natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Deşi tipurile de inegalitate de gen şi cauzele acesteia pe piaţa muncii sunt legate strâns de etapele din ciclul de viaţă, iar majoritatea ţărilor din UE recunosc importanţa promovării unei abordări bazate pe ciclul de viaţă, cea mai mare parte a politicilor active privind piaţa muncii care promovează egalitatea de gen se adresează femeilor şi bărbaţilor maturi, adesea neacordându-se atenţie poziţiei dezavantajate a femeilor tinere sau în vârstă, comparativ cu bărbaţii de aceeaşi vârstă.
Though the patterns and causes of gender inequality in the labour market are strictly related to the stage of lifecycle and the importance of promoting a lifecycle approach to work is widely acknowledged by most EU countries, the majority of the active labour market policies promoting gender equality are addressed to women and men in adulthood, often disregarding the disadvantaged position of young and old women compared with men of the same age.
Deşi majoritatea statelor membre recunosc că femeile în vârstă sunt dezavantajate în ceea ce priveşte incluziunea pe piaţa muncii, măsurile vizând lucrătorii în vârstă adoptate în ultimii ani fie nu integrează explicit aspectele de gen, fie ignoră masiv situaţiile diferite în care se află bărbaţii şi femeile.
Even though the majority of Member States recognise that older women are at a disadvantage in terms of labour inclusion, measures taken for older workers in recent years are, in general, either not explicitly gender mainstreamed or largely ignore the different situations of older men and women.
Îmbătrânirea activă s-a concentrat până acum extensiv asupra potenţialului de angajare a lucrătorilor, fapt care a avut drept consecinţă atribuirea unui rol dominant reformelor pensiilor şi a sistemelor de securitate socială, având drept scop principal creşterea prin lege a vârstei de pensionare.
The approach to active ageing has so far extensively focussed on senior worker employability, resulting in a dominant role played by pensions and social security reforms, with the main aim of postponing the age of retirements by law.
Majoritatea măsurilor au totuşi la bază traseul profesional şi pensionarea bărbaţilor, dimensiunea de gen nefiind integrată explicit în acestea.
However, most measures are based on the dominant male trajectory of work and retirement and are not explicitly gender mainstreamed.
Astfel că, în timp ce ocuparea forţei de muncă de către femei include întreruperi repetate ale carierei, angajarea cu fracţiune de normă, remuneraţii mici şi diferenţe salariale de gen, femeile în vârstă se pot confrunta cu discriminări multiple.
Thus, while repeated career breaks, part-time work, low pay and the gender pay gap characterise women’s employment, in old age they may be the object of multiple discrimination.
De exemplu, pe piaţa muncii femeile sunt adesea considerate „bătrâne” la vârste mult mai tinere decât bărbaţii, iar obligaţiile de îngrijire pot constitui adesea obstacole majore pentru încadrarea în muncă a femeilor mai în vârstă.
For example, in the labour market women are frequently regarded as ‘old’ at a much younger age than men, while care burdens can produce high barrier to the employment of older women.
Aşadar, trebuie elaborată o abordare sistematică şi universală a politicilor active privind piaţa muncii, care să cuprindă măsuri speciale în materie de sănătate şi siguranţă la locul de muncă şi o integrare explicită a aspectelor de gen.
So a systematic and comprehensive approach to active labour market policies including special health and safety measures at workplaces with an explicit gender mainstreaming strategy is yet to be developed.
Pentru a înţelege mai bine situaţia şi provocările aferente şi pentru a prevedea tendinţele, trebuie colectate şi analizate date specifice, defalcate pe criterii de gen şi vârstă.
For a better understanding of the situation and challenges as well as to predict the trends, comparable gender and age-specific data need to be collected and analysed.
Desfiinţarea pensionării obligatorii, furnizarea mai multor structuri de îngrijire, mai ales pentru femeile în vârstă, şi contracararea percepţiilor negative ale unor lucrători vârstnici în legătură cu şansele lor pe piaţa muncii, toate acestea ar putea contribui la creşteri semnificative ale participării active a persoanelor în vârstă.
Terminating the practice of compulsory retirement, providing greater care support facilities, in particular for older women and addressing the negative perceptions of certain older workers about their labour market prospects could result in significant increases in the active participation of older people.
Ar trebui analizată crearea de oportunităţi corespunzătoare de angajare şi condiţii de muncă şi de angajare bune, pentru a încuraja lucrătorii în vârstă să rămână în câmpul muncii pentru mai mult timp.
It should be considered to create appropriate employment opportunities and the right working and employment conditions to encourage older workers to remain in work for longer.
Este interesant faptul că în ţările cu rate ridicate de angajare în rândul femeilor se înregistrează şi rate superioare de fertilitate, ceea ce s-ar putea explica prin faptul că echilibrul satisfăcător între viaţa profesională şi viaţa personală în rândul femeilor ar putea constitui un factor esenţial atât pentru rate mai mari de încadrare în muncă a femeilor, cât şi pentru rate superioare ale fertilităţii.
Interesting fact is that countries with high levels of female employment also have higher fertility rates, suggesting that achieving a satisfactory work–life balance for women may be crucial to both higher female employment and a relatively high fertility rate.
Angajarea cu fracţiune de normă este considerată drept o bună modalitate de tranziţie treptată spre pensie, dar numai 11% dintre bărbaţi şi 38% dintre femei cu vârste cuprinse între 55-64 de ani lucrează cu fracţiune de normă.
Part-time work is seen as a good way of achieving a gradual transition from work to retirement, but only about 11% of men and 38% of women aged 55–64 years work part time.
Astfel, tranziţia tipică pare să rămână încă de la munca cu normă întreagă la pensia cu normă întreagă.
Thus, the typical transition still seems to be from full-time employment to full-time retirement.
Femeile - prestatoare de servicii de îngrijire
Woman as care-givers
Femeile în vârstă contribuie semnificativ la bunul mers la societăţii în diverse moduri: îşi ajută copii şi nepoţii, dar şi părinţii, sunt principalii prestatori de servicii de îngrijire şi lucrează ca voluntare; dar totuşi rolul lor în activităţile de îngrijire nu este suficient apreciat.
Older women represent an important contribution to the society in a variety of ways: they offer help to their children and grandchildren but also parents, they are the primary care-givers and work as volunteers, however the caring role of older people is not sufficiently appreciated.
Problematica îngrijirilor pe termen lung este extrem de sensibilă la aspectele de gen, pentru că, în majoritatea ţărilor europene, femeile constituie atât majoritatea beneficiarilor (având o speranţă de viaţă mai mare), cât şi majoritatea prestatorilor (prestând, de obicei, îngrijiri neplătite, nerecunoscute oficial, fapt care are adesea consecinţe asupra calităţii vieţii lor.
The issue of long-term care is particularly sensitive to a gender approach, because in most European countries women are the majority of both the beneficiaries (due to their generally longer life expectancy) and the care suppliers (usually supplying unpaid, informal care which often impacts on their quality of life).
Majoritatea celor care îngrijesc persoane în vârstă sau persoane cu dizabilităţi sunt femei, iar datorită fenomenului îmbătrânirii populaţiei sarcinile de îngrijire pe care trebuie să le îndeplinească femeile sunt din ce în ce mai mari, ceea ce are consecinţe asupra calităţii vieţii lor.
The majority of carers for the elderly and the disabled are women and due to the phenomenon of the ageing population the care burden that women have to bear is constantly increasing, impacting also on their quality of life.
În Europa, o parte din ce în ce mai mare a populaţiei are nevoie de asistenţă în viaţa cotidiană, asistenţă care este furnizată de femei în mod voluntar.
In Europe a growing share of the population needs assistance in daily living, which is very often provided by women on a voluntary basis.
Uneori, dacă este nevoie de asistenţă continuă, persoana care o face îşi părăseşte locul de muncă.
Sometimes the need of continuous assistance may induce the carer to leave work.
Cum cei care îngrijesc în familie sunt, în principal, femei peste 50 de ani, ale căror rate de încadrare în muncă nu ating nici acum obiectivele UE, pentru a le îmbunătăţi opţiunile de angajare vor fi necesare noi politici şi resurse pentru a le permite să-şi realizeze un echilibru între viaţa profesională şi cea de familie şi pentru a promova solidaritatea între generaţii în cadrul familiilor.
As family carers are mainly women over 50, whose employment rates still fall short of EU targets, improving their employment options will require new policies and resources to enable them to reconcile work and family life and promote intergenerational solidarity within families
Femeile sunt adesea şi din ce în ce mai mult suprareprezentate în rândul populaţiei vârstnice izolate datorită creşterii numărului de divorţuri şi a speranţei de viaţă mai scăzute pentru bărbaţi.
Women are often and increasingly over-represented among the isolated elderly, as a consequence of rising divorce rates and shorter life-expectancy of men.
Văduvele şi femeile în vârstă singure se confruntă, în general, cu riscul de sărăcie, cu izolarea şi cu excluderea socială.
Widows and lone elderly women in general are at a higher risk of poverty, isolation and social exclusion.
În conformitate cu OECD, persoanele care prestează servicii de îngrijire nerecunoscute oficial pot fi împărţite în trei categorii.
According to the OECD, informal care-givers can be divided into three categories.
Prima categorie cuprinde rude, prieteni sau voluntari care nu primesc niciun fel de compensare pentru munca lor.
The first includes relatives, friends or volunteers that do not receive any form of compensation for their engagement.
A doua categorie cuprinde persoane care îngrijesc şi care primesc plăţi în numerar/indemnizaţii ca parte a unor programe de retribuire în numerar şi a unor programe referitoare la opţiunile consumatorilor.
The second category includes informal care-givers that receive cash benefits/allowance as part of cash benefit programmes and consumer-choice programmes.
De obicei, aceştia sunt rude sau prieteni.
They are usually relatives or friends.
Cea de a treia categorie cuprinde persoane, nerecunoscute oficial, care prestează servicii de îngrijire în mod nedeclarat, ilegal.
The last category includes undeclared/illegal informal care-givers.
Aceştia din urmă beneficiază de unele forme de plată din partea celor pe care îi îngrijesc, dar fără a fi angajaţi cu un contract de muncă.
They are care-givers who receive some form of payments by care recipients but without any form of employment contract.
Pentru a evita penalizarea femeilor în vârstă în ceea ce priveşte drepturile lor de pensie, pentru că au prestat servicii de îngrijire neplătite, părăsind astfel piaţa muncii, ar putea fi luate în discuţie câteva opţiuni.
In order to avoid penalisation of older women in their pension entitlement for providing unpaid care and thus leaving the labour market, several options could be considered.
Ţinând seama de importanţa îngrijirilor informale în multe societăţi şi de faptul că aceste servicii sunt prestate în cea mai mare parte de femei, se pot adopta măsuri de sprijinire a celor care îngrijesc şi nu sunt recunoscuţi oficial, măsuri cu consecinţe pozitive asupra incluziunii femeilor pe piaţa muncii şi a reconcilierii între munca oficială şi responsabilităţile de îngrijire.
Given the relevance of informal care in many societies and women’s predominance as care-givers, measures supporting informal carers may exert a positive gender impact in terms of women’s labour inclusion and reconciliation between market work and caring responsibilities.
Sprijinul pentru aceştia ar putea cuprinde oferirea de informaţii şi cursuri de pregătire, avantaje fiscale şi rambursări de impozite, reglementarea activităţilor lucrative sau a iniţiativelor de către organizaţii private pentru a le înlesni combinarea activităţilor profesionale cu acele de îngrijire.
Support for informal care-givers may include information and training, tax benefits and payments, regulations of businesses or initiatives by private organisations to facilitate combining work and care-giving.
Iniţiativele în materie de politici care sprijină accesul echitabil la LTC şi munca celor prestează neoficial activităţi de îngrijire cuprind: concediu pentru îngrijiri, puncte de pensii, beneficii şi indemnizaţii, în numerar sau în natură şi program flexibil la locul de muncă.
The policy initiatives supporting both an equitable access to LTC and the work of informal care-givers include: care leave, pension credits, in-kind and in-cash benefits and allowances, and flexible working time.
Furnizarea unor servicii de îngrijire pe termen lung poate sprijini femeile să-şi păstreze locul de muncă şi poate avea un impact de gen relevant în ceea ce priveşte calitatea vieţii şi incluziunea socială, atât pentru cei care îngrijesc, cât şi pentru cei îngrijiţi.
The provision of long-term care service may support women in retaining their work and may exert a relevant gender impact in terms of quality of life and social inclusion, both for the carer and for the recipient of the care.
Mai mult chiar, în unele state membre concediul parental este extins şi la bunici.
Furthermore, in a few Member States, parental leave is extended to grandparents.
Aceste iniţiative sunt, totuşi, extrem de rare încă.
However, such initiatives are still exceptional.
Sănătatea şi femeile în vârstă
Health issues of older women
Există boli care pot afecta mai mult femeile decât bărbaţii.
There are diseases that more probably effect women than men.
Femeile care îmbătrânesc sunt in mod deosebit susceptibile de fi afectate de o boală specifică vârstei, în special cancer la sân, afecţiuni ale memoriei (demenţă, Alzheimer), osteoporoză şi artrită reumatoidă.
Ageing women are particularly vulnerable to age-related diseases, especially breast cancer, memory disorders, (e.g. dementia and Alzheimer’s), osteoporosis and rheumatoid arthritis.
Datele OMS apreciază că 40% dintre femeile de peste 50 de ani suferă de fracturi osteoporotice.
According to the WHO 40% of all women over 50 will suffer an osteoporotic fracture.
În plus, complicaţiile datorate bolilor vasculare coronariene în cazul persoanelor care suferă de diabet sau hipertensiuni, se întâlnesc mult mai des la femei decât la bărbaţi.
Furthermore, complication related to coronary vascular diseases in the presence of diabetes or hypertensions is more common in women than in men.
Acţiunile de prevenire sunt extrem de importante.
Prevention is of crucial importance.
În unele state membre sunt deja disponibile programe de depistare specifice pentru femei, dar nu în toate.
In some Member States gender specific screening programmes are already available, but not in all.
În unele state membre, programele de prevenire ale cancerului la sân sunt gratuite pentru femeile cu vârste între 50-69 de ani şi fac parte din sistemul de sănătate de bază.
Breast cancer prevention programmes are in some Member States free of charge for women aged 50-69 and part of the statutory health scheme.
Şi, în plus, în unele state membre, femeilor din această grupă de vârstă li se trimit invitaţii personale scrise pentru a efectua mamografii odată la doi ani.
What’s more, in some Member States, women from this age group are personally invited in writing for mammographic screening every two years.
Majoritatea politicilor şi programelor nu au o dimensiune de gen, nu sunt adresate explicit femeilor în vârstă, ci mai degrabă urmăresc incluziunea socială a unor grupuri definite generic drept „grupuri vulnerabile”.
Most policies and programmes are gender-blind, they do not explicitly target older women but rather aim at the social inclusion of more generic ‘vulnerable groups’.
Femeile în vârstă sunt supuse unei discriminări multiple, nu numai pe motive de vârstă, gen, stare a sănătăţii, ci şi pe alte motive, în cazul în care aparţin grupurilor vulnerabile.
Multiple discrimination affects older women who are not only discriminated on the basis of their age, gender and health status, but, if belonging to vulnerable groups, also on other counts.
Mai mult chiar, criza economică actuală afectează semnificativ femeile în vârstă deja discriminate pentru chestiuni referitoare la starea de sănătate sau dizabilităţi, şi din punctul de vedere al accesului la serviciile de bază, mai ales la îngrijiri medicale şi îngrijiri de lungă durată, afectate de reduceri bugetare prezente sau viitoare.
Moreover, the current economic crisis has significant consequences on older women already suffering discrimination for matters of health or disability, and on their access to basic services, especially health care and long-term care services, due to current or future budget cuts.
În final, gestionarea adecvată a procesului de îmbătrânire a populaţiei şi inevitabilele schimbări din societate pot contribui la politici economice şi sociale mai solide.
Finally, proper management of the population’s ageing process and the inevitable changes in society may contribute to sounder economic and social policy.
Trebuie depăşită retorica politică dominantă în care îmbătrânirea este considerată o povară economică şi socială pentru societate.
It is necessary to overcome the dominant political rhetoric on population ageing seen as a social and economic burden for society.
Este esenţială integrarea dimensiunilor referitoare la gen şi vârstă în toate strategiile destinate îmbătrânirii active la toate nivelurile de guvernare.
It is crucial to integrate a gender and age dimension into all active ageing strategies at all governance level.
Raportoare: Sari Essayah
Rapporteur: Sari Essayah
AVIZ al Comisiei pentru piAŢa internă Şi proteCŢia consumatorilor .62
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 61
– având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului ( COM(2010)0775 ),
– having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2010)0775 ),
– având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie ( C7-0434/2010 ),
– having regard to Article 294(2) and Article 114 of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7‑0434/2010 ),
– având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor ( A7-0292/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinion of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7-0292/2011 ),
Titlul 1 – titlu
Title 1 – title
(1) Crearea unei piețe integrate a plăților electronice în euro, practic fără a se face distincția între plățile naționale și cele transfrontaliere, este necesară pentru buna funcționare a pieței interne.
(1) The creation of an integrated market for electronic payments in euros , with no basic distinction between national and cross-border payments is necessary for the proper functioning of the Internal Market .
În acest scop, Zona unică de plăți în euro (denumită în continuare „SEPA”) vizează dezvoltarea de instrumente de plată comune la nivelul Uniunii Europene, care urmează să înlocuiască instrumentele naționale de plată actuale.
To this end, the Single Euro Payments Area (hereinafter ‘ SEPA ’ ) project aims to develop common Union-wide payment instruments to replace current national payment instruments .
Ca rezultat al introducerii de standarde, reguli și practici de plată comune și deschise și prin intermediul procesării integrate a plăților, SEPA urmează să ofere persoanelor fizice și juridice din Uniunea Europeană servicii de plată în euro sigure, la prețuri avantajoase, fiabile și ușor de utilizat.
As a result of the introduction of open, common payment standards, rules and practices, and through integrated payment processing, SEPA should provide Union citizens and businesses with secure, competitively priced, user-friendly, and reliable payment services in euros .
Realizarea SEPA va crea condiții favorabile pentru intensificarea concurenței în domeniul serviciilor de plată, pentru o dezvoltare nestăvilită și pentru o implementare rapidă la nivelul UE a inovațiilor în materie de plăți.
Completing SEPA should also create favourable conditions for increased competition in payment services and for the unhindered development and swift, Union-wide implementation of payments-related innovations.
Prin urmare, este de a ș teptat ca îmbunătățirea economiilor de scară, creșterea eficienței operaționale și consolidarea concurenței să determine avansarea serviciilor de plată electronică în euro către cele mai bune produse ș i să creeze o presiune optimă pentru scăderea pre ț urilor .
Consequently, as a result of improved economies of scale, increased operating efficiency and strengthened competition , electronic payment services in euros should create a best-of-breed basis downward price pressure .
(1) Crearea unei piețe integrate a plăților electronice în euro, fără a se face distincția între plățile naționale și cele transfrontaliere, este necesară pentru buna funcționare a pieței interne.
(1) The creation of an integrated market for electronic payments in euro , with no distinction between national and cross-border payments is necessary for the proper functioning of the i nternal m arket .
În acest scop, zona unică de plăți în euro (denumită în continuare „SEPA”) vizează dezvoltarea de servicii de plată comune la nivelul Uniunii Europene, care urmează să înlocuiască serviciile naționale de plată actuale.
To this end, the Single Euro Payments Area (hereinafter " SEPA " ) project aims to develop common Union-wide payment services to replace current national payment services .
Ca rezultat al introducerii de standarde, reguli și practici de plată comune și deschise și prin intermediul procesării integrate a plăților, SEPA urmează să ofere persoanelor fizice și juridice din Uniunea Europeană servicii de plată în euro sigure, la prețuri avantajoase, fiabile și ușor de utilizat.
As a result of the introduction of open, common payment standards, rules and practices, and through integrated payment processing, SEPA should provide Union citizens and businesses with secure, competitively priced, user-friendly, and reliable payment services in euro .
SEPA ar trebui realizată astfel încât să faciliteze accesul nou veni ț ilor pe pia ț ă ș i dezvoltarea de noi produse ș i să creeze condiții favorabile pentru intensificarea concurenței în domeniul serviciilor de plată, pentru o dezvoltare nestăvilită și pentru o implementare rapidă la nivelul UE a inovațiilor în materie de plăți.
SEPA should be completed in a way that facilitates access for new market entrants and the development of new products, and creates favourable conditions for increased competition in payment services and for the unhindered development and swift, Union-wide implementation of payments-related innovations.
Prin urmare, îmbunătățirea economiilor de scară, creșterea eficienței operaționale și consolidarea concurenței ar trebui să determine o presiune pentru scăderea pre ț urilor serviciilor de plată electronică în euro pe baza celor mai bune produse.
Consequently, improved economies of scale, increased operating efficiency and strengthened competition should lead to downward price pressure in electronic payment services in euro on a best-of-breed basis.