natgillin/translations-raw huggingface dataset:
M. întrucât, la 17 iunie 2010, Consiliul European a afirmat că UE ar trebui să coordoneze eforturile de stabilire a unei strategii mondiale pentru introducerea sistemelor de taxe și impozite asupra instituțiilor financiare și a solicitat analizarea și dezvoltarea în continuare a unei taxe pe tranzacțiile financiare (TTF) la nivel mondial;
M. whereas on 17 June 2010 the European Council stated that the EU should lead efforts to establish a global approach to the introduction of systems of levies and taxes on financial institutions and called for the issue of the introduction of a global financial transaction tax (FTT) to be explored and further developed,
N. întrucât Parlamentul a solicitat deja Comisiei să realizeze o evaluare de impact și să ofere o analiză a aspectelor pozitive ale unei TTF; prin urmare, Parlamentul intenționează să aștepte această analiză înainte de a acționa în continuare,
N. whereas it has already asked the Commission to carry out an impact assessment and provide an analysis of the positive merits of an FTT; resolving, therefore, to wait for this analysis before taking further action,
5. subliniază importanța relansării pieței unice și faptul că UE trebuie să întocmească și să pună în aplicare într-un mod eficace normele comune pentru a permite pieței interne să servească la realizarea creșterii structurale; evidențiază faptul că eforturile trebuie să se concentreze asupra forței motrice a economiei europene: cele 20 de milioane de întreprinderi europene, în speciale cele mici și mijlocii, conduse de întreprinzători și alte persoane cu spirit creativ;
Stresses the importance of the relaunch of the Single Market and emphasises that the EU must draw up and effectively implement common rules to enable the internal market to serve as a relay for structural growth; stresses that efforts must focus on the driving force of the European economy: Europe's 20 million businesses, especially the small and medium-sized ones run by entrepreneurs and other creative spirits;
7. subliniază faptul că ar trebui adoptat un cadru strategic comun de către Comisie, prin conturarea unei strategii ample de investiții, care să transpună țintele și obiectivele strategiei Europa 2020 în priorități de investiții și care să identifice nevoile de investiții care corespund principalelor ținte și proiectelor-pilot, precum și reformelor necesare în vederea maximizării impactului investiției susținute de politica de coeziune;
Stresses that the Commission should adopt a common strategic framework, outlining a comprehensive investment strategy which translates Europe 2020’s targets and objectives into investment priorities and indentifies investment needs in relation to headline targets and flagship projects and the reforms needed to maximise the impact of investment supported by cohesion policy;
9. reamintește că pierderile financiare cauzate de evaziunea și frauda fiscală în Europa se situează între 200 și 250 de miliarde EUR anual; consideră, așadar, că reducerea nivelului fraudei fiscale ar contribui la reducerea deficitelor publice, fără a crește nivelul taxelor; subliniază, în acest context, că finanțarea inovatoare ar trebui să revigoreze eforturile statelor membre, ale UE și ale comunității internaționale de combatere a evaziunii și fraudei fiscale, precum și a altor forme ilicite de scurgere a capitalului, care au un impact bugetar semnificativ;
Recalls that the financial damage caused by tax evasion and tax fraud in Europe is estimated at between EUR 200 and 250 billion every year; considers, therefore, that reducing tax fraud levels would help to reduce public deficits without increasing taxes; points out, against this background, that innovative financing should reinvigorate efforts by the Member States, the EU and the international community to combat tax avoidance and fraud as well as other forms of illicit capital flight which have a significant budgetary impact;
20. ia act de recenta comunicare a Comisiei, care reprezintă un prim pas în calea abordării acestei probleme; consideră că sarcina probei privind posibilele avantaje și/sau dezavantaje ale introducerii unei TTF la nivelul UE revine Comisiei și evaluării sale de impact;
Notes the recent Commission Communication as a first step in getting to grips with this topic; considers that the burden of proof regarding the possible advantages and/or drawbacks of the introduction of an FTT at EU level lies with the Commission and its impact assessment;
26. salută recentele propuneri ale FMI, sprijinite de Comisie, pentru introducerea unui taxe pe activele băncilor care să permită fiecărei țări să aloce între 2 și 4% din PIB finanțării unor mecanisme pentru combaterea crizelor viitoare; consideră că impozitele bancare ar trebui să fie proporționale cu importanța sistemică a instituției de credit în cauză și cu nivelul de risc pe care îl implică activitatea acesteia;
Welcomes the recent proposals from the IMF, supported by the Commission, for a tax on bank assets to allow every country to levy between 2 and 4% of GDP to finance future crisis-resolution mechanisms; believes that bank levies should be proportionate to the systemic significance of the credit institution concerned and to the level of risk involved in an activity;
Euroobligațiunile și obligațiunile europene pentru proiecte
Eurobonds and European p roject b onds
33. sprijină ideea emisiunii de obligațiuni europene comune pentru proiecte pentru finanțarea nevoilor importante de infrastructură și a proiectelor structurale ale Europei în cadrul Agendei UE 2020, a noilor strategii anticipate ale UE, cum ar fi noua Strategie de dezvoltare a infrastructurii energetice și a altor proiecte la scară largă; consideră că obligațiunile UE pentru proiecte vor asigura investiția necesară și vor furniza suficientă încredere pentru ca proiecte majore de investiții să atragă suportul necesar și vor deveni astfel un mecanism important de stimulare maximă a ajutorului public; reamintește că, pentru a garanta dezvoltarea sustenabilă a Europei, aceste proiecte trebuie să contribuie și la transformarea ecologică a economiilor noastre, punând bazele unei economii fără carbon;
Supports the idea of issuing common European project bonds to finance Europe’s significant infrastructure needs and structural projects in the framework of the EU 2020 agenda, anticipated new EU strategies, such as the new Strategy on Energy Infrastructure Development, and other large-scale projects; believes that EU project bonds would secure the investment required and create sufficient confidence to enable major investment projects to attract the support they need and would thus become an important mechanism for maximum leverage of public support; recalls that, if Europe is to be put on a sustainable footing, these projects must also contribute to the ecological transformation of our economies, paving the way for the zero-carbon economy;
36. subliniază că actualul model fiscal ar trebui să integreze pe deplin principiul „poluatorul plătește” utilizând instrumente inovatoare de finanțare adecvate, pentru a deplasa treptat sarcina fiscală către activitățile care poluează mediul, creează emisii semnificative de gaze cu efect de seră sau utilizează un volum considerabil de resurse;
Stresses that the current taxation model should fully embrace the polluter-pays principle by using appropriate innovative financing tools in order gradually to shift the tax burden on to activities which pollute the environment, create significant greenhouse-gas emissions or use considerable volumes of resources;
44. invită statele membre să aibă în vedere alocarea de venituri din impozitarea în materie de schimbări climatice pentru finanțarea cercetării și dezvoltării și pentru măsuri care să vizeze reducerea emisiilor de carbon și combaterea încălzirii globale, stimularea eficienței energetice, combaterea penuriei energetice și îmbunătățirea infrastructurii energetice în UE și în țările în curs de dezvoltare; reamintește, în acest context, că, în conformitate cu Directiva ETS, cel puțin 50% din veniturile obținute din licitarea cotelor de emisii de dioxid de carbon în cadrul sistemului UE ETS ar trebui alocate acțiunilor de combatere a schimbărilor climatice, inclusiv în țările în curs de dezvoltare;
Calls on the Member States to consider allocating revenues from climate-change taxation to finance R&D and measures aimed at reducing carbon emissions and combating global warming, stimulating energy efficiency, tackling energy poverty and improving energy infrastructure in the EU and in developing countries; recalls, in this context, that under the ETS Directive at least 50% of revenues from carbon dioxide emissions auctioning under the EU ETS should be earmarked for measures to combat climate change, including in the developing countries;
Finanțarea pentru dezvoltare
Financing for d evelopment
61. salută faptul că Declarația finală a Summitului ONU cu privire la ODM, adoptată la 22 septembrie 2010, menționează pentru prima dată în mod expres rolul finanțării inovatoare în realizarea ODM;
Welcomes the fact that the Final Declaration of the UN Summit on the MDGs, adopted on 22 September 2010, refers, for the first time, specifically to the role of innovative financing in achieving the MDGs;
Cadrul general în care se desfășoară dezbaterea privind finanțarea inovatoare
The general framework into which the debate on innovative financing is taking place
Criza economică și financiară mondială din 2007-2009 a evidențiat deficiențe majore în cadrul de reglementare și supraveghere al sistemului financiar mondial.
The global economic and financial crisis of 2007-2009 has exposed the severe weaknesses in the regulatory and supervisory framework of the global financial system.
În prezent, tranzacțiile financiare se caracterizează printr-o creștere enormă a volumului și printr-o discrepanță remarcabilă între volumul tranzacțiilor financiare și necesitățile subiacente ale „lumii reale”.
Financial transactions today are characterised by an enormous rise of volume and by a remarkable discrepancy between the volume of financial transactions and of the underlying needs in the "real world".
În plus, noi tendințe comerciale, cum ar fi investițiile pe termen scurt și tranzacțiile automate cu frecvență ridicată, au căpătat un rol central în evoluțiile financiare mondiale și au condus la o volatilitate și o asumare a riscurilor excesive.
Moreover new trading patterns such as short term investing and automated high frequency trading have taken a central role in the global financial trends and have led to excessive volatility and risk taking.
Este evident că sectorul financiar și-a abandonat într-o mare măsură rolul de finanțare a necesităților economiei reale în favoarea unor profituri pe termen scurt prin operațiuni care pot afecta grav prețurile pieței.
It is clear that the financial sector switched to a large extent its role of financing the needs of the real economy to short term profits through operations that can severely affect market prices.
În UE, criza financiară a fost urmată de o criză fiscală în 2009-2010, la care au avut o contribuție importantă presiunile excesive și uneori nejustificate de pe piețe asupra obligațiunilor naționale.
In EU the financial crisis was followed by a fiscal crisis in 2009-2010, an important factor of which was the excessive and in several occasions unjustified pressures of the markets against national bonds.
Din nou, tranzacțiile pe termen scurt și foarte speculative au fost în centrul crizei respective și au subliniat legătura clară dintre reglementarea și supravegherea financiară ineficientă și sustenabilitatea finanțelor publice.
It was once more short term and highly speculative transactions that were in the middle of that crisis and have underlined the clear connection between inefficient financial regulatorion and supervision and the sustainability of public finances.
Problemele cauzate de acest comportament al piețelor au avut un impact major asupra finanțelor publice și a cetățenilor din întreaga lume, atunci când, în urma crizei, s-au cheltuit mii de miliarde de dolari pentru a salva actorii principali din sectorul financiar care erau „prea mari pentru a da faliment”.
The problems caused by that behaviour of the markets were fully impacted on public finances and citizens around the world, when in the outburst of the crisis trillions of dollars were spent on bailing out the main players of the financial sector that were "too big to fail".
Costurile economice ale crizei încă nu au fost evaluate în totalitate, deoarece, pe lângă costurile de salvare, criza a condus la o încetinire importantă a economiei mondiale și la niveluri fără precedent de deficit public (potrivit datelor OCED pentru 2010, volumul estimat al consolidării fiscale este de 300-370 de miliarde de dolari pentru următorii ani).
The economic costs of the crisis are still to be fully assessed, since apart from the bailing out costs, the crisis has led to an important slowdown of the global economy and has triggered unprecedented levels of government deficits (according to 2010 OECD data the estimated size of fiscal consolidation is projected at 300-370 billion dollars for the next years).
Totuși, este deja clar că lumea și UE nu își pot permite și nu ar trebui să permită o altă criză de dimensiuni similare.
However, what is clear by now is that the world and EU can not afford and should not allow for another crisis of a similar magnitude.
Primele reacții la nivel internațional (în cadrul summiturilor G20 care au urmat izbucnirii crizei), dar și la nivelul UE, au fost de a efectua schimbări concrete în domeniul reglementării și supravegherii care să contribuie la crearea unui mediu financiar mai sigur și la prevenirea unor crize similare în viitor.
The first reactions at the global level (in the G20 summits that followed the outburst of the crisis) but also at EU level were to go forward with concrete regulatory and supervisory changes that would help shape a safer financial environment and would prevent similar crisis in the future.
Acest lucru nu este însă suficient: contribuabilii își asumă în prezent povara principală a costurilor crizei nu doar prin contribuții directe, ci și din cauza șomajului în creștere, a veniturilor în scădere, a accesului redus la servicii sociale și a accentuării inegalităților.
However this is not enough: taxpayers are assuming today the main burden of the cost of the crisis not only through direct contributions but also due to rising unemployment, falling incomes, reduced access to social services and rise in inequalities.
Pentru a oferi răspunsuri la criză cuprinzătoare și integrate, avem nevoie de noi instrumente care pot:
In order to provide with comprehensive and integrated responses to the crisis we need new tools which can:
§ reduce speculațiile și reinstaura rolul principal al sectorul financiar, care este acela de a veni în întâmpinarea nevoilor economiei reale și de a sprijini investițiile pe termen lung;
§ Curb speculation and reinstore the main role of the financial sector towards covering real economy's needs and supporting long term investments;
§ garanta o distribuire echitabilă a poverii, în special între actorii financiari principali;
§ Guarantee a fair distribution of the burden especially amongst the key financial players;
§ crea resurse suplimentare noi pentru a răspunde provocărilor majore la nivel internațional și european, cum ar fi schimbările climatice și obiectivele de dezvoltare, și pentru a realiza o creștere pe termen lung mai ridicată în cadrul strategiei UE 2020.
§ Create new additional resources to meet the key global and European challenges such as climate change and development goals and to achieve a long term higher growth in the framework of the EU 2020 strategy.
Opțiunea finanțării inovatoare - „avantajul dublu”
The choice of innovative financing - The "Double Dividend"
În vederea acestor trei obiective avem nevoie de instrumente care pot să-și asume roluri multiple.
In order to deal with those three targets we need tools that can assume multiple roles.
Instrumentele fiscale tradiționale, axate doar pe realizarea de venituri, nu sunt suficiente.
Traditional taxation tools, focused only on revenues raising, are not sufficient.
În plus, reducerea cheltuielilor publice și creșterea suplimentară a nivelului fiscalității din prezent nu pot constitui un răspuns sustenabil, dată fiind nevoia actuală de stimulare a economiei mondiale și europene.
Moreover cuts on public expenditures and further increases of the rates of existing taxation can not be a sustainable response given the current demand for boosting global and European growth.
Trebuie să optăm mai curând pentru o strategie de stimulare decât pentru o strategie de austeritate caracterizată printr-o singură abordare și, în acest sens, dezbaterea cu privire la instrumentele de finanțare inovatoare ar trebui să devină prioritatea noastră absolută.
We need to opt for a stimulus rather than a single approach austerity strategy and in that sense the debate on innovative financing tools should become our key priority.
Instrumentele de finanțare inovatoare pot face față provocărilor actuale deoarece pot să-și asume în același timp un rol de reglementare (de exemplu, consolidând eficiența, transparența și stabilitatea pieței), dar și un rol de realizare de venituri (generând resurse noi importante pentru bugetul UE și bugetele naționale).
Innovative financing tools can address today's challenges as they can assume at the same time a regulatory role (for example by reinforcing market efficiency, transparency and stability) and a revenue raising role (by generating important and new resources for EU and national budgets).
Alocarea veniturilor suplimentare
The allocation of the additional revenues
Factorii de decizie de la nivel european și național acordă atenție potențialului în materie de venituri rezultat în urma utilizării noilor instrumente de finanțare.
EU and national policy makers are focusing their interest on the revenue potential deriving from those new financing tools.
Totuși, nu ar trebui să uităm că putem discuta în mod concret cu privire la noile venituri doar după încheierea unui acord referitor la aplicarea unui instrument inovator.
However what we should not forget is that only after an agreement on the implementation of an innovative tool, can we really discuss in concrete regarding the new revenues.
Există diferite argumente și alegeri de făcut în ceea ce privește gestionarea veniturilor respective.
There are different arguments and choices to be made regarding the management of those revenues.
În principiu, ar trebui însă să fim de acord că, pentru ca instrumentele de finanțare inovatoare în cauză să posede valoarea adăugată de care avem nevoie, o parte importantă a acestor venituri ar trebui alocată în cadrul bugetului UE finanțării proiectelor și politicilor UE.
However in principle we should agree that in order for those innovative financing tools to have the added value we need them to have, a substantial part of those revenues should be allocated at a EU budget to finance EU projects and policies.
Nu ar trebui să se uite că acum este esențial să se ajungă la un acord și să se pună în aplicare instrumentele de finanțare inovatoare, alocarea veniturilor fiind ceva secundar.
One should not forget that the critical point today is to reach an agreement and implement innovative financing tools, the allocation of revenues coming in second.
Impozitarea sectorului financiar
Taxation on Financial Sector
Spre deosebire de orice alt sector care oferă bunuri și servicii pentru consumatorii finali, sectorul financiar este în mare măsură neimpozitat.
Contrary to any other industry providing goods and services to final consumers, the financial sector is largely untaxed.
În UE există o abordare fundamentală în sensul scutirii de TVA a tuturor activităților financiare de bază.
In EU there is a basic VAT exemption approach for all basic financial activities.
În același timp, activitățile sectorului financiar reprezintă 73,5% din PIB-ul mondial și, prin urmare, scutirea fiscală de care beneficiază denaturează în mod semnificativ piața.
At the same time financial sector's activities stand for 73.5% of global GDP and therefore their tax exemption a major market distortion.
Ideea unei taxe pe tranzacțiile financiare (TTF) - sugerată deja din anii '30 - prezintă un avantaj important, în special acum, după criză.
The idea of a tax on financial transactions (FTTs) -already suggested since 1930s - presents an important advantage especially today in the aftermath of the crisis.
Introducând un TTF, putem reduce speculațiile și stabiliza piețele, putem crea stimulente pentru investițiile pe termen lung, putem asigura o pistă de audit pentru fiecare tranzacție, consolidând astfel transparența, și putem impune actorilor financiari să-și asume o parte echitabilă a costurilor crizei.
By placing an FTT we can curb speculation and stabilize markets, we can create incentives for long term investments, we can put an audit trail on every transaction and thus reinforce transparency and we can make the financial actors assume their fair share for the cost of the crisis.
În plus, deoarece un TTF de 0,05% are potențialul de a genera venituri de aproape 200 de miliarde EUR în UE și 600 de miliarde EUR la nivel internațional, acesta poate contribui în mod decisiv la satisfacerea nevoii de noi resurse sustenabile.
Moreover with the revenues potential of a 0.05% FTT being nearly 200 bn € in EU and 650 bn $ at global level, it can decisively contribute to the need for new and sustainable resources.
Criza mondială a demonstrat necesitatea unor răspunsuri la nivel internațional și, prin urmare, introducerea unui TTF la nivel mondial reprezintă, desigur, metoda cea mai bună pentru a progresa.
The global crisis has revealed the need for global responses and therefore the introduction of a global scale FTT is of course the best possible way to move forward.
Totuși, în pofida opiniilor progresiste exprimate în cadrul summiturilor G20 imediat după criză, se pare că, în prezent, se revine la abordarea obișnuită („business as usual”).
However and in spite of the progressive views of the G20 summits right after the crisis, there seems to be today a retreat towards "business as usual".
Dacă lăsăm să treacă momentul și optăm pentru inacțiune, nu vom putea să tragem învățămintele potrivite din criză și vom condamna economiile noastre la un alt șoc în anii următori.
If we leave this momentum go by and opt for inaction, we will be unable to draw the right lessons of the crisis and deem our economies for yet another hit in the years to come.
UE este în prezent cea mai mare piață financiară din lume și, ca atare, interesul său nu este de „a se ascunde” în spatele reticențelor partenerilor săi internaționali, ci de a avea un rol de lider atât la nivel internațional, cât și european.
EU is today the biggest financial market of the world and as such its own interest is not to "hide" behind the reluctance of its international partners but to lead the way both at global and European level.
Mult-așteptata evaluare de impact a Comisiei privind fezabilitatea introducerii unui TTF la nivelul UE - deja solicitată de PE din martie 2010, dar absentă din comunicările Comisiei din aprilie și octombrie 2010 - ar trebui prezentată cât mai curând posibil.
The long anticipated impact assessment by the Commission on the feasibility of an EU FTT - already asked by the EP since March 2010 but absent from the Commission's Communications of April and October 2010 - should be presented as soon as possible.
Evaluarea ar trebui să constituie primul pas către propuneri legislative de introducere a unui TTF la nivelul UE.
It should constitute the first step towards legislative proposals for the introduction of an EU FTT.
În același timp, aceasta va oferi UE un mandat clar pentru a exercita presiuni la nivelul G20.
At the same time this will provide a clear mandate for the EU to put pressure at G20 level.