natgillin/translations-raw huggingface dataset:
G. întrucât unele țări în curs de dezvoltare declară că riscă să își piardă avantajul comparativ atunci când Uniunea le solicită să se conformeze cu standardele internaționale ale muncii;
G. whereas some developing countries say that they are under pressure to give up their comparative advantage when the Union requests compliance with international labour standards,
H. întrucât Declarația OIM din 2008 privind justiția socială pentru o globalizare echitabilă, adoptată prin consensul celor 183 de state membre ale OIM, prevede faptul că încălcarea principiilor și a drepturilor fundamentale ale muncii nu poate fi invocată sau utilizată ca avantaj comparativ legitim și că standardele de muncă nu trebuie utilizate în scopul protecționismului comercial;
H. whereas the 2008 ILO Declaration on Social Justice for a Fair Globalisation, adopted by consensus of the 183 ILO Members, states that the violation of fundamental principles and rights at work cannot be invoked or otherwise used as a legitimate comparative advantage and that labour standards should not be used for protectionist trade purposes ,
I. întrucât unele țări terțe încearcă să aplice Modul 4
I. whereas some non-member countries attempt to enforce MODE4
OMC: GATS, articolul 1 alineatul (2) litera (d) = Modul 4. în cadrul negocierii acordurilor comerciale cu UE;
WTO: GATS, Article 1(2)(d) = MODE 4. when negotiating trade agreements with the EU,
J. întrucât multe întreprinderi își asumă responsabilitatea socială (RSI) și urmăresc să garanteze conformitatea cu standardele sociale și de mediu în cadrul sferei de influență a acestora, de exemplu, prin aderarea la inițiativa „Global Compact” a ONU sau prin participarea la inițiative sectoriale voluntare;
J. whereas many businesses shoulder their corporate social responsibility (CSR) and seek to ensure compliance with social and environmental standards within their sphere of influence, for example by acceding to the UN Global Compact or participating in voluntary industry initiatives ,
K. întrucât principiile care stau la baza RSI, recunoscute pe deplin la nivel internațional, fie de OCDE, de OIM sau de ONU, vizează un comportament responsabil din partea întreprinderilor și presupun, îndeosebi, respectarea legislației aflate în vigoare, în special în domeniul ocupării forței de muncă, al relațiilor de muncă, al drepturilor omului, al mediului, al intereselor consumatorilor, al transparenței față de consumatori și al luptei împotriva corupției;
K. whereas the principles underpinning CSR, which are fully recognised at international level, whether by the OECD, the ILO or the United Nations, concern the responsible behaviour expected of undertakings and presuppose, first of all, compliance with the legislation in force, in particular in the areas of employment, labour relations, human rights, the environment, consumer interests, transparency vis-à-vis consumers and the fight against corruption;
L. întrucât adoptarea unei recomandări privind RSI și încurajarea respectării sale ar trebui să devină o realitate la nivelul UE;
L. whereas the adoption of a recommendation on CSR and encouraging its respect should be a reality at EU level,
M. întrucât globalizarea facilitează mobilitatea lucrătorilor între statele membre și în țări terțe;
M. whereas globalisation facilitates workers’ mobility between Member States and to non-member countries,
O. întrucât ar trebui reamintită respectarea necondiționată a dreptului de asociere și de negociere colectivă efectivă;
O. whereas unconditional respect for the right of association and effective collective bargaining should be recalled,
P. întrucât ar trebui promovată Agenda privind munca decentă;
P. whereas the Decent Work Agenda should be promoted,
Q. întrucât este extrem de importantă prevenirea tuturor tipurilor de discriminare la nivelul remunerației, conform principiului privind dreptul la remunerație egală pentru o muncă de valoare egală, prevăzut la articolul 23 din Declarația Universală a Drepturilor Omului;
Q. whereas it is extremely important to prevent all sorts of wage discrimination, according to the principle of the right to equal pay for equal work claimed in Article 23 of the Universal Declaration of Human Rights,
R. întrucât evaluarea pe termen mediu a sistemului generalizat de preferințe al UE (SGP)
R. whereas the mid-term evaluation of the EU’s generalised system of preferences (GSP)
http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2010/may/tradoc_146196.pdf arată că regimul comercial SGP+, care solicită statelor beneficiare să ratifice și să pună în aplicare în mod efectiv convențiile internaționale menționate în domeniul drepturilor omului, al standardelor de muncă fundamentale, al dezvoltării durabile și al bunei guvernări, a avut un efect pozitiv semnificativ asupra egalității între bărbați și femei în cadrul acestor state;
http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2010/may/tradoc_146196.pdf shows that the GSP+ trade regime, which requires that the beneficiary countries ratify and effectively implement specified international conventions in the fields of human rights, core labour standards, sustainable development and good governance, had a significant positive effect on gender equality in these countries,
S. întrucât protecția socială a lucrătorilor ar trebui promovată;
S. whereas social protection of workers should be promoted,
U. întrucât Agenda socială europeană din 2 iulie 2008 ( COM(2008)0412 ) solicită statelor membre ale UE să depună din nou eforturi în vederea ratificării și a aplicării convențiilor OIM clasificate de OIM ca fiind actuale în vederea stabilirii unui exemplu pentru partenerii din întreaga lume;
U. whereas the European Social Agenda of 2 July 2008 ( COM(2008)0412 ) called for EU Member States to make renewed efforts to ratify and apply ILO conventions classified by the ILO as up to date, with a view to setting an example to partners in the world,
V. întrucât aplicarea eficientă a standardelor de muncă internaționale este afectată în mod negativ în cadrul multor state de gestionări deficiente ale forței de muncă și de lipsa capacității partenerilor sociali;
V. whereas the effective application of international labour standards is negatively affected in many countries by weak labour administrations and social partners’ lack of capacity ,
W. întrucât raportul OIM „Tendințe globale ale forței de muncă 2011” estimează că, în 2009, la nivel global, 50,1 % dintre toți lucrătorii, adică 1,53 miliarde, erau vulnerabili din punct de vedere profesional
W. whereas the ILO’s Global Employment Trends 2011 estimates that in 2009, globally, 50.1% of all workers, i.e. 1.53 billion, were in vulnerable employment
Vulnerabilitate profesională: suma persoanelor care lucrează pe cont propriu și a lucrătorilor familiali neremunerați.
Vulnerable employment: the sum of own-account workers and unpaid family workers.
Indicatorul de vulnerabilitate profesională reprezintă unul dintre indicatorii oficiali privind ocuparea forței de muncă din cadrul Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului în temeiul obiectivului numărul 1: eradicarea sărăciei extreme și a foametei. și întrucât criza financiară și economică a întrerupt și a inversat tendința de diminuare a vulnerabilității profesionale înregistrată înainte de 2008;
The vulnerable employment indicator is one of the official Millenium Development Goals employment indicators under Goal 1: Eradicate extreme poverty and hunger and whereas the financial and economic crisis has stopped and reversed the drop in vulnerable employment as recorded before 2008,
X. întrucât raportul privind securitatea socială globală al OIM din 2010 menționează faptul că peste 50 % dintre toți lucrătorii nu beneficiază de protecție socială și întrucât există un interes reînnoit privind extinderea protecției sociale, inclusiv promovarea sistemelor de securitate socială,
X. whereas the ILO’s World Social Security Report 2010 states that over 50% of all workers have no social protection and whereas there is renewed interest in extending social protection coverage including the promotion of the social security systems,
Avizul Serviciului Juridic din cadrul PE privind domeniul de aplicare al articolului 9 din TFUE (dispoziția socială orizontală), solicitat de președintele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (SJ-00004/10), punctul 15.
Opinion of the EP Legal Service on the Scope of Article 9 TFEU (horizontal social provision) as requested by the chair of the EMPL committee (SJ-00004/10), paragraph 15.
Ibidem, punctul 8. ;
Idem, paragraph 8. ;
(a) libertatea de asociere și recunoașterea efectivă a dreptului la negociere colectivă;
(a) freedom of association and the effective recognition of the right to collective bargaining;
(b) eliminarea tuturor formelor de muncă forțată sau obligatorie;
(b) the elimination of all forms of forced or compulsory labour;
(c) abolirea efectivă a muncii copiilor; precum și
(c) the effective abolition of child labour; and
(d) eliminarea discriminării în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și încadrarea în muncă;
(d) the elimination of discrimination in respect of employment and occupation;
Cooperarea internațională – alianța socială
International cooperation - social alliance
11. sugerează dezvoltarea unui dialog cu toate părțile interesate, subliniind importanța aspectelor sociale și concentrându-se pe punerea în aplicare a unor soluții pragmatice și viabile; subliniază, în acest sens, importanța sensibilizării partenerilor sociali cu privire la drepturile și obligațiile acestora;
Suggests developing a dialogue with all interested parties stressing the importance of social issues and focusing on the implementation and enforcement of pragmatic and sustainable solutions; stresses in this respect the importance of raising the awareness of the social partners concerning their rights and obligations;
15. invită, de asemenea, Comisia să își adapteze, cu ocazia negocierilor, nivelul de exigențe în funcție de gradul de dezvoltare al fiecărei țări partenere; propune în acest context Comisiei să stabilească o listă de standarde suplimentare care să fie introduse treptat și flexibil, ținând seama de situația economică, socială și de mediu a partenerului respectiv;
Calls also on the Commission, during the negotiations, to adapt the level of its requirements to the degree of development of each partner country; proposes in this context that the Commission draws up a list of additional standards, which should be introduced gradually and flexibly, taking account of the economic, social and environmental situation of the partner concerned;
30. consideră că RSI este o formă utilă și fără caracter obligatoriu, de asumare a unui angajament din partea întreprinderilor multinaționale; recomandă, în plus, o promovare orientată a RSI, printre altele, prin intermediul standardului ISO 26000, al inițiativei „Global Compact” a ONU sau al Orientărilor OCDE privind întreprinderile multinaționale, precum și prin conectarea RSI la inițiative mai vaste de promovare a muncii decente în cadrul unui sector, în cadrul comunităților, la nivel de stat și la nivel regional, precum programele Better Work și SCORE ale OIM care implică lucrători, angajatori, autorități și alte părți interesate relevante;
Takes the view that CSR is a useful and non-binding form of commitment on the part of multinational companies; recommends, further, targeted promotion of CSR through, inter alia, the ISO 26000 Standard, the UN Global Compact or the OECD Guidelines for Multinational Enterprises, and by linking CSR to wider initiatives promoting decent work in a sector, in communities, at country and regional level such as the ILO Better Work and SCORE programme involving workers, employers, authorities and other relevant stakeholders;
39. solicită Comisiei să sprijine includerea unei dimensiuni RSI în politicile comerciale multilaterale, atât în cadrul forumurilor internaționale care sprijină conceptul RSI, îndeosebi OCDE și OIM, cât și în cadrul OMC în contextul post-Doha;
Calls on the Commission to advocate the incorporation of a CSR dimension into multilateral trade policies, both in the international forums which have supported the concept of CSR, in particular the OECD and the ILO, and in the WTO in the post-Doha context;
Drepturile lucrătorilor și condițiile de muncă
Workers ’ rights and working conditions
43. subliniază faptul că s-au semnalat încălcări repetate ale standardelor de muncă fundamentale în mai multe țări cu statut SGP-Plus, însă aceste semnalări nu au avut ca efect suspendarea preferințelor; consideră că neaplicarea condiționalității subminează ambiția UE de promovare a politicii sociale și a standardelor de muncă fundamentale la nivel mondial și contravine principiului coerenței politicilor în favoarea dezvoltării;
Stresses that repeated infringements of core labour standards have been reported in several countries with GSP-Plus status, but which did not however lead to the suspension of preferences; considers that the failure to enforce conditionality undermines the EU’s ambition to promote social policy and core labour standards globally and goes against the principle of policy coherence development;
45. solicită Comisiei să promoveze o cooperare mai strânsă a OMC cu OIM, permițând OIM să prezinte OMC rapoarte specializate în cadrul litigiilor comerciale, pentru a integra standardele de muncă și munca decentă în activitățile OMC și pentru a preveni periclitarea dezvoltării sociale;
Calls upon the Commission to promote closer cooperation by the WTO with the ILO, making it possible for the ILO to submit expert reports to the WTO during trade disputes, in order to achieve labour standards and decent work mainstreaming in WTO activities and prevent the jeopardising of social development;
52. salută organizarea reuniunilor G20 la nivelul ministerelor sociale și solicită Comisiei să participe activ în cadrul acestora; regretă faptul că, în general, rezultatele la nivelul UE rămân nesatisfăcătoare;
Welcomes the organisation of G20 meetings at the level of social ministers, and calls for the Commission to take an active part in them; regrets that, in general, the follow-up at EU level remains unsatisfactory;
Dimensiunea externă a politicii sociale include activități și inițiative ale UE orientate către promovarea standardelor sociale și de muncă în țările terțe.
The external dimension of social policy includes activities and initiatives of the EU aimed at promoting labour and social standards in non-member countries.
Deși Strategia de la Lisabona a acordat și Strategia UE 2020 acordă politicii sociale o importanță mai mare ca niciodată, aspectul competitivității și cel al factorilor economici sunt în continuare prioritare în defavoarea aspectelor sociale.
Although the Lisbon Strategy attached and the EU2020 attaches to social policy emphasis that is greater than ever before, the issues of competitiveness and economic factors continue to take priority over social issues.
Standardele de muncă fundamentale sunt incluse în cele opt convenții OIM, care se axează pe libertatea de asociere și de negociere colectivă, eliminarea muncii forțate și obligatorii, eliminarea discriminării în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și încadrarea în muncă și abolirea muncii copiilor.
Core labour standards are embedded in the eight ILO conventions that focus on the freedom of association and collective bargaining, the elimination of forced and compulsory labour, the elimination of discrimination in respect of employment and occupation and the abolition of child labour.
Reiese în mod clar nu numai din aceste convenții, ci și din raportul Comisiei mondiale privind dimensiunea socială a mondializării, că este necesar ca axarea limitată asupra piețelor să fie schimbată cu un interes mai mare față de populație, adică o concentrare pe protecția drepturilor lucrătorilor și legislația muncii.
It is clear not only from these conventions but also from the report of World Commission on the Social Dimension of Globalization that it is necessary to change the narrow focus on markets into the wider interest in people, i.e. focus on the protection of workers' rights and the rule of labour law.
Pentru ca UE să negocieze cu țările terțe, acestea trebuie să respecte toate cerințele menționate mai sus.
In order for the EU to negotiate with non-member countries, they must respect all the above mentioned.
Aceasta este o condiție obligatorie pentru negocierile cu țările terțe.
This is a condition without which negotiations with non-member countries are impossible.
Politica comercială nu poate ignora nerespectări ale drepturilor lucrătorilor și, prin urmare, dezvoltarea societății poate continua numai după eliminarea acestor inconveniente.
Trade policy cannot ignore any failure in respecting workers' rights and therefore the development of society may continue only after these drawbacks are removed.
Prin stabilirea de standarde de muncă, UE susține oportunități pentru ca bărbații și femeile să obțină locuri de muncă decente și productive, în condiții de libertate, egalitate, securitate și demnitate.
By setting labour standards the EU supports opportunities for men and women to obtain decent and productive work in conditions of freedom, equality, security and dignity.
Având în vedere globalizarea actuală, standardele de muncă internaționale reprezintă baza care garantează faptul că toți vor beneficia de creșterea economiei globale.
Given the current globalization international labour standards are the basis guaranteeing that the growth of the global economy will benefit all.
Standardele de muncă internaționale ar trebui, în primul rând, să asigure dezvoltarea persoanelor ca ființe umane.
International labour standards should in the first place ensure the development of people as human beings.
Oamenii nu sunt bunuri ale căror prețuri pot fi negociate.
People are not goods whose price can be negotiated.
Munca este parte din viața de zi cu zi și are o importanță crucială pentru demnitatea, bunăstarea și dezvoltarea unei persoane.
Work is a part of our everyday lives and is critical for dignity, welfare and development of a person.
Aceste valori ar trebui să fie principalele obiective ale dezvoltării economice.
These values should be the main goals of the economic development.
Standardele de muncă internaționale sunt astfel folosite pentru a asigura că dezvoltarea economică rămâne în continuare axată în foarte mare măsură pe îmbunătățirea vieții și a demnității oamenilor, și nu pe determinarea condițiilor și drepturilor lucrătorilor.
International labour standards are then used to ensure that the economic development remains very focused on improving human life and dignity and not on determining conditions and rights of workers.
În evaluarea situației țărilor cu care negocierea are sens, trebuie să ne bazăm pe politica socială a UE și pe garanțiile incluse în Carta socială a UE.
When assessing the situation of countries with which it makes sense to negotiate, we must build on the EU social policy and on guarantees that are included in the EU Social Charter.
Politica socială a UE cu privire la țările terțe trebuie să fie coerentă, pragmatică, unitară și profesionistă.
EU social policy towards non-member countries must be coherent, pragmatic, united and professional.
Relația cu OIM și cu OMC joacă un rol esențial aici și ar trebui să fie mai echilibrată.
The relation to ILO and WTO plays a crucial role here and should be more balanced.
Paradoxal este faptul că, cu cât influența UE asupra convențiilor OIM este mai mare, cu atât mai puțin sunt ratificate aceste convenții.
The paradoxical fact is that the more influence the EU over the ILO conventions has, the less these conventions are ratified.
În cazul OMC este necesară consolidarea legăturii dintre negocierile comerciale și standardele sociale.
In case of WTO it is necessary to strengthen the relation between trade negotiations and social standards.
La începutul secolului, UE și-a schimbat strategia privind dimensiunea externă a politicii sociale, trecând de la o abordare dură la una moderată, adică de la concentrarea pe relaționarea standardelor sociale cu acordurile comerciale la axarea, mai degrabă, pe cooperarea internațională și dialog.
At the turn of the century, the EU changed its strategy for the external dimension of social policy from hard to soft approach, i.e. from focusing on linking social standards with trade agreements to focusing rather on international cooperation and dialogue.
UE folosește diverse tipuri de instrumente pentru a pune în aplicare politica socială în țările terțe.
The EU uses different types of instruments to implement social policy in non-member countries.
Acestea sunt instrumente drastice, instrumente fără caracter obligatoriu și instrumente financiare.
They are hard, soft and financial instruments.
Folosirea acestor instrumente este dovada faptului că UE anticipează un anumit comportament în relațiile cu partenerii săi comerciali.
The use of these instruments is a proof that the EU expects certain behaviour from the relations with its trading partners.
Obstacolul îl reprezintă, totuși, punerea în aplicare a acestor instrumente și respectarea lor în țările partenere.
The stumbling block nevertheless is the implementation of these instruments and their enforcement in partner countries.
Prin urmare, este esențial ca UE să se concentreze mai în detaliu pe aplicarea și respectarea acestora; în special a convențiilor OIM și a principiilor RSI.
It is therefore crucial for the EU to focus more thoroughly on their implementation and enforcement; especially the ILO conventions and the principles of CSR.
Adesea, legislația din țara respectivă este ceea ce împiedică acest lucru; cu toate acestea, slaba voință politică și presiunile economice interne exercită, de asemenea, o anumită influență.
It is often the legal order of that country that hinders this; however, weak political will and economic pressure inside are in play as well.
Lipsa de cunoștințe din partea lucrătorilor cu privire la drepturile lor reprezintă un alt factor important.
Ignorance of workers about their rights is another important factor.
Selecția de instrumente ce urmează să fie folosite de UE în diverse țări este influențată de localizarea geografică a acestor țări, de relația lor cu UE și, mai presus de toate, de stadiul negocierilor privind posibila aderare la UE a acestora.
The selection of instruments to be used by the EU to effect different countries is influenced by geographical location of these countries, their relation to the EU and, above all, by the stage of negotiations on their possible accession to the EU.
Un alt factor este situația economică a țării și poziția acesteia în cadrul concurenței economice globale.
Another factor is the country's economic situation and its position in global economic competition.
Este adevărat că, cu cât o țară este mai aproape de UE, cu atât sunt mai strânse relațiile economice și politice dintre acestea, iar UE exercită o influență mai mare asupra țării respective.
It is true that the closer to the EU a country is, the closer the economic and political relations they have and the greater influence the EU on the country has.
Aceste instrumente vizează schimbarea comportamentului țării pe baza analizei opțiunilor lor.
They seek to change the behaviour of a country based on an analysis of their options.
Instrumentele drastice, precum regulamentele și legislația UE (acorduri de liber schimb, convențiile OIM, politici comerciale în cadrul OMC) au implicații juridice, iar țările pot fi penalizate pentru încălcarea acestora.
Hard instruments, such as the EU legislation and regulations (FTA ILO conventions, WTO trade policies), have legal implications and the countries may be penalized for their violation.
Prin urmare, utilizarea lor este uneori pusă sub semnul întrebării.
Therefore their use is sometimes questionable.
Spre deosebire de acestea, instrumentele financiare includ subvenții, asistență tehnică și fonduri, precum Fondul european de ajustare la globalizare, care permit comportamentul dorit.
By contrast, financial instruments include grants, technical assistance and funds such as GAF, which enable the desired behaviour.