizelor, asigurând că, în cazul unei viitoare crize, costurile vor fi suportate de sectorul însuși;
Bank levies as a tool to finance national crisis resolution funds in the banking sector, ensuring that in the case of a next crisis its costs will be bared by the sector itself.
TAF-urile pot să devină un instrument suplimentar în cazul în care, după introducerea TTF, profiturile sectorului financiar continuă să fie excesiv de ridicate, iar principiul echității fiscale ar presupune taxe suplimentare.
FATs as an additional tool in the case that after introducing FTT the rents of financial sector continue to be excessively high and taxation equity principle would imply additional tax.
Ideea unui instrument financiar european comun care să permită o gestionare comună a datoriilor prin punerea în comun a unor părți ale datoriei publice naționale a fost dezbătută de mult timp.
The idea for a common European financial instrument that will enable a common debt management through the mutual pooling of parts of national sovereign debt has been debated for a long time.
Totuși, în contextul recentei crize financiare și fiscale, nevoia de consolidare a guvernanței economice și de introducere a unor instrumente și mecanisme permanente a devenit mai evidentă ca oricând.
However in the light of the recent financial and fiscal crisis, the need for reinforcing economic governance and putting in place permanent tools and mechanisms became more clear than ever.
În acest sens, astăzi este momentul cel mai potrivit să se efectueze o evaluare amănunțită a impactului care să analizeze pe deplin diferitele potențiale cu privire la euro-obligațiuni.
In that sense it is today more appropriate than ever to go through with an in depth impact assessment fully analyzing the different potentials vis a vis Eurobonds.
În același timp, ideea de euro-obligațiuni a fost legată și de finanțarea proiectelor și infrastructurilor majore la nivelul UE.
At the same time the idea of Eurobonds has been also linked to financing key projects and infrastructures at EU level.
Acesta este un potențial suplimentar pe care putem să îl salutăm și să solicităm să fie inclus în studiul de fezabilitate menționat mai sus.
This is an additional potential that we can welcome and ask to be included in the abovementioned feasibility study.
Dat fiind faptul că euro-obligațiunile își asumă în prezent roluri diverse, ar putea fi conferită o valoare adăugată și prin evaluarea amănunțită a posibilității de instituire a unei instituții europene permanente care să răspundă de emisiunea și gestionarea euro-obligațiunilor.
Given that Eurobonds are now assuming a diverse role it would also be of added value to fully assess the possibility to establish a permanent EU institution under the responsibility of which Eurobonds issuing and managing will fall.
Impozitarea sectorului energetic
Taxation of the energy sector
Sectoare, cum ar fi cel al muncii, își asumă în prezent sarcina fiscală principală și, dimpotrivă, sectoare cu externalități negative importante nu își asumă partea lor echitabilă.
Sectors like labour are currently assuming the main tax burden and sectors with important and negative externalities in the contrary are not assuming their fair share.
Pe lângă sectorul financiar, mai intră în această categorie și sectorul activităților care poluează mediul.
Apart form the financial sector, the sector of environmental polluting activities falls in that category.
Trebuie ca principiul „poluatorul plătește” să intre în vigoare pentru a permite deplasarea sarcinii fiscale dinspre sectorul muncii către sectorul activităților poluante.
We need to put in force the principle "the polluter pays" in order to enable the shift of tax burden from labour to polluting activities.
În prezent, EU ETS acoperă doar părți specifice ale economiei europene, în special sectoarele industriale.
Currently the EU ETS covers only specific parts of the European economy and mainly industrial sectors.
În același timp, Directiva privind impozitarea energiei nu diferențiază între serviciile cu conținut scăzut de CO2 și cele cu conținut ridicat și nici nu utilizează criteriile conținutului energetic și eficienței energetice.
At the same time the Directive on Energy Taxation makes no differentiation between low and high CO2 content services neither does it use the criteria of energy content or energy efficiency.
Această abordare neutră constituie un dezavantaj pentru combustibilii eficienți din punct de vedere energetic, precum și pentru activitățile și produsele care nu implică emisii de carbon, și nu este coerentă cu obiectivele principale ale UE privind schimbările climatice.
This neutral approach constitutes a disadvantage regarding energy efficient fuels, carbon free activities and products and is completely inconsistent with the main EU climate change goals.
Câteva state membre au abordat deja această inconsecvență la nivel național introducând o taxă pe carbon.
Some Member States have already dealt with this inconsistency at national level by introducing a carbon tax.
Deși ar trebui să salutăm astfel de inițiative, necesitatea unei abordări coordonate la nivelul UE este stringentă pentru funcționarea pieței interne.
Although we should welcome such initiatives, the need for a coordinated EU approach is substantial for the functioning of the internal market.
Trebuie să revizuim actuala directivă privind impozitarea energiei pentru a include criteriul emisiilor de CO2 și cel al conținutului energetic.
We need to revise the current Energy Taxation Directive in order to include the criteria of CO2 emissions and energy content.
În plus, pentru a proteja competitivitatea pieței interne a UE, ar trebui avute în vedere pe deplin diferite opțiuni cu privire la produsele din afara UE introduse pe piața internă care nu respectă criteriile respective.
Moreover in order to safeguard the competitiveness of the EU internal market, different options should be fully envisaged regarding non EU products entering internal market that do not comply with those criteria.
Negocierea unei ajustări a taxelor vamale în cadrul OMC poate fi o opțiune.
Negotiating a Border Taxation Adjustment in the framework of WTO can be an option.
Totuși, modalitatea cea mai cuprinzătoare ar fi instituirea unei taxe europene pe „carbonul adăugat” aplicate fiecărui produs de pe piața europeană.
However the most comprehensive way out would be to put in place a common EU Carbon Added Tax levied on every product in the European market.
Trebuie însă să se țină seama pe deplin ca niciuna dintre opțiuni să nu fie în defavoarea consumatorilor vulnerabili și nici să nu conducă la noi forme de sărăcie energetică.
However what should be fully taken into account is that neither option should be to the detriment of vulnerable consumers neither lead to new forms of energy poverty.
Exemplul recent al Curții constituționale franceze, care a respins propunerea de taxă pe carbon pe motiv că aceasta plasa o povară exagerată asupra gospodăriilor, reprezintă un semnal clar că orice propunere ar trebui să fie echilibrată și să garanteze o perioadă echitabilă de tranziție.
The recent example of the French constitutional court rejecting the proposal for a carbon tax on the basis it was placing overwhelming burden on households, is a clear sign that any proposal should be well balanced and safeguard a fair transition period.
Impozitarea pentru dezvoltare
Taxation for Development
Politicile de ajutor pentru dezvoltare, cum ar fi Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului, pot utiliza instrumentele inovatoare menționate mai sus ca surse de colectare de venituri.
Development aid policies such as Millennium Development Goals can use the abovementioned innovative tools as revenue raising sources.
În același timp, există posibilitatea unor instrumente de finanțare inovatoare specializate legate doar de politicile de dezvoltare, precum recenta propunere a Comisiei referitoare la un mecanism global de finanțare privind schimbările climatice în favoarea celor mai vulnerabile și sărace țări în curs de dezvoltare și taxele pe biletele de avion.
At the same time there are possibilities for specialised innovative financing tools linked only to development policies such as the recent Commission's proposal for a Global Climate Change Financing Mechanism in favour of the most vulnerable and poorest developing countries and the air tickets levies.
În ambele cazuri, este important să se garanteze o implicare națională puternică și o aliniere completă cu prioritățile fiecărei țări.
In either case what is important is to safeguard strong country ownership and full alignment to each country’s priorities.
referitor la metodele inovatoare de finanțare la nivel european și mondial
on innovative financing at a global and European level
6. salută faptul că Declarația finală a Summitului ONU cu privire la Obiectivele de dezvoltare ale mileniului, adoptată la 22 septembrie 2010, menționează pentru prima dată în mod expres rolul finanțării inovatoare în realizarea ODM;
Welcomes the fact that the Final Declaration of the UN Summit on the Millennium Development Goals, adopted on 22 September 2010, refers, for the first time, specifically to the role of innovative financing in order to fulfil the MDGs;
9. reamintește sprijinul ferm acordat de mai mulți șefi de stat sau de guvern din UE cu ocazia Summitului ONU cu privire la Obiectivele de dezvoltare ale mileniului din septembrie 2010 inițiativei de a se aplica o taxă pe tranzacțiile financiare și așteaptă din partea acestora acțiuni decisive prin care să dea curs acestui angajament;
Recalls the firm support given by a number of European Heads of State or Government for the implementation of a tax on financial transactions at the UN Summit on the Millennium Development Goals in September 2010 and expects decisive action from them in support of this commitment;
15. reamintește responsabilitatea comună a G20 în ceea ce privește atenuarea impactului produs de criză în țările în curs de dezvoltare, acestea fiind puternic afectate de efectele indirecte ale crizei; reamintește, de asemenea, că, deși criza financiară din 2008 a fost declanșată de lipsa de reglementare și de excesele din sectorul financiar, serviciile financiare sunt scutite de TVA; salută, prin urmare, propunerea Comisiei de a examina în cadrul programului său de lucru pentru 2011 posibilitatea introducerii unei taxe pe activitățile financiare (TAF) pentru a răspunde provocărilor de la nivel mondial și european;
Recalls the collective responsibility of the G20 to mitigate the impact of the crisis on developing countries, which have been hard hit by indirect effects of the crisis; recalls, furthermore, that, although the 2008 financial crisis was triggered by a lack of regulation and excesses in the financial sector, financial services are exempted from VAT; welcomes, accordingly, the proposal of the Commission to consider in its 2011 work programme a financial activities tax (FAT) to respond to global and European challenges;
9. salută eforturile Comisiei și ale statelor membre de a căuta modalități inovatoare de a obține investiții în infrastructura europeană și de a stimula inovarea; ia notă de comentariile BEI din 23 septembrie 2010 cuprinse în „Raportul privind măsurile luate ca răspuns la Rezoluția Parlamentului European” referitoare la propunerea Comisiei Europene de a mări la 10% sau la 20%, prin intermediul instrumentelor financiare, volumul bugetului UE destinat generării de fonduri prin efectul de levier; recunoaște necesitatea ca, în măsura posibilităților, investițiile din sectorul public să completeze și să consolideze finanțarea din sectorul privat; totuși, este conștient că folosirea de fonduri de investiții speciale pentru finanțarea proiectelor poate duce la creșterea pasivelor din afara bilanțului, precum și mărirea costurilor de capital pentru instituțiile europene, Uniunea Europeană sau statele membre; consideră că astfel de măsuri ar trebui însoțite de comunicarea pe deplin transparentă a informațiilor privind orientările adecvate referitoare la investiții, gestionarea riscurilor, limitele de expunere, controlul și supravegherea, toate aceste proceduri trebuind să fie stabilite în conformitate cu principiile responsabilității democratice;
Welcomes efforts by the Commission and the Member States to investigate innovative ways of achieving investment in European infrastructure and fostering innovation; notes the comments of the EIB on 23 September 2010 in its ‘Report on the Action undertaken in response to the Resolution of the European Parliament’ regarding the European Commission’s proposal to increase to 10 % or 20 % the volume of the EU budget dedicated, through financial instruments, to leveraging funds; recognises the need for public sector investment to complement and enhance private sector funding where possible, but is however aware that the use of special-purpose vehicles for financing projects can result in increased off-balance sheet liabilities as well as increased cost of capital for European institutions, the European Union or Member States; believes such measures should be accompanied by fully transparent disclosure with appropriate investment guidelines, risk management, exposure limits, scrutiny and surveillance procedures, all to be established in a democratically accountable manner;
12 consideră că orice inițiativă a UE în domeniul impozitării activităților financiare ar trebui să fie însoțită de o evaluare corespunzătoare a implicațiilor sale asupra economiei reale în ceea ce privește repartizarea costurilor și accesul la finanțare; ia act de preocupările privind faptul că măsurile unilaterale pentru combaterea schimbărilor climatice ar putea afecta competitivitatea industriilor europene; consideră, de asemenea, că utilizarea rațională a resurselor și inovarea în tehnologiile ecologice sunt factori importanți ai competitivității;
12 Is of the opinion that any EU initiative in the field of financial activity taxation should be properly assessed on its implications for the real economy in terms of passing through of costs and access to finance; takes note of concerns that unilateral measures to combat climate change may affect the competitiveness of European industries; considers also that an economic use of resources and innovation in green technologies are of major importance in terms of competitiveness;
Antonio Cancian, Françoise Grossetête, Andrzej Grzyb, Jolanta Emilia Hibner, Yannick Jadot, Oriol Junqueras Vies, Ivailo Kalfin, Bernd Lange, Werner Langen, Marian-Jean Marinescu, Vladimír Remek, Silvia-Adriana Țicău
Antonio Cancian, Françoise Grossetête, Andrzej Grzyb, Jolanta Emilia Hibner, Yannick Jadot, Oriol Junqueras Vies, Ivailo Kalfin, Bernd Lange, Werner Langen, Marian-Jean Marinescu, Vladimír Remek, Silvia-Adriana Ţicău
Burkhard Balz, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Pascal Canfin, Nikolaos Chountis, George Sabin Cutaș, Leonardo Domenici, Derk Jan Eppink, Markus Ferber, Vicky Ford, Ildikó Gáll-Pelcz, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Sylvie Goulard, Liem Hoang Ngoc, Othmar Karas, Wolf Klinz, Jürgen Klute, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Philippe Lamberts, Astrid Lulling, Arlene McCarthy, Íñigo Méndez de Vigo, Sławomir Witold Nitras, Ivari Padar, Anni Podimata, Antolín Sánchez Presedo, Olle Schmidt, Edward Scicluna, Peter Simon, Peter Skinner, Theodor Dumitru Stolojan, Ivo Strejček, Kay Swinburne, Ramon Tremosa i Balcells, Corien Wortmann-Kool
Burkhard Balz, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Pascal Canfin, Nikolaos Chountis, George Sabin Cutaş, Leonardo Domenici, Derk Jan Eppink, Markus Ferber, Vicky Ford, Ildikó Gáll-Pelcz, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Sylvie Goulard, Liem Hoang Ngoc, Othmar Karas, Wolf Klinz, Jürgen Klute, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Philippe Lamberts, Astrid Lulling, Arlene McCarthy, Íñigo Méndez de Vigo, Sławomir Witold Nitras, Ivari Padar, Anni Podimata, Antolín Sánchez Presedo, Olle Schmidt, Edward Scicluna, Peter Simon, Peter Skinner, Theodor Dumitru Stolojan, Ivo Strejček, Kay Swinburne, Ramon Tremosa i Balcells, Corien Wortmann-Kool
referitor la abordarea UE privind Iranul
on the EU's approach towards Iran
PE 440.988v01-00
PE 440.988v02-00
referitoare la abordarea UE privind Iranul
on The EU's approach towards Iran
– având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Iran, inclusiv Rezoluția sa din 8 septembrie 2010 referitoare la situația drepturilor omului în Iran, în special cazul lui Sakineh Mohammadi Ashtiani și cel al Zahrei Bahrami
– having regard to its previous resolutions on Iran, including its resolution of 8 September 2010 on the human rights situation in Iran, in particular the cases of Sakineh Mohammadi Ashtiani and Zahra Bahrami
Texte adoptate, P7_TA(2010)0310 . , cea din 10 februarie 2010 referitoare la situația din Iran
Texts adopted, P7_TA(2010)0310 . , of 10 February 2010 on the situation in Iran
Texte adoptate, P7_TA(2010)0016 . și cea din 22 octombrie 2009 referitoare la Iran
Texts adopted, P7_TA(2010)0016 . , and of 22 October 2009 on Iran
Texte adoptate, P7_TA(2009)0060 . ,
Texts adopted, P7_TA(2009)0060 . ,
– având în vedere Rezoluția sa din 7 octombrie 2010 referitoare la Ziua mondială împotriva pedepsei cu moartea
– having regard to its resolution of 7 October 2010 on the World Day against the Death Penalty
Texte adoptate, P7_TA-PROV(2010)0351 . ,
Texts adopted, P7_TA-PROV(2010)0351 . ,
– având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale (PIDESC), Convenția internațională privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială și Convenția cu privire la drepturile copilului, și faptul că Iranul este parte la fiecare dintre acestea,
– having regard to the International Covenant on Civil and Political Rights (ICCPR), the International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights (ICESCR), the Covenant on the Elimination of All Forms of Racial Discrimination and the Covenant on the Rights of the Child, to all of which Iran is a party,
– având în vedere Declarația comună a Uniunii Europene (UE) și a Statelor Unite ale Americii (SUA) din 8 februarie 2010 prin care se solicită guvernului iranian să-și îndeplinească obligațiile în materie de drepturile omului,
– having regard to the joint statement by the European Union (EU) and the United States of America (USA) of 8 February 2010 calling on the Iranian Government to fulfil its human rights obligations,
– având în vedere declarația Înaltului Reprezentant al UE, Catherine Ashton, (denumit în continuare Înaltul Reprezentant) din 24 septembrie 2010 privind observațiile „scandaloase și inacceptabile” formulate de Președintele Iranului, Mahmoud Ahmadinejad, cu ocazia Adunării Generale a ONU,
– having regard to the statement of EU High Representative Catherine Ashton (hereafter referred to as the High Representative) of 24 September 2010 on ‘outrageous and unacceptable’ remarks made by the Iranian President Mahmoud Ahmadinejad at the UN General Assembly,
– având în vedere Declarația UE privind neproliferarea armelor de distrugere în masă, adoptată cu ocazia Consiliului European de la Salonic din 19 și 20 iunie 2003, și Strategia UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă, adoptată la 10 decembrie 2003,
– having regard to the EU Declaration on Non-Proliferation of Weapons of Mass Destruction adopted during the Thessaloniki European Council of 19 and 20 June 2003 and the EU Strategy against Proliferation of Weapons of Mass Destruction of 10 December 2003,
– având în vedere declarația din 23 septembrie 2010 a purtătorului de cuvânt al Înaltului Reprezentant, prin care acesta condamnă atentatul cu bombă din localitatea iraniană Mahabad,
– having regard to the statement of 23 September 2010 by the High Representative’s spokesperson condemning the bombing in Mahabad, Iran,