natgillin/translations-raw huggingface dataset:
În ultimii ani, s-a observat o creştere a numărului şi gravităţii dezastrelor naturale, care duc la pierderea de vieţi omeneşti, distrugerea infrastructurii economice şi sociale, precum şi la degradarea ecosistemelor.
In recent years there has been an increase in the number and gravity of natural disasters causing loss of life, damage to economic and social infrastructures and the deterioration of ecosystems.
La nivel european, este necesară îmbunătăţirea capacităţii Europei de a răspunde la dezastrele majore atât în interiorul, cât şi în afara Uniunii Europene, şi abordarea coordonată faţă de prevenirea şi atenuarea efectelor catastrofelor.
It is therefore necessary to improve capacity at European level to respond to major disasters occurring both inside and outside the EU and adopt a coordinated approach to the prevention and containment thereof.
România a fost sprijinită financiar de către Uniunea Europeană pentru proiectele din zonele calamitate de inundaţii, dar deblocarea fondurilor s-a realizat cu întârziere faţă de momentul în care ar fi avut maximă eficienţă.
While Romania has received EU funding for projects in flood-stricken regions, it was released to late to be put to optimum use.
În acest scop, posibilitatea de a se acorda asistenţă, sub forma unui sistem de plăţi în avans bazat pe estimarea iniţială a pagubelor directe, unei ţări afectate de o catastrofă, la cererea acesteia, ar fi o facilitate care ar fi foarte apreciată de zonele afectate, imediat după producerea unei catastrofe.
Hence the possibility of assistance on the request of the country concerned, in the form of an advance payment in the immediate aftermath, based on an initial calculation of the direct damage caused, would be of great value to the stricken areas.
Poate Comisia Europeană să clarifice aceste incertitudini şi să confirme faptul că această finanţare în avans ar avea un efect benefic pentru atenuarea efectelor catastrofelor?
Can the Commission clarify any doubts on this matter and confirm that advance funding would be beneficial in terms of disaster containment?
Deși Fondul de solidaritate al UE nu a fost conceput pentru a fi un instrument de urgență propriu‑zis, ci mai degrabă un instrument care să ajute țările lovite de dezastre să suporte sarcina financiară a operațiunilor de urgență, Comisia împărtășește preocupările distinsului membru cu privire la necesitatea unei deblocări mai rapide a ajutorului.
While the EU Solidarity Fund was not conceived as an emergency instrument itself but rather as an instrument to help disaster stricken countries bear the financial burden of emergency operations, the Commission shares the Honourable Member's concerns about the need for a speedier release of the aid.
Din acest motiv, propunerea Comisiei din 2005 pentru un regulament modificat privind Fondul de solidaritate conține, printre alte elemente, posibilitatea de a realiza plăți în avans.
For this reason the Commission's proposal for an amended Solidarity Fund Regulation of 2005 contains among other elements the possibility to pay advances.
Deși Parlamentul a sprijinit în mare măsură propunerea Comisiei, nu au existat progrese la nivelul Consiliului.
While Parliament supported the Commission's proposal to a very large extent, there has been no progress in Council.
Comisia lucrează în prezent la o nouă inițiativă pentru deblocarea acestui dosar.
The Commission is currently undertaking a new initiative to unblock the dossier.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-1407/10
WRITTEN QUESTION E-1407/10
Subiect: Dialogul dintre Republica Moldova şi Uniunea Europeană privind regimul vizelor
Subject: Dialogue between the Republic of Moldova and the European Union concerning visa requirements.
De aceea port o atenţie deosebită angajării unui dialog între Republica Moldova şi Uniunea Europeană privind procesul de liberalizare graduală a vizelor pentru cetăţenii Republicii Moldova.
In this context, the possible launching of a dialogue between the Republic of Moldova and the European Union regarding the progressive introduction of more flexible visa requirements for Moldovan citizens is of particular interest.
Cer Comisiei Europene să mă informeze care sunt paşii şi dacă a elaborat sau intenţionează să elaboreze un plan de dialog cu autorităţile Republicii Moldova privind liberalizarea graduală a vizelor.
Can the Commission indicate the procedures to be followed and whether it has drawn up or intends to draw up plans for a dialogue with the Moldovan authorities regarding the introduction of more flexible visa requirements?
(12 mai 2010)
(12 May 2010)
Într-adevăr, Comisia intenționează să instituie un dialog cu Republica Moldova pentru a examina condițiile în care cetățenii moldoveni vor putea călători fără viză în UE, ca obiectiv pe termen lung.
The Commission indeed intends to establish a dialogue with the Republic of Moldova to examine the conditions for visa-free travel of Moldovan citizens to the EU as a long-term goal.
Acest dialog urmează a fi deschis în cadrul următoarei reuniuni a Consiliului de cooperare UE - Republica Moldova din 15 iunie 2010 și va examina condițiile aplicabile în domeniile securității documentelor, migrației nereglementate, ordinii publice și securității, precum și relațiilor externe.
This dialogue is due to be opened on the margins of the next EU‑Republic of Moldova Cooperation Council meeting on 15 June 2010 and will examine relevant conditions in the areas of document security, irregular migration, public order and security, and external relations.
În continuare, Comisia ar dori să amintească faptul că emiterea vizelor Schengen de scurtă ședere pentru cetățenii Republicii Moldova a fost facilitată în mod substanțial în ultimii ani, ca un prim pas către regimul călătoriilor fără viză.
The Commission would further like to recall that, as a first step towards visa-free travel, the issuing of short-stay Schengen visas to citizens of the Republic of Moldova has been substantially facilitated in recent years.
În aprilie 2007, s-a deschis la Chișinău un centru pilot comun de primire a cererilor de viză, care primește în prezent cereri pentru viză în numele a 12 state membre UE.
A pilot Common Visa Application Centre was opened in Chisinau in April 2007, which now receives visa applications on behalf of 12 EU Member States.
În baza unui acord de facilitare a eliberării vizelor încheiat între UE și Republica Moldova, care a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2008, peste o treime din vizele Schengen sunt eliberate în mod gratuit, vizele cu intrări multiple sunt eliberate pe o scară mai largă, iar titularii de pașapoarte diplomatice sunt exceptați de la obligația de a deține viză Pentru o evaluare a acordurilor de facilitare a eliberării vizelor încheiate între UE și țări terțe, vă rugăm să consultați documentul de lucru al serviciilor Comisiei cu privire la acest subiect, SEC (2009) 1401 final, 15.10.2009. .
On the basis of a visa facilitation agreement between the EU and the Republic of Moldova which entered into force on 1 January 2008, over a third of Schengen visas are issued free of charge, multiple-entry visas are issued more widely and holders of diplomatic passports are exempt from the visa obligation For an evaluation of the European Union's visa facilitation agreements with third countries, please see the Commission Staff Working Paper of this subject, SEC(2009)1401 final, 15.10.2009. .
Acest acord a intrat în vigoare la 1 aprilie 2010 și conferă rezidenților din zona locală de frontieră dreptul de a călători fără viză în România, în interiorul zonei locale de frontieră de 30 de kilometri de la linia de frontieră.
This agreement entered into force on 1 April 2010 and entitles residents of the local border area to visa-free travel to Romania within a local border area of 30 kilometres from the border line.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-1408/10
WRITTEN QUESTION E-1408/10
Subiect: Rolul competenţelor digitale în formarea tinerilor
Subject: Importance of digital competence in training young people
Competenţa digitală este una dintre cerinţele de bază ale angajatorilor din Uniunea Europeană (pentru 90% dintre posturi sunt necesare cel puţin cunoştinţe de bază în domeniul TIC).
Digital competence is one of the basic requirements for recruitment in the European Union (90 % of posts requiring at least a fundamental grasp of ICT).
Din păcate, cea mai mare parte a competenţelor digitale sunt dobândite de tineri în mod informal, ceea ce ridică problema riscurilor la care aceştia sunt expuşi, abordarea critică în utilizarea acestor tehnologii fiind una limitată.
Unfortunately young people tend to acquire their digital competences on a mainly informal basis, thereby placing them at risk, given their relatively casual approach to the use of these technologies.
Care sunt strategiile comunitare privind dezvoltarea competenţelor TIC în cadrul şcolilor, pentru a contrabalansa riscurile învăţării informale?
What Community strategies exist to improve ITC skills at school so as to offset the perils of their casual acquisition?
În ce măsură criteriile etice sunt luate în considerare în elaborarea de măsuri în domeniul TIC? 2.
To what extent is account taken of ethical criteria in formulating ICT initiatives? 2.
În ce proporţie aceste măsuri sunt implementate în statele nou-intrate în UE, în special România şi Bulgaria?
To what extent are these measure being implemented in the new EU Member States, in particular Romania and Bulgaria?
(21 aprilie 2010)
(21 April 2010)
Distinsul membru știe că, în conformitate cu articolul 165 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, responsabilitatea conținutului educativ și a organizării sistemului de învățământ rămâne în sarcina statelor membre.
The Honourable Member will be aware that in accordance with Article 165 of the Treaty on the Functioning of the European Union the responsibility for the content of teaching and the organisation of education systems rests with Member States.
Astfel, fiecare stat membru trebuie să stabilească dispozițiile și strategiile educative cu privire la competența digitală din cadrul școlilor.
It is thus for each Member State to determine the arrangements and policies for teaching about digital competence in schools.
Aceste aspecte nu fac parte din domeniile de competență ale Comisiei.
These are not matters on which the Commission has competence to act.
Cu toate acestea, Recomandarea din 2006 privind competențele fundamentale în procesul de învățare continuă Recomandarea Parlamentului și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competențele fundamentale în procesul de învățare continuă, JO L 394, 30.12.2006 include competența digitală care implică o utilizare fiabilă și critică a tehnologiei societății informaționale (TSI) și înțelegerea riscurilor potențiale ale utilizării internetului și a altor mijloace de comunicare electronice, folosite, de exemplu, pentru activitățile sociale în rețea.
However, the 2006 recommendation on key competences for lifelong learning Recommendation of Parliament and of the Council of 18 December 2006 on key competences for lifelong learning, OJ L 394, 30.12.2006. includes the Digital Competence that involves the confident and critical use of Information Society Technology (IST) and the understanding of the potential risks of the use of the Internet and other electronic media, used for instance for social networking.
Raportul comun 2009 privind punerea în aplicare a programului de lucru „Educația și formarea profesională 2010” COM (2009)640 final arată că această competență reprezintă o provocare educațională deosebită deoarece un mare număr de studenți dobândesc cunoștințe în afara școlii prin intermediul utilizării private sau sociale a tehnologiilor informației și comunicării (TIC), în unele privințe deseori la un nivel superior celui atins de profesorii lor.
The 2009 Joint report on the implementation of Education and Training 2010 work programme COM(2009)640 final. shows that this competence is a particular teaching challenge because many students learn it outside school through home and social use of ICT, often to a higher level than their teachers in some respects.
Prin metoda deschisă de coordonare și, în special, prin noul cadru strategic pentru cooperare în domeniul educației și al formării profesionale („ET2020”), Comisia va continua să sprijine punerea în aplicare a Recomandării privind competențele fundamentale.
The Commission will continue to support, through the Open Method of Coordination and particularly through the New Strategic Framework for cooperation on education and training (‘ET2020’) the implementation of the recommendation on key competences.
Susținerea promovării competențelor fundamentale constituie, de asemenea, o prioritate în cadrul programului de învățare de-a lungul vieții, în special în programul sectorial Comenius.
Supporting the development of key competences is also a priority in the Lifelong Learning Programme, in particular in its Comenius sectoral Programme.
Agenda digitală, care este prima inițiativă pilot din cadrul programului Europa 2020, va insista asupra importanței unei societăți digitale durabile și inclusive, în care fiecare să poată avea acces la internet și să se poată folosi de acesta în mod fiabil și critic.
The Digital Agenda, which is the first flagship initiative under Europe 2020, will insist on the importance of a sustainable and inclusive digital society, where everyone is able to access the Internet and use it in a confident and critical way.
Dat fiind că TIC oferă posibilități considerabile pentru învățare, creare și participare, Agenda digitală va încuraja acțiunile destinate să amelioreze aptitudinile TIC în întreaga Europă, cu ajutorul parteneriatelor între mai mulți factori interesați și al învățământului universitar și școlar.
As ICT offers significant opportunities for learning, creating and participating, the Digital Agenda will encourage actions aimed at improving ICT skills across Europe, through multi-stakeholder partnerships and education in universities and schools.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-1552/10
WRITTEN QUESTION E-1552/10
adresată de Sebastian Valentin Bodu (PPE)
by Sebastian Valentin Bodu (PPE)
(17 martie 2010)
(17 March 2010)
Subiect: Crearea unei instanțe specializate în domeniul proprietății intelectuale
Subject: Establishment of a court specialising in intellectual property
În conformitate cu articolul 19 din Tratatul UE, Curtea de Justiție a Uniunii Europene include Curtea de Justiție, Tribunalul General și Instanțele Specializate.
Under Article 19 Treaty on European Union, the Court of Justice of the European Union includes the Court of Justice, the General Court and specialised courts.
În prezent există o singură instanță specializată, respectiv Tribunalul Funcției Publice, creat în 2004.
At present there is only one specialised court, namely the Civil Service Tribunal, which was established in 2004.
Tratatul de la Lisabona a introdus anumite schimbări în ceea ce privește procedura înființării de instanțe specializate.
The Lisbon Treaty introduced a number of changes to the procedures for establishing specialised courts.
În speță, acestea pot fi înființate pe baza procedurii legislative ordinare.
In this case, they can be established under ordinary legislative procedures.
Având în vedere că, în anul 2009, din 1191 cauze aflate pe rolul Tribunalului General, 355 sunt litigii care au ca obiect dreptul de proprietate intelectuală,
In 2009, of the 1191 cases before the General Court, 355 were disputes concerning intellectual property.
Consideră Comisia oportun ca Tribunalul General să rămână instanța de fond pentru litigiile privind proprietatea intelectuală, însă cu sporirea numărului de judecători ai acestei instanțe, urmând ca Curtea de Justiție Europeană să rămână instanța de recurs, îndeplinindu-și astfel rolul de uniformizare a jurisprudenței.
Or, on the other hand, does the Commission consider that the General Court should retain responsibility for intellectual property disputes, with an increase in the number of judges, while the European Court of Justice should be the court of appeal, thereby helping to standardise case-law?
Răspuns dat de dl Barnier, în numele Comisiei
Answer given by Mr Barnier on behalf of the Commission
(7 mai 2010)
(7 May 2010)
Comisia este de acord cu distinsul membru în privința faptului că în trecutul apropiat Tribunalul s-a ocupat de un număr important de litigii în materie de mărci, desene și modele industriale comunitare.
The Commission agrees with the Honourable Member that in the recent past, the General Court has been handling a significant number of cases concerning the Community trade mark and design.
În același timp însă, Comisia dorește să sublinieze că, în conformitate cu articolele 256 și 263 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în domeniul în cauză Tribunalul nu face decât să controleze legalitatea anumitor acte ale Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (OAPI) menite să producă efecte juridice față de terți.
However, the Commission would like to highlight that, in accordance with Articles 256 and 263 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), the General Court, in this area, only reviews the legality of certain acts of the Office for the Harmonisation in the internal market (OHIM) intended to produce legal effects vis-à-vis third parties.
Mai precis, competența Tribunalului în acest domeniu este limitată la anularea sau modificarea deciziilor camerelor de recurs ale OAPI prin care se acordă sau se refuză acordarea unei mărci, desen sau model industrial comunitar.
In particular, the General Court's jurisdiction, in this area, is limited to annulling or altering decisions of the Boards of Appeal of OHIM granting or refusing to grant a Community trade mark or design.
Cu alte cuvinte, Tribunalul nu se ocupă decât cu un număr limitat de aspecte ale litigiilor în materie de mărci, desene și modele industriale comunitare.
This means that the General Court deals only with limited aspects of disputes related to Community trade marks and designs.
În trecut, Tribunalul a tratat în mod eficient litigiile legate de mărci, desene și modele industriale comunitare care țineau de competența sa, având în vedere și rolul deosebit de important deținut de camerele de recurs ale OAPI în selecționarea acțiunilor.
The General Court has efficiently handled the cases in its competence related to Community trade marks and designs in the past, given also the very important role that the Boards of Appeal of the OHIM play in filtering the actions.
De aceea, Comisia nu consideră că este necesar să propună înființarea unui tribunal specializat în sensul articolului 19 din TUE, sau sporirea numărului de judecători ai Tribunalului actual.
Therefore, the Commission does not consider it necessary to propose a specialised court within the meaning of Article 19 TEU, or an increased number of judges in the current General Court.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-1563/10
WRITTEN QUESTION E-1563/10
Subiect: Importanţa investiţiilor în infrastructură în perspectiva UE 2020
Subject: Importance of infrastructural investment with a view to EU 2020
Documentul de lucru al Comisiei referitor la consultarea privind viitoarea Strategie „UE 2020” (COM (2009) 647) face referire la următoarele priorităţi: 1.
The Commission working document regarding consultation on the future ‘EU 2020’ strategy (COM(2009)647) sets out the following priorities: 1.
Crearea unei economii competitive, conectate și mai ecologice.
Creating a competitive, connected and greener economy.
În ce măsură, în cadrul Strategiei UE 2020, vor fi susţinute investiţiile în dezvoltarea infrastructurii – de transport, socială, educaţională şi în domeniul sănătăţii – ca bază pentru coeziunea teritorială, permiţând astfel punerea în valoare a specificităţii fiecărei regiuni?
In the context of the ‘EU 2020’ strategy, to what extent will infrastructural investment — in the transport, welfare, education and health sectors — be promoted as a basis for territorial cohesion, with a view to developing each region in accordance with its specific characteristics?
Propunerile Comisiei pentru noua strategie „Europa 2020” COM(2010) 2020 final. prezintă trei priorități care se susțin reciproc: —
The Commission's proposals for the new Europe 2020 Strategy COM(2010)2020 final. puts forward three mutually reinforcing priorities: —
Creștere inteligentă: dezvoltarea unei economii bazate pe cunoaștere și inovare
Smart growth: developing an economy based on knowledge and innovation.
Creștere durabilă: promovarea unei economii mai eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor, mai ecologice și mai competitive
Sustainable growth: promoting a more resource efficient, greener and more competitive economy.
Creștere favorabilă incluziunii: promovarea unei economii cu o rată ridicată a ocupării forței de muncă, de natură să asigure coeziunea socială și teritorială
Inclusive growth: fostering a high-employment economy delivering social and territorial cohesion.
Coeziunea economică, socială și teritorială va rămâne în centrul strategiei „Europa 2020” pentru a asigura că toate energiile și capacitățile sunt mobilizate și orientate către urmărirea acestor priorități.
Economic, social and territorial cohesion will remain at the heart of the Europe 2020 strategy to ensure that all energies and capacities are mobilised and focused on the pursuit of these priorities.
După cum va constata distinsul membru, pe lângă locul proeminent pe care coeziunea teritorială îl deține în cadrul acestor priorități, va fi promovată, de asemenea, creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, prin investiții care stimulează creșterea economică.
As the Honourable Member will note, not only does territorial cohesion figure prominently in these priorities, but smart, sustainable and inclusive growth is to be promoted via growth-enhancing investment.
Într-o perioadă în care ne confruntăm cu penuria de resurse financiare, strategia promovează investițiile în resurse care stimulează creșterea economică.
In a period of scarce financial resources, the strategy promotes investment in resources that promote this growth.
Strategia „UE 2020” confirmă, de asemenea, faptul că politica de coeziune și fondurile structurale care o însoțesc ocupă un rol central în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor strategiei.
The EU2020 strategy also recognises that Cohesion Policy and its accompanying Structural Funds play a central role in delivering the objectives of the strategy.
Politica de coeziune oferă o sursă stabilă de finanțare în sprijinul strategiei „Europa 2020” și furnizează o valoare adăugată unică prin intermediul abordării trans-sectoriale și al unui sistem de guvernanță pe mai multe niveluri.
Cohesion Policy offers a stable source of financing in support of Europe 2020 and provides a unique value-added via its integrated cross-sectoral approach and multi-level governance system.
O serie de priorități emblematice vor avea o contribuție majoră la îndeplinirea acestor priorități.
A major contribution towards delivering these priorities will come via a series of flagship priorities.
În contextul acestei întrebări trebuie menționat în mod deosebit faptul că aceste inițiative includ, de asemenea, o „Platformă europeană de combatere a sărăciei”, menită să asigure coeziunea socială și teritorială, astfel încât avantajele creșterii și ale creării de locuri de muncă să fie accesibile pe scară largă, iar oamenii care se confruntă cu sărăcia și cu exclusiunea socială să aibă posibilitatea de trăi în demnitate și de a îndeplini un rol activ în societate.
Most notably in the context of this question, these initiatives include a ‘European platform against poverty’ to ensure social and territorial cohesion such that the benefits of growth and jobs are widely shared and people experiencing poverty and social exclusion are enabled to live in dignity and take an active part in society.
În plus, inițiativa „Tineretul în mișcare” face apel la statele membre să asigure investiții și formare eficiente, la toate nivelurile sistemului educațional.
In addition, the ‘Youth on the move’ initiative asks Member States to ensure efficient investment and training in education at all levels.