natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Începând din 1975 am fost profesor de economie la universitățile din Trento, Padova și Veneția.
From 1975 I served as Professor of Economics at the Universities of Trento, Padua and Venice.
În perioada 1981-1991 am fost profesor de economie și politică monetară la Universitatea din Florența.
From 1981 to 1991 I served as Professor of Economics and Monetary Policy at the University of Florence.
În perioada 1984-1990 am fost director executiv al Băncii Mondiale.
From 1984 to 1990 I was executive director at the World Bank.
Între 1989 și 1990 am făcut parte din grupul de lucru creat de Guido Carli, pe atunci ministru de finanțe și fost guvernator al Băncii Italiei, pentru elaborarea unei noi legi consolidate privind intermedierea financiară.
From 1989 to 1990 I was part of the working group set up by the then Finance Minister, and former Bank of Italy’s Governor, Guido Carli to draft a new consolidated law on financial intermediation.
În 1990 am fost consilier economic la Banca Italiei.
In 1990 I served as economic advisor to the Bank of Italy.
În 1991 am fost numit director general al Trezoreriei Italiei, rămânând în această funcție zece ani, perioadă în care s-au schimbat opt guverne.
In 1991 I was appointed Director General of the Italian Treasury, a position I held for ten years under eight different Governments.
În această calitate, în 1993, am fost președintele comitetului pentru privatizări, iar mai târziu - președintele comitetului care a revizuit legislația întreprinderilor și legislația financiară din Italia și a elaborat legea prin care sunt reglementate piețele financiare din Italia [cunoscută și ca „Legea Draghi” ( Legge Draghi )].
In this capacity I chaired the Committee for Privatisations and subsequently the Committee that reviewed the Italian corporate and financial legislation and drafted the law that governs Italian financial markets (known as “Legge Draghi”).
Am fost șeful delegației italiene care a participat la negocierea Tratatului de la Maastricht.
I headed the Italian delegation negotiating the Maastricht Treaty.
În 1999 am fost numit președinte al Grupului de lucru nr.
In 1999 I was appointed Chairman of OECD Working Party 3.
De asemenea, am făcut parte din grupul înalților funcționari din sectorul financiar al țărilor G7 („ G7 Deputies ”).
I was also a member of the G7 Deputies.
Între 2002 și 2005 am fost vicepreședinte și director general al Goldman Sachs International.
From 2002 to 2005 I was vice chairman and managing director of Goldman Sachs International.
Sunt membru al Consiliului director al Institutului pentru Studii Avansate din Princeton și al Institutului Brookings.
I am on the Board of Trustees of the Princeton Institute for Advanced Study and the Brookings Institution.
Sunt autor și redactor al mai multor publicații de macroeconomie și finanțe.
I am author or editor of several publications on macroeconomic and financial issues.
În 2009, Universitatea din Padova mi-a conferit titlul honoris causa în domeniul statisticii.
In 2009 I graduated honoris causa in Statistics at the University of Padua.
În 2010, Fundația CUOA din Vicenza mi-a conferit titlul honoris causa în domeniul administrării afacerilor.
In 2010 I graduated honoris causa in Business Administration at the CUOA Foundation in Vicenza.
În cele ce urmează, voi menționa numai pe scurt momentele din viața mea profesională în care am participat la decizii importante având un rol de prim plan.
In what follows I will only briefly mention the moments of my professional life in which I have participated to important decisions with a leading role:
1991: am fost șeful delegației italiene care a participat la negocierea Tratatului de la Maastricht;
1991: I headed the Italian delegation negotiating the Maastricht Treaty;
1992: lira italiană părăsește mecanismul cursului de schimb;
1992: the Italian lira leaving the ERM;
1993-2001: în calitate de director general al Trezoreriei Italiei, am fost președintele comitetului pentru privatizare.
1993-2001: in my capacity of Director General of the Italian Treasury, I chaired the Committee for Privatization.
În aceeași calitate, am fost președintele comitetului care a revizuit legea privind guvernanța corporativă și funcționarea piețelor financiare;
In the same capacity, I chaired the Committee that revised the Italian law on corporate governance and the functioning of financial markets;
2008: prezentarea primului raport al Forumului pentru Stabilitate Financiară (primul raport cuprinzător privind cauzele crizei financiare).
2008: the delivery of the first Financial Stability Forum report (the first comprehensive Report on the causes of the financial crisis).
Cele 77 de recomandări incluse în raport au fost aprobate de Summitul G20 al șefilor de stat și de guvern din Londra.
Its 77 recommendations were endorsed by the G20 Summit of the Heads of State and Government in London.
2007-2008: reacția BCE la criza financiară.
2007-2008: the ECB response to the financial crisis;
Ave ț i afaceri comerciale sau participa ț ii financiare sau orice alte angajamente care ar putea intra în conflict cu viitoarele dumneavoastră atribu ț ii ș i există al ț i factori pertinen ț i de ordin personal sau de altă natură de care Parlamentul trebuie să ț ină seama atunci când analizează candidatura dumneavoastră?
Do you have any business or financial holdings or any other commitments which might conflict you with your prospective duties, and are there any other relevant personal or other factors that need to be taken account of by the Parliament when considering your nomination?
Care ar fi obiectivele principale pe care le ve ț i avea în vedere pe parcursul mandatului dumneavoastră de opt ani în func ț ia de pre ș edinte al Băncii Centrale Europene?
What would be the guiding objectives you will pursue during your eight-year mandate as President of the European Central Bank?
În primul rând, voi respecta în totalitate mandatul prevăzut în tratat.
First and foremost, I shall fully respect the Treaty mandate.
Sunt ferm convins că acțiunile viitorului președinte al Băncii Centrale Europene trebuie să se bazeze pe trei principii fundamentale, ținând seama de obiectivul privind stabilitatea prețurilor consacrat în tratat.
I firmly believe that three principles remain fundamental in guiding the action of the future President of the European Central Bank, taking into account the objective of price stability as enshrined in the Treaty.
În primul rând, un nivel al credibilității cât mai înalt cu putință în realizarea obiectivului menționat privind stabilitatea prețurilor.
First, the highest level of credibility in the pursuit of the very same price stability objective.
În al doilea rând, acțiunile băncii trebuie să fie absolut independente și trebuie să urmărească interesul general al zonei euro, al UE în ansamblu și al cetățenilor Uniunii.
Second, acting with full independence in the general interest of the euro area, the EU as a whole and of their citizens.
În al treilea rând, orientarea pe termen mediu, însoțită de o doză adecvată de pragmatism, în evaluarea situației financiare și economice care se află în permanentă evoluție.
Third, medium-term orientation – coupled with retained healthy dose of pragmatism – in the assessment of the permanently evolving financial and economic environment.
De asemenea, consider că integritatea, transparența și răspunderea sunt valori esențiale în exercitarea importantelor responsabilități încredințate BCE.
Let me add that I regard integrity, transparency and accountability as crucial values for the exercise of the important responsibilities entrusted to the ECB
Care este opinia dumneavoastră despre politica monetară, astfel cum a fost pusă în aplicare de Sistemul European al Băncilor Centrale (SEBC) în ultimii 12 ani?
What is your assessment of the monetary policy as it has been implemented by the European System of Central Banks (ESCB) for 12 years?
Ce schimbări ve ț i promova, dacă este cazul, dacă a ț i deveni pre ș edintele BCE?
What changes, if any, would you promote when becoming President?
În conformitate cu mandatul stabilit în tratat, trebuie să asigurăm stabilitatea prețurilor pe termen mediu în întreaga zonă euro.
In line with our mandate under the Treaty, we are expected to deliver price stability over the medium term for the euro area as a whole.
În acest sens, BCE a reușit cu brio să asigure stabilitatea prețurilor pentru toți cetățenii din zona euro.
In this respect, the ECB has been very successful in delivering price stability to all citizens in the euro area.
Acest lucru este demonstrat de menținerea unei rate medii a inflației în zona euro în ultimii 12 ani la un nivel foarte apropiat de 2%, dar sub această cifră, ceea ce corespunde modului în care BCE definește stabilitatea prețurilor.
This is evidenced by an average inflation rate in the euro area of below, but close to 2%, over the past 12 years, in line with the ECB’s definition of price stability.
Acest succes este și mai remarcabil dacă ținem seama de numeroasele adversități cu care zona euro a trebuit să se confrunte, cum ar fi creșterea semnificativă, aproape continuă, a prețurilor la petrol și la alte mărfuri de bază și criza financiară, acestea fiind doar câteva exemple.
This achievement is even more noteworthy when considering the numerous headwinds the euro area has had to weather, such as substantial increases in oil prices, almost on a continuous basis, and other commodity prices, and the financial crisis, to name only a few.
De asemenea, ca dovadă a credibilității de care s-a bucurat în ultimii 12 ani politica de asigurare a stabilității prețurilor, așteptările în ceea ce privește inflația se situează ferm la un nivel coerent cu obiectivul nostru de menținere a ratei inflației pe termen mediu în zona euro la un nivel apropiat de 2%, dar sub această cifră.
In addition, and as a reflection of the credible delivery of stable prices over the past 12 years, inflation expectations have remained firmly anchored at a level consistent with our aim to maintain inflation rates in the euro area below, but close to, 2% over the medium term.
Stabilitatea acestor așteptări este importantă pentru eficacitatea politicii monetare, cu alte cuvinte pentru asigurarea stabilității prețurilor și în perspectivă.
Such anchoring is important for the effectiveness of monetary policy, i.e. the delivery of price stability also in a forward looking manner.
După părerea mea, aceste așteptări fixe semnalează clar că piețele financiare și publicul larg manifestă o puternică încredere în angajamentul nostru și în capacitatea noastră de a aplica politica monetară unică astfel încât să poată fi asigurată stabilitatea prețurilor.
In my opinion, this anchoring is a clear signal that financial markets and the public at large attach great credibility to our commitment and capacity to conduct our single monetary policy in a way that allows for the achievement of price stability.
Faptul că așteptările privind inflația au rămas destul de stabile chiar și în timpul crizei financiare, când unii comentatori veneau cu scenarii de deflație și când rata inflației a fost negativă timp de câteva luni, poate fi considerat drept o dovadă a credibilității politicii monetare a BCE.
The fact that inflation expectations remained broadly stable even during the financial crisis, when some commentators were painting deflation scenarios, and when inflation was negative for several months, can be seen as an indication of the credibility of ECB’s monetary policy.
Având în vedere cele de mai sus, nu văd niciun motiv de a modifica modul în care a fost aplicată politica monetară în ultimii 12 ani.
In light of this, I see no reason for introducing changes to the way we have conducted monetary policy in the past 12 years.
Se afirmă adesea că, din cauza modificărilor structurale din economia mondială, infla ț ia a trecut de la o infla ț ie a pre ț urilor de consum la o infla ț ie a pre ț urilor activelor.
It is often asserted that due to structural changes in the world economy inflation has shifted from inflation in consumer prices to inflation in asset prices.
Înainte de criza financiară, unul dintre subiectele principale puse în discuție de observatori, cercetători și factorii decizionali era așa-numita „Mare moderație”.
Before the financial crisis one of the main themes debated by observers, academics and policymakers was the so-called 'Great Moderation’.
În cei 30 de ani premergători, se observase o tendință de reducere a inflației și a volatilității acesteia, care a fost interpretată ca o consecință a îmbunătățirii politicilor monetare și bugetare, precum și a unor schimbări structurale precum globalizarea (cel mai probabil, o combinație a celor doi factori).
A trend decline of inflation and its volatility had occurred over the previous 30 years, and it has been interpreted as the consequence of better monetary and fiscal policies, as well as of structural changes like globalisation (most likely, a combination of both factors).
Această teză nu este în totalitate corectă, deoarece menținerea unei stabilități constante a prețurilor este întotdeauna o provocare.
This is not entirely true, because maintaining price stability on a lasting basis always remains a challenge.
Băncile centrale nu ar trebui să creadă că lupta împotriva inflației prețurilor la bunuri și servicii a fost câștigată odată pentru totdeauna.
Central banks are well advised not to take it for granted that the fight against goods and service price inflation has been definitely won.
Băncile centrale trebuie să își mențină credibilitatea câștigată cu mari eforturi în ultimii 30 de ani și să se axeze în continuare pe obiectivul privind stabilitatea prețurilor.
Central banks must preserve their own hard gained credibility over the past 30 years and remain focused on their price stability objective.
În același timp, nu se poate nega faptul că dezvoltarea piețelor financiare și integrarea lor la nivel mondial au sporit pertinența dinamicii prețurilor activelor pentru politica monetară în comparație cu acum 30 de ani.
At the same time, one cannot deny that the development of financial markets and their integration at the global level has probably made asset price dynamics more relevant for monetary policy than 30 years ago.
În mod paradoxal, se poate argumenta că succesul înregistrat de politica monetară în exercitarea unui control asupra dinamicii inflației a contribuit probabil la o evoluție nesustenabilă a prețurilor unor active prin reducerea primelor de risc solicitate de piețele financiare.
Paradoxically, it can be argued that the success of monetary policy in taming developments in inflation dynamics could itself be one of the factors that, by reducing the risk premium demanded by financial markets, may have contributed to fostering unsustainable developments in some asset prices.
Provocarea cu care se vor confrunta în viitor băncile centrale este să poată ține seama în mod corespunzător de implicațiile pe care evoluția prețurilor activelor le are pentru riscurile pe termen mediu și lung pentru stabilitatea prețurilor.
Looking forward, the challenge for central banks is to take due account of the implications of asset price developments for medium to longer term risks to price stability.
Fără îndoială, politica monetară nu este neapărat instrumentul cel mai potrivit pentru a aborda creșterea excesivă a prețului activelor/creditării.
To be sure, monetary policy is not necessarily the most appropriate instrument to deal with credit/asset price booms.
Utilizarea unor instrumente macroprudențiale care să vizeze sursele exuberanței financiare ar putea fi mai adecvată.
The use of macro prudential instruments targeted on the sources of financial exuberance may be more appropriate.
Cu toate acestea, băncile centrale trebuie să investească în studierea dinamicii piețelor financiare și a relației în schimbare dintre sectorul real și cel financiar ale economiei.
However, central banks must invest in their understanding of financial market dynamics and the changing relationships between the real and the financial sector of the economy.
Din această perspectivă, monitorizarea combinației de dezechilibre monetare și de creditare și a evoluției prețurilor activelor reprezintă un element important într-o strategie solidă de politică monetară.
In this perspective, monitoring the building up of monetary and credit imbalances and asset price developments is one important element in a robust monetary policy strategy; a medium-term orientation is also crucial.
Această abordare este importantă deoarece determină politica monetară să adopte o atitudine de anticipare față de dezechilibrele incipiente ale prețurilor activelor care se reflectă în dinamica agregatelor monetare și de credit.
This approach is important, since it helps monetary policy to adopt a pre-emptive attitude towards incipient asset price imbalances that are reflected in the dynamics of monetary and credit aggregates.
Politica monetară poate limita în mod mai eficace dezvoltarea bulelor de prețuri la active înfruntând dinamica monetară nesustenabilă, a creditelor nesustenabile și a prețurilor activelor nesustenabile, în comparație cu simpla intervenție ex post, după ce bula se sparge și poate genera costuri extrem de ridicate în ceea ce privește instabilitatea macroeconomică.
By “leaning-against-the-wind” of unsustainable money, credit and asset price dynamics, monetary policy can better limit the build-up of asset price bubbles, rather than simply intervening ex-post, when the bubble bursts, and the costs in terms of macroeconomic instability can be extremely high.
Cum aprecia ț i consecin ț ele cre ș terii pre ț urilor la mărfurile de bază pentru politica monetară?
How do you assess the consequences of rising commodity prices for the monetary policy?
Există vreo contradic ț ie din punctul de vedere al politicii monetare între combaterea recesiunii ș i vigilen ț a în ceea ce prive ș te a ș teptările referitoare la infla ț ie?
Is there a conflict in terms of monetary policy between fighting the recession and remaining vigilant about inflation (expectations)?
După cum am spus deja, politica monetară a BCE se axează pe menținerea stabilității prețurilor pe termen mediu.
As I already indicated, the ECB’s monetary policy is geared to maintain price stability over the medium term.
De aceea, este foarte important să se determine dacă creșterea prețurilor la mărfurile de bază are un caracter temporar sau permanent și dacă prezintă un risc de declanșare a unui al doilea val de efecte.
Therefore, a crucial assessment is whether commodity price increases are of a transitory or a permanent nature and whether they risk triggering second round effects.
În principiu, dacă schimbarea prețurilor la mărfurile de bază are un caracter temporar, se poate ignora volatilitatea inflației declanșată de primul val de efecte.
In principle, if commodity price changes are of a temporary nature, one can look through the volatility in inflation triggered by their first-round effects.
Cu toate acestea, riscul unui al doilea val de efecte trebuie contracarat pentru a preveni un impact durabil asupra așteptărilor privind inflația și asupra evoluției acesteia pe termen mediu.
However, the risk of second round effects must be contrasted, in order to prevent that they have a lasting impact on medium-term inflation expectations and developments.
În special, politica monetară trebuie să aibă ca obiectiv evitarea situației în care creșterea temporară a inflației ar duce la apariția unui al doilea val de efecte în ceea ce privește salariile și prețurile, de exemplu prin indexarea salariilor și a prețurilor în funcție de inflația din trecut sau, în general, în funcție de așteptările mai pesimiste în ceea ce privește inflația în viitor.
In particular, monetary policy needs to avoid that temporary increases in inflation lead to the emergence of second-round effects in the wage and price-setting behaviour, for instance due to the indexation of wages and prices to past inflation, or more generally to a worsening of inflation expectations.
De asemenea, în cazul în care persistența unei tendințe ascendente a prețurilor la mărfurile de bază afectează sistematic inflația, există o necesitate și mai stringentă de a contracara preventiv riscul ca această deviere constantă cu caracter ascendent de la obiectivul privind stabilitatea prețurilor să submineze fixarea fermă a așteptărilor privind inflația.
In addition, in case that a persistent upward trend in commodity prices systematically affects inflation, there is an even more pressing need to pre-emptively contrast the risk that such a sustained upside deviation from the price stability objective undermines the firm anchoring of inflation expectations.
În aceste cazuri, ar fi necesară ajustarea poziției față de politica monetară pentru a menține stabilitatea prețurilor și a menține constanța așteptărilor legate de inflație.
In such cases, an adjustment of the monetary policy stance would be required to preserve price stability and keep inflation expectations well-anchored.
În momentul de față, BCE monitorizează foarte strict toate evoluțiile legate de riscul unor efecte ascendente asupra stabilității prețurilor.
At the current juncture, the ECB very closely monitors all developments with respect to upside risks to price stability.
În ceea ce privește cea de-a doua parte a întrebării, pe termen lung nu este posibil un compromis între creșterea economică și inflație.
As regards the second part of the question, in the longer term there is no trade off between growth and inflation.
Mai degrabă, stabilitatea prețurilor reprezintă o condiție necesară pentru o creștere economică durabilă.
Rather, price stability is a necessary condition for sustainable growth.
De aceea, sunt în totalitate de acord cu poziția după care s-a condus până în prezent Consiliul Guvernatorilor în deciziile sale: realizarea mandatului principal al BCE, mai exact asigurarea stabilității prețurilor pe termen mediu, este principala contribuție pe care o poate aduce politica monetară la promovarea unei creșteri economice durabile și la crearea de locuri de muncă în zona euro.
Therefore, I full share the view that guided the Governing Council decisions so far: to fulfil the ECB’s primary mandate to ensure price stability in the medium term is the main contribution monetary policy can make to fostering sustainable economic growth and job creation in the euro area economy.
Fără a aduce atingere obiectivului privind stabilitatea pre ț urilor, cum ar trebui BCE, din punctul dumneavoastră de vedere, să î ș i îndeplinească obliga ț iile secundare ce îi revin în temeiul tratatului (să contribuie la cre ș terea economică ș i la ocuparea deplină a for ț ei de muncă) ș i ce instrumente ar putea folosi BCE pentru a- ș i îndeplini aceste obliga ț ii?
Without prejudice to the objective of price stability, how in your view should the ECB fulfil its secondary obligations under the Treaty (to contribute to economic growth and full employment) and what instruments could the ECB use to do so?
Existența unor obligații secundare în conformitate cu articolul 127 din Tratatul privind funcționarea UE nu presupune un compromis între obiectivul principal al BCE de a menține stabilitatea prețurilor și sprijinirea politicilor economice generale ale Uniunii.
The existence of secondary obligations under Art 127 of the Treaty on the functioning of the EU does not entail the existence of a trade off between the ECB’s primary objective of maintaining price stability and support of the general economic policies in the Union.
Atât cercetătorii, cât și experiența istorică converg spre un consens privind faptul că o bancă centrală nu poate influența creșterea economică în mod viabil modificând masa monetară, însă poate contribui la creșterea economică cultivând un climat de stabilitate.
Broad consensus exists, both from academic research as well as from historical experience, on the fact that a central bank cannot influence economic growth in a sustainable manner by changing the money supply, but can instead contribute to growth by fostering an environment of stability.