natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Crima îngrozitoare comisă împotriva unui elev, în miezul zilei, la Craiova, în faţa unui liceu, este cea mai recentă dovadă a falimentului sistemului educaţional românesc şi a stării cronice de insecuritate a cetăţenilor în general şi din şcoli în special.
The appalling criminal attack perpetrated in broad daylight against a schoolchild in Craiova (Romania) opposite a secondary school is yet another proof of the failure of the Romanian education system and the chronic insecurity affecting the public in general and schools in particular.
O societate care nu le oferă copiilor săi niciun viitor iată că, din păcate, nu este capabilă să le ofere nici măcar dreptul elementar de a fi în siguranţă la şcoală.
A society which has no future to offer its children is equally incapable of ensuring them even the elementary right to safety at school.
Am atras atenţia în repetate rânduri, din 2008 încoace, asupra violenţei în creştere în învăţământul românesc, avertizând atât autorităţile române, cât şi Comisia Europeană în legătură cu acest fenomen.
Since 2008 I have repeatedly drawn attention to the growing phenomenon of violence in the Romanian school system, endeavouring to make the Romanian authorities and the Commission aware of the problem.
Câţi copii trebuie să mai moară pentru ca aceia care ar trebui să fie răspunzători de siguranţa elevilor să-şi facă datoria?
How many more children will have to die before those supposedly concerned with pupils' safety assume their responsibilities and act?
Are în vedere Comisia Europeană implicarea în îmbunătăţirea siguranţei elevilor români, în condiţiile în care autorităţile naţionale se dovedesc a fi lipsite de voinţa şi competenţa necesare contracarării ameninţărilor la adresa securităţii copiilor din şcolile din România?
Will the Commission take action to improve safety for Romanian schoolchildren, given the lack of goodwill and competence of the national authorities in the face of the need to protect the children against the threats to their safety?
(17 decembrie 2010)
(17 December 2010)
Comisia și-a exprimat în repetate rânduri îngrijorarea privind toate tipurile de abuz și violență împotriva copiilor și tinerilor.
The Commission has repeatedly expressed its concern about all kinds of abuse and violence against children and youth.
Prevenirea acestui fenomen este crucială pentru a reduce riscurile actuale și viitoare.
Its prevention is crucial to reduce current and future risks.
Toate acuzațiile de violență și acte infracționale ar trebui investigate rapid de autoritățile naționale.
All allegations of violence and of criminal acts should be investigated swiftly by national authorities.
Numeroasele inițiative întreprinse într-o serie de domenii, inclusiv în domeniul educației, al sănătății publice, al ocupării forței de muncă, al sportului, al coeziunii sociale și economice, au un impact direct sau indirect asupra reducerii și prevenirii violenței de stradă și în școli.
Numerous initiatives undertaken in a variety of domains, including education, public health, employment, sport and social and economic cohesion, have a direct or indirect impact on the reduction and prevention of street and school violence.
Pe baza competențelor prevăzute de tratat în domeniul specific al prevenirii criminalității (articolul 84 TFUE), UE ar trebui să faciliteze schimbul de informații, bune practici și experiențe.
On the basis of the competences provided by the Treaty in the specific field of crime prevention (Article 84 TFEU), the EU should facilitate exchange of information, best practice and experiences.
În acest scop, în 2001 a fost instituită Rețeaua europeană de prevenire a criminalității (EUCPN) Decizia 2001/427/JAI a Consiliului, modificată prin Decizia 2009/902/JAI a Consiliului din 30 noiembrie 2009, JO L 321/44. , care are ca principală prioritate combaterea delincvenței juvenile și urbane.
For these purposes, the European Network for Crime Prevention (EUCPN) has been set up in 2001 Council Decision 2001/427/JHA amended by the Council Decision 2009/902/JHA of 30 November 2009, OJ L 321/44. with a main priority related to juvenile and urban delinquency.
Pe site-ul rețelei (www.eucpn.org) există o bază de date privind proiectele naționale și europene întreprinse cu privire la tinerii în situații de risc, recidivă, bandele de tineri și prevenirea criminalității urbane.
Its website (www.eucpn.org) contains a database of national and European projects undertaken on youth at risk, reoffending, youth gangs and urban crime prevention.
Baza de date cuprinde și o listă a informațiilor disponibile cu privire la violența juvenilă – tendințe, politici și strategii de răspuns în UE.
The database also contains a review of available information on juvenile violence — trends, policies and responses in the EU.
La inițiativa EUCPN, Comisia a comandat un studiu privind bunele practici în domeniul prevenirii și reducerii cazurilor de hărțuire în școli în statele membre ale UE Analiză a bunelor practici evaluate științific în domeniul prevenirii și reducerii cazurilor de hărțuire în școli în statele membre ale UE, elaborată în 2004 și publicată pe site-ul www.eucpn.org, secțiunea „Library”. .
On the EUCPN's initiative, the Commission commissioned a study on good practices concerning the prevention and reduction of bullying at school in the EU Member States Review of Scientifically Evaluated Good Practices of Preventing and Reducing Bullying at School in the EU Member States submitted in 2004 and published on www.eucpn.org, section Library. .
Sub egida rețelei, în luna decembrie 2009 a avut loc o conferință privind bunele practici, cu accent pe victimizare și prevenirea infracționalității în rândul tinerilor, în special în școli.
Under the auspices of the Network, a Best Practice conference was held in December 2009 focusing on victimisation and preventing crime among youths, especially at school.
Cu această ocazie a fost decernat Premiul european pentru prevenirea criminalității pentru cel mai bun proiect în acest domeniu.
The European Crime Prevention Award (ECPA) was granted at this occasion to the best project in the field.
Din 1997, Comisia a finanțat, în cadrul programului financiar Daphne, mai multe proiecte privind hărțuirea și violența din partea copiilor de aceeași vârstă.
Since 1997, the Commission has funded several projects on bullying and peer violence under the Daphne financial programme.
Rezultatele unora dintre proiectele în acest domeniu sunt descrise în broșura „Violența în școli”, disponibilă pe site-ul Daphne Toolkit „Violența în școli – broșurile Daphne: Problematică și experiențe în ceea ce privește combaterea violenței împotriva copiilor, a tinerilor și a femeilor” („Violence and school – Daphne Booklets: Issues and experiences in combating violence against children, young people and women”), Comisia Europeană, 2008, disponibilă la adresa: http://ec.europa.eu/justice_home/daphnetoolkit/html/booklets/dpt_booklets_en.html. .
The outcome of some of the projects in this field is described in a publication ‘Violence and School’, available on the Daphne Toolkit website ‘Violence and school – Daphne Booklets: Issues and experiences in combating violence against children, young people and women’, European Commission, 2008 available at: http://ec.europa.eu/justice_home/daphnetoolkit/html/booklets/dpt_booklets_en.html .
Alte programe financiare ale UE, cum ar fi „Agis” și „Prevenirea și combaterea criminalității” http://ec.europa.eu/justice_home/funding/isec/funding_isec_en.htm au sprijinit, de asemenea, proiecte care vizau delincvența juvenilă și care implicau participarea serviciilor comunitare, a serviciilor judiciare și de educație.
Other EU financial programmes ‘Agis’ and ‘Prevention and fight against crime’ http://ec.europa.eu/justice_home/funding/isec/funding_isec_en.htm also supported projects aiming at juvenile crime involving community, judicial and educational services.
Inițiativele urmăresc schimbul de bune practici, diseminarea informațiilor privind cercetarea universitară și promovarea celor mai eficiente abordări la nivel local și regional.
The initiatives aim at sharing best practices, disseminating information on academic research and promoting the most efficient local and regional approaches.
Unele dintre proiectele de implementare s-au concentrat asupra factorilor de risc ai marginalizării sociale și asupra transmiterii unei culturi a legalității în rândul tinerilor infractori.
Some of the implemented projects focused on the risk factors of social marginalisation and on culture of lawfulness for young offenders.
Comisia a lansat un studiu referitor la armonizarea legislației naționale privind violența pe criterii de gen și împotriva copiilor.
The Commission launched a study on the harmonisation of national legislation on gender violence and violence against children.
Rezultatele studiului vor contribui la elaborarea unor noi soluții strategice pentru combaterea violenței.
The results of the study will contribute to further policy responses to combat violence.
Programul de la Stockholm, aprobat de Consiliu la 11 decembrie 2009, a identificat violența împotriva copiilor drept unul dintre domeniile prioritare pentru anii viitori, la punerea în aplicare a strategiei privind drepturile copilului.
The Stockholm Programme, endorsed by the Council on 11 December 2009, identified violence against children as one of the priority areas for the coming years when implementing the strategy on the rights of the child.
Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-9417/2010
Question for written answer E-9417/2010
Subiect: Abuzurile împotriva angajaţilor din companiile multinaţionale şi cele de retail
Subject: Abuse of workers' rights in multinational retail companies
În ultimii ani, piaţa de retail a cunoscut o explozie în România.
The retail market in Romania has seen an explosion in recent years.
Dincolo de aspectele benefice, se resimte efectul lipsei de reglementare a activităţii hypermarketurilor.
Apart from the beneficial aspects of this, the impact of a lack of regulation of hypermarket activities is making itself felt.
În România, spre deosebire de unele ţări occidentale, duminica este o zi lucrătoare în acest domeniu.
In Romania, unlike some Western European countries, Sunday is a working day for hypermarkets.
Sunt semnalate dese cazuri de abuzuri faţă de angajaţi, care merg de la neplata orelor suplimentare până la perioade de 10 zile consecutive de muncă şi, nu în ultimul rând, în condiţiile crizei, sancţiuni arbitrare pentru a reduce personalul în vederea diminuării costurilor.
There have been frequent cases of workers’ rights being abused, ranging from their not being paid for overtime to their having to work 10 consecutive days and, not least — in this time of crisis — arbitrary penalties aimed at cutting staff numbers to reduce costs.
Sunt încălcate grav drepturile angajaţilor, printr-o exploatare sălbatică a forţei de muncă, fiind încălcat dreptul la odihnă şi la o viaţă normală, inclusiv de familie.
These are serious infringements of workers’ rights and constitute cruel exploitation of the workforce, in that the right to free time and to enjoy a normal life, including a family life, is being violated.
Această stare de fapt a produs victime în România.
In Romania, this situation has caused casualties.
Există deja mai multe cazuri de tineri angajaţi ai unor companii multinaţionale care au decedat în urma extenuării produse de un program prelungit, fără zile libere.
There have already been many cases of young workers in multinational companies dying from the exhaustion after working long hours without any days off.
Sunt necesare măsuri de reglementare şi control al activităţii din retail, deoarece s-a ajuns ca goana pentru profit să producă sacrificii umane nejustificate.
Measures are needed to regulate and control retail working, because people are unjustifiably being sacrificed in the pursuit of profit.
În consecinţă, duminica ar trebui să fie zi nelucrătoare, existând şi propuneri alternative ca salariaţii din retail, aproximativ 50.000, care lucrează duminica, să fie plătiţi dublu.
Sunday should be a non‑working day or, alternatively, the approximately 50 000 retail workers who work on Sundays should be paid double.
Cum apreciază Comisia această stare de fapt şi care sunt instrumentele la nivel european pentru o mai bună armonizare şi aplicare a legislaţiei muncii pentru evitarea abuzurilor din companiile de retail şi multinaţionale?
How does the Commission view this state of affairs and what EU instruments are there to better harmonise and apply labour legislation to prevent multinational retail companies abusing workers’ rights?
Articolul 6 din Directiva privind timpul de lucru Directiva 2003/88/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 noiembrie 2003 privind anumite aspecte ale organizării timpului de lucru (JO L 299, 18.11.2003). stabilește o limită maximă a timpului de lucru (inclusiv orele suplimentare) de 48 de ore pe săptămână, în medie.
Article 6 of the Working Time Directive Directive 2003/88/EC of the European Parliament and of the Council of 4 November 2003 concerning certain aspects of the organisation of working time, OJ L 299, 18.11.2003. sets a maximum limit to working time (including overtime) of 48 hours per week on average.
În conformitate cu aceasta, numărul de ore de lucru al lucrătorilor în hipermarketurile din România nu ar trebui să depășească această limită.
Accordingly, working time of employees in hypermarkets in Romania should not exceed that limit.
În plus, acești lucrători au dreptul, în conformitate cu articolul 3 din directiva menționată, la perioade zilnice minime de odihnă (11 ore consecutive pe o perioadă de 24 de ore).
In addition, such workers are entitled under Article 3 of the directive to minimum daily rest periods (11 consecutive hours per 24-hour period).
Acestea pot fi amânate total sau parțial în situațiile menționate în articolul 17 alineatul 3 din directivă, dar numai cu condiția ca lucrătorului să i se acorde perioade echivalente compensatorii de odihnă pentru fiecare oră de odihnă minimă neefectuată.
These may be postponed in part or whole in the situations set out at Article 17.3 of the directive; but only on condition that the worker is afforded equivalent periods of compensatory rest for any missed hours of minimum rest.
Potrivit deciziilor Curții de Justiție Jaeger, Cauza C-151/02; Isère, Cauza C-428/09. , această perioadă de odihnă compensatorie trebuie să urmeze imediat după perioada extinsă de lucru și, în orice caz, înainte de începerea următoarei zile de lucru.
According to the Court of Justice's rulings Jaeger, Case C‑151/02; Isère, Case C‑428/09. , such compensatory rest should follow immediately after the extended working period and in any event, before the worker begins their next day's work.
Lucrătorii au, de asemenea, dreptul la o perioadă săptămânală de odihnă neîntreruptă de 24 de ore pentru fiecare perioadă de șapte zile, în conformitate cu articolul 5 din directivă.
The workers are similarly entitled to an uninterrupted minimum weekly rest period of 24 hours per each seven day period, under Article 5 of the directive.
Cu toate acestea, directiva nu cere ca perioada de odihnă săptămânală să se desfășoare într-o anumită zi a săptămânii Regatul Unit contra Consiliului, Cauza C-84/94. .
However, the directive does not require weekly rest to be taken on a particular day of the week UK v Council, Case C‑84/94. .
Sumele plătibile pentru timpul suplimentar lucrat în mod regulat nu intră sub incidența directivei.
Rates of pay for regular or overtime work, however, are outside the scope of the directive.
După cum distinsul membru are cunoștință, autoritățile naționale sunt cele care sunt în primul rând responsabile de aplicarea drepturilor juridice ale UE între părți interesate individuale: având în vedere acestea, inspectoratul național de muncă ar trebui să fie notificat dacă drepturile lucrătorilor, astfel cum sunt ele conferite prin directivă, nu sunt aplicate corect.
As the Honourable Member is aware, it is the national authorities who are responsible at first instance for enforcement of EC law rights between private parties: the national labour inspectorate should therefore be notified if workers' rights under the directive are not correctly implemented.
Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-9418/2010
Question for written answer E-9418/2010
Subiect: Are în vedere Comisia un demers pentru salvarea vieţii învăţătoarei Cristina Anghel şi pentru îmbunătăţirea condiţiilor de trai ale angajaţilor din sistemul public românesc?
Subject: Commission action to save the life of the teacher Cristina Anghel and improve the living standards of public service employees in Romania
Protestul ei îndreptăţit are la bază reducerile salariale din sistemul de învăţământ.
Her justified protest stems from the cutting of salaries in the education system.
În urma deciziilor antisociale ale actualei guvernări de dreapta, categorii largi de bugetari sunt aruncate în lupta disperată pentru subzistenţă.
As a result of decisions void of social conscience taken by the current right‑wing government, whole swathes of state‑sector employees have been pitched into a desperate battle to subsist.
Cristina Anghel, în vârstă de 51 de ani, este una din multele victime ale acestor măsuri.
Cristina Anghel, aged 51, is one of the many victims of those measures.
Starea ei s-a înrăutăţit, fiind internată la terapie intensivă, iar medicii sunt sceptici în privinţa capacităţii organismului ei de a mai rezista.
Her condition has deteriorated, she is now in intensive care, and doctors are sceptical as to her ability to survive much longer.
În condiţiile în care există o indiferenţă totală a autorităţilor româneşti faţă de acest caz disperat, solicit ajutorul Comisiei Europene.
Since the Romanian authorities are totally indifferent to this desperate situation, the author is turning to the Commission for help.
Are în vedere Comisia un demers concret şi urgent pentru salvarea vieţii dnei Anghel şi pentru a influenţa o îmbunătăţire a condiţiilor de trai ale angajaţilor din sistemul public românesc?
Will the Commission take urgent, concrete steps to save Mrs Anghel’s life and to promote an improvement in the living standards of public service employees in Romania?
Comisia este conștientă de situația dificilă a angajaților din serviciile publice din România, ca urmare a măsurilor de austeritate adoptate de guvern.
The Commission is aware of the difficult situation of public service employees in Romania following the austerity measures taken by the Government.
Deplângem situațiile precum cele menționate de onorabilul membru și îi împărtășim simpatia pentru Cristina Anghel.
It deplores situations as that referred to by the Honourable Member and shares her sympathy for Cristina Anghel.
Din nefericire, Comisia nu are nicio competență pentru a interveni în această chestiune, care este numai de resortul autorităților naționale.
Unfortunately, the Commission has no competence to intervene in this issue, which is a matter solely for the national authorities.
Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-9419/2010
Question for written answer E-9419/2010
Subiect: Care este starea sărăciei în UE în acest an, conform datelor Comisiei Europene, şi ce acţiuni are în vedere Comisia pentru diminuarea gradului de sărăcie în ţările UE?
Subject: State of poverty in the EU this year, based on the Commission's statistics, and action to reduce poverty in EU countries
Sărăcia este cea mai gravă consecinţă a recesiunii economice.
Poverty is the most serious upshot of the economic recession.
În ciuda acţiunilor iniţiate - de la declararea anului 2010 drept Anul european de luptă împotriva sărăciei şi a zilei de 17 octombrie ca Zi internaţională a eradicării sărăciei - tot mai mulţi concetăţeni sunt împinşi la limita subzistenţei de pierderea locurilor de muncă, de diminuarea veniturilor şi de creşterea preţurilor.
Despite the action taken — 2010 was declared the European Year for Combating Poverty and 17 October the International Day for the Eradication of Poverty — an increasing number of Europeans are being driven to the brink of subsistence by job losses, falling incomes and price increases.
Spre exemplu, rata privaţiunilor materiale, care măsoară excluziunea socială în termeni absoluţi, era de 50% în România, potrivit statisticilor de acum doi ani.
By way of example, the material hardship index, which measures social exclusion in absolute terms, was 50 % in Romania according to statistics from two years ago.
Proasta guvernare a agravat această situaţie şi determină proteste sociale tot mai violente.
Poor governance has aggravated this situation and led to increasingly violent public protests.
Care este starea sărăciei în ţările membre în acest an, conform datelor Comisiei Europene, şi ce acţiuni are în vedere Comisia pentru a determina, concret, diminuarea gradului de sărăcie în ţările UE, în special în cele mai sărace din estul Europei?
What is the state of poverty in the Member States this year, based on the Commission’s statistics, and what steps is it considering taking to reduce poverty levels in EU countries, especially in the poorest ones in eastern Europe?
În 2008, 16,5% din populația UE se confruntă cu riscul sărăciei.
In 2008 16.5 % of the EU population were at risk of poverty.
Datele din 2009 pentru 21 de țări arată faptul că această tendință afectează 8,6% din populație în Republica Cehă, 11,3% în Slovenia și 25,7% în Letonia (a se vedea tabelul 1 din anexă).
2009 data for 21 countries show that the at-risk-of-poverty rate affects 8.6 % of the population in the Czech Republic, 11.3 % in Slovenia and 25.7 % in Latvia (see Table 1 at annex).
În România, 22,4% din populație trăia sub pragul de sărăcie în 2009 (față de 23,4% în 2008).
In Romania 22.4 % of the population were below the poverty line in 2009 (against 23.4 % in 2008).
Cu toate acestea, astfel cum reiese din tabelul 1, sărăcia nu este un fenomen est-european, ea există, de asemenea, în state membre occidentale și sudice și, prin urmare, avem nevoie de o politică europeană comună de combatere a sărăciei.
However — as Table 1 clearly shows — poverty is not an eastern European phenomenon, it exists in the western and southern European Member States as well, so we need a common European policy combating poverty.
Aceste date se referă la veniturile din anul 2008 și, prin urmare, nu reflectă impactul complet al crizei.
These data refer to the 2008 income year and therefore do not reflect the full impact of the crisis.
Frecvența privațiunilor materiale Acest indicator, care face referire la situația oamenilor care nu își pot permite un număr de bunuri considerate a fi esențiale pentru o viață decentă în Europa, reflectă decalajele de standard de viață din UE și impactul creșterii economice asupra ameliorării sale, în special în țările cu PIB pe cap de locuitor mai scăzut. este ridicată în majoritatea statelor membre est-europene (cu excepția Republicii Cehe și a Sloveniei).
The material deprivation rate This indicator, which refers to the situation of people who cannot afford a number of necessities considered essential for a decent life in Europe, reflects differences in the standard of living across the EU and the impact of growth on its improvement, especially in countries with lower per capita GDP. is high in most eastern European Member States (except the Czech Republic and Slovenia).
În anul 2009, 49,3% din populația României și 39,7% din cea a Letoniei Bulgaria avea cea mai ridicată rată de privațiune materială (50,9%) în 2008.
In 2009 49.3 % of the population in Romania and 39.7 % in Latvia Bulgaria had the highest material deprivation rate (50.9 %) in 2008.
Datele pentru 2009 ar trebui să fie disponibile în curând. sufereau de privațiuni materiale (a se vedea tabelul 2 din anexă).
Data for 2009 should be available soon. suffered from material deprivation (see Table 2 at annex).
Diferite instrumente politice (cum ar fi coordonarea politicilor, sprijinul financiar și legislația) au fot deja mobilizate pentru a răspunde acestei provocări.
Various policy instruments (such as policy coordination, financial support and legislation) have already been mobilised to tackle this challenge.