natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pe de o parte, țările din Nord denunță dumpingul social și de mediu practicat de țările emergente, care constituie o denaturare a concurenței în schimburile comerciale; pe de altă parte, țările din Sud au suspiciuni că țările din Nord doresc să împiedice dezvoltarea lor economică și să se folosească, prin aplicarea acestor standarde, de o formă de protecționism disimulat.
On the one hand, the North denounces the social and environmental dumping practised by the emerging countries, which distorts trade competition; on the other hand, the South suspects the North of wanting to impede their economic development and, through application of these standards, to exercise a form of disguised protectionism.
Prin urmare, se înțelege că abordarea într-o manieră calmă a aspectelor legate de standarde în cadrul instanțelor multilaterale este extrem de dificilă, cu atât mai mult în cadrul OMC, deși clauza socială apare din ce în ce mai frecvent în acordurile comerciale bilaterale.
It is understandable, therefore, that calm discussion of the question of standards is extremely difficult within multilateral bodies, and even more so within the WTO, while the social clause is appearing more and more frequently in bilateral trade agreements.
Se poate constata că în prezent există un dezechilibru din ce în ce mai mare între regulile comerțului internațional și diferitele norme de drept internațional și de aceea este necesar să se exploateze noi piste de reflecție, în special pentru crearea unei adevărate coordonări între organizațiile internaționale (OMC și OIM).
What is currently being observed is a growing imbalance between the rules of international trade and the other standards of international law, and it is therefore necessary to open up new ways of thinking in an attempt in particular to achieve genuine coordination between the international organisations WTO and ILO.
Uniunea Europeană are un rol determinant în eforturile de a crea o nouă guvernanță mondială și, în acest scop, trebuie să promoveze coerența politicilor instituțiilor internaționale.
The European Union has a key role in this quest for a new world governance and to this end must encourage consistency in the policies adopted by international institutions.
Ținând seama de această constatare, Uniunea Europeană trebuie să reflecteze în cadrul revizuirii strategiei sale comerciale asupra politicii comerciale pe care dorește să o adopte.
At a time when it is reviewing its trade strategy, the European Union should ask itself, in the light of this observation, what kind of trade policy it wants to adopt.
Dacă dorește cu adevărat să transmită un mesaj clar împotriva protecționismului, trebuie să se asigure, de asemenea, de caracterul loial al comerțului internațional și de faptul că beneficiile sunt reciproce.
If it actually wants to send a clear message against protectionism, it must also ensure that international trade is fair and its benefits are mutual.
Prin politicile pe care le adoptă și, în mod special, prin politica sa comercială, Uniunea trebuie să își apere interesele comerciale, respectând propriile norme și valori și asigurând respectarea lor de către alții.
The EU, through its policies and particularly its trade policy, must uphold its commercial interests while complying with and ensuring that others comply with its standards and values.
Această perspectivă trebuie să ajute diferitele instituții europene să lanseze și să conducă o nouă politică comercială, o politică ambițioasă bazată pe fermitate și dialog.
It is this thought that should help the various European institutions to launch and conduct a new trade policy, an ambitious policy based on firmness and dialogue.
Nu trebuie uitat faptul că, în Europa, societățile industriale și comerciale europene sunt supuse respectării stricte a standardelor sociale și de mediu.
We should not forget that European industries and businesses are bound in Europe by strict social and environmental rules.
Dacă Uniunea Europeană respectă standarde cu caracter obligatoriu, trebuie să poată cere același lucru partenerilor săi comerciali, în special țărilor emergente, și să promoveze cerințe de calitate și de durabilitate, mai ales pentru produsele alimentare care intră pe teritoriul său, în scopul menținerii unui comerț loial și echitabil.
If the European Union complies with binding standards, it must also be able to require the same from its trading partners and particularly from emerging countries, and insist on quality and sustainability, particularly for food products coming into its territory, in order to preserve fair and equitable trade.
În acest sens, standardele exigente de pe piața unică europeană în materie de sănătate, siguranță, mediu și de protecție a lucrătorilor și a consumatorilor constituie un model european specific, care trebuie să reprezinte o sursă de inspirație la nivel internațional și în contexte multilaterale și trebuie să se reflecte în negocierile acordurilor comerciale bilaterale în curs.
In this sense, the European single market’s tough rules on health, safety, the environment and protection of workers and consumers are a specific European model which should serve as an inspiration at international level and in multilateral fora and be reflected in the current negotiations on bilateral trade agreements.
În acest fel, Uniunea s-ar asigura la un nivel mai general că măsurile externe pe care le pune în aplicare prin politica sa comercială și de dezvoltare contribuie cu adevărat la dezvoltarea socială din țările terțe cu care întreține relații comerciale.
The EU would then have a more global assurance that the external policies that it applies through its trade and development policies make an effective contribution to social development in the non-member states with which it trades.
Găsirea de răspunsuri și prezentarea de propuneri privind această problematică vor ajuta astfel cetățenii, care resping sau se tem de negocierile comerciale, să se simtă din nou aproape de politica comercială și vor contribui la dezbaterea asupra condițiilor echitabile în schimburile comerciale („level playing field”).
Working out a response to this issue and putting forward some proposals would thus help the public to take back ownership, in a positive way, of EU trade policy (in a context where trade negotiations are rejected or feared) and contribute to the debate on level playing field conditions for trade.
Se știe că deschiderea schimburilor comerciale este acceptată și considerată pozitivă de societate, cu condiția ca aceasta să poată contribui la îmbunătățirea nivelului de viață.
As we know, openness in trade is accepted and experienced as positive by society on condition that it contributes to improving the standard of living.
În același fel, creșterea schimburilor comerciale și liberalismul sunt percepute în mod pozitiv atunci când nu pun în cauză drepturile sociale și de mediu.
Similarly, the increase of trade and liberalisation are well received as long as they do not jeopardise social and environmental rights.
Uniunea Europeană trebuie deci să găsească un echilibru între o abordare comercială restrictivă și una liberală, precum și un compromis între apărarea intereselor sale comerciale și dezideratul respectării valorilor universale, cum ar fi aplicarea standardelor sociale și de mediu cu caracter obligatoriu.
The European Union must therefore find a balance between restrictive and liberal approaches to trade and a compromise between defending its commercial interests and requiring respect for universal values, such as the application of binding social and environmental standards.
Pentru a obține acest compromis, Uniunea trebuie să instaureze un dialog cu partenerii săi și să găsească un spațiu comun de transmitere a valorilor sale.
To try to achieve this compromise, the Union must set up a dialogue with its partners and find common ground with regard to its values.
Parlamentul trebuie, de asemenea, să se pronunțe asupra faptului că este necesar ca Uniunea să își apere interesele comerciale și, în același timp, să se exprime asupra necesității unui cadru normativ.
It must also express the fact that the Union has to defend its commercial interests and at the same time state the need for a framework of standards.
Parlamentul trebuie să promoveze discuțiile deschise și „civice”.
Parliament must promote open and ‘civic’ discussions.
Parlamentul trebuie să fie instituția care afirmă că respectul pentru viața umana și pentru munca decentă este general valabil și că semnificația drepturilor sociale și de mediu (drepturile sindicale, lupta împotriva muncii copiilor etc.) are un aspect universal.
It must be the institution that affirms that respect for human life and decent work is the same everywhere and for everyone and that there is a universal aspect to the significance of environmental and social rights (trade union rights, combating child labour, etc).
Problematicii expuse mai sus i se adaugă diferite niveluri de abordare a temei, și anume un nivel multilateral și unul unilateral.
As well as the issue discussed above, there are various ways the subject can be treated, at multilateral, bilateral or unilateral level.
I. Drepturile omului și standardele sociale și de mediu în relațiile comerciale multilaterale
I. Human rights and social and environmental standards in multilateral trade relations
Este de o importanță primordială, așa cum s-a afirmat anterior, să se promoveze coerența politicilor instituțiilor internaționale și să se instaureze o nouă guvernanță mondială coordonată de Organizația Mondială a Comerțului, de Organizația Internațională a Muncii și o (viitoare?)
As set out above, it is vital to promote consistency in the policies adopted by international institutions and to set up a new world governance coordinated by the World Trade Organisation, the International Labour Organisation and a (future?)
Organizație Mondială a Mediului.
World Environment Organisation.
Este bine cunoscută dificultatea de a include în reglementarea comerțului internațional norme exterioare domeniului comercial.
We know how difficult it is to include standards that do not belong to the field of trade in international trade regulations.
De asemenea, este posibil ca, tocmai prin consolidarea dialogului cu OIM, unele reguli fundamentale legate de respectarea standardelor sociale să poată fi luate în considerare.
Thus, it is perhaps more specifically by stepping up the dialogue with the ILO that certain fundamentals linked to respect for social standards can be taken into account.
În acest sens, ar trebui ca rolul OIM să poată fi consolidat și ca această organizație să aibă un organ de interpretare a standardelor.
To this end the role of the ILO should be reinforced and it should also have a standards interpretation body.
În afara faptului că este recomandat ca respectarea de către toți a principalelor norme ale OIM să fie obligatorie, această organizație ar trebui să fie implicată în chestiunile legate de drepturile fundamentale ale muncii în cadrul reglementării litigiilor internaționale, cum ar fi litigiile comerciale (formă de trimitere preliminară de către OMC către OIM).
Apart from the fact that universal, mandatory compliance with the main ILO standards is recommended, the ILO should also be referred to on issues of fundamental labour rights in the context of settlement of international disputes, including trade disputes (in the form of preliminary referral by the WTO to the ILO).
Chiar dacă standardele sociale continuă să fie luate în considerare doar într-o măsură redusă în domeniul comerțului, în domeniul mediului însă, măsurile comerciale impuse prin acordurile multilaterale de mediu (AMM) pentru atingerea obiectivelor de mediu considerate „legitime” prin consens multilateral și care nu sunt o simplă restricție disimulată a comerțului par să fie considerate în prezent excepții prevăzute la articolul XX din GATT.
Although the issue of trade taking account of social standards is still a minor one, with regard to the environment, the trade measures required by multilateral environmental agreements (MEAs) to achieve environmental objectives which are considered ‘legitimate’ by multilateral consensus, and which are not just disguised restrictions on trade, now seem to be considered as part of the exceptions under Article XX of the GATT.
În sfârșit, în ceea ce privește aspectul de mediu, ar trebui creată o organizație mondială specifică.
Finally, on the environmental question, a specific world organisation should be set up.
Dacă mandatul său este bine definit și clar în comparație cu alte organizații internaționale, ca și în cazul OMC, și dacă i se permite să acționeze pe baza unor principii admise de comun acord, acestei organizații, denumită Organizația Mondială a Mediului (OMM), i-ar putea reveni sarcina definirii și aplicării standardelor de mediu.
If, like the WTO, its mandate is well-defined and clear in relation to the other international organisations, and if it allows it to act on the basis of commonly agreed principles, this organisation, known as the World Environment Organisation, could be responsible for defining and implementing environmental standards.
OMM ar putea fi deci sesizată în legătură cu cazurile de dumping de mediu.
Cases of environmental dumping could be referred to it.
În ceea ce privește chestiunea drepturilor omului, ar trebui în sfârșit instaurată o cooperare mai largă la nivel multilateral între OMC și principalele instituții ale Națiunilor Unite din domeniul drepturilor omului.
On the human rights question, increased cooperation should finally be set up at multilateral level between the WTO and the main United Nations human rights institutions.
Experiența Înaltului Comisariat ar putea fi, de exemplu, luată în considerare în cadrul grupurilor de lucru ale OMC și al organului de apel atunci când se constată cazuri de încălcare gravă a drepturilor omului.
The expertise of the High Commissioner’s office could for example be taken into account in WTO panels and its appeals body when serious breaches of human rights are observed.
Drepturile omului și standardele sociale și de mediu în acordurile comerciale bilaterale
Human rights and social and environmental standards in bilateral trade agreements
Chestiunea obligației de a aplica aceste standarde în cadrul acordurilor comerciale bilaterale este deosebit de sensibilă și pune în evidență capacitatea Uniunii Europene sau, dimpotrivă, incapacitatea sa de a impune aplicarea și respectarea acestor standarde.
The question of compulsory application of these standards in bilateral trade agreements is particularly sensitive and puts the spotlight on whether the European Union does or does not have the capacity to impose application of and compliance with these standards.
În cursul negocierilor bilaterale încheiate recent sau aflate în curs, Uniunea a făcut eforturi în vederea includerii standardelor sociale în acordurile de liber schimb, dar se confruntă uneori cu o atitudine ostilă din partea unor țări care consideră că aceste standarde constituie bariere protecționiste.
In recently concluded or still ongoing bilateral negotiations, the EU is concerned to include social standards in free trade agreements, but sometimes it comes up against hostility from some countries on the grounds that they would constitute protectionist barriers.
Uniunea se confruntă cu dificultăți și în cazul unor țări care, deși semnatare ale convențiilor OIM, nu respectă drepturile sindicale.
The EU is also encountering difficulties with countries which, although they are signatories to the ILO conventions, do not respect trade union rights.
Cu toate acestea, odată cu negocierea capitolelor referitoare la dezvoltarea durabilă, s-au observat evoluții concrete în cadrul acordurilor de liber schimb (ALS).
Nevertheless, concrete developments have been seen within free trade agreements (FTAs) with the negotiation of chapters on sustainable development.
Un principiu de bază al anumitor acorduri de liber schimb este angajamentul părților de a respecta drepturile omului și dezvoltarea unei economii durabile bazate pe protecția și promovarea drepturilor lucrătorilor și a drepturilor de mediu.
A basic principle of some FTAs is the parties’ commitment to respect human rights and the development of a sustainable economy based on protection and promotion of workers’ and environmental rights.
În schimb, pentru ca aceste capitole referitoare la dezvoltarea durabilă să poată fi respectate de cele două părți, ar trebui discutată stabilirea unor mecanisme de supraveghere reciprocă și a unor stimulente.
However, if these chapters on sustainable development are to be respected by both sides, we must think about setting up mutual surveillance mechanisms and incentives.
Ar putea fi luate în considerare, de exemplu, măsurile de liberalizare condiționată, cum ar fi scurtarea calendarului de eliminare a restricțiilor sau accesul la o piață adițională, în cazul în care un anumit standard social și/sau de mediu este respectat sau nu.
For example, we might envisage thinking about conditional liberalisation, such as shortening the timetable for abolishing restrictions, or access to an additional market, depending on compliance with a particular social and/or environmental standard.
Ar fi necesar, de asemenea, un „cursor” de cerințe, variabil în funcție de țară și de situația economică a acesteia, care să permită impunerea treptată și flexibilă a respectării standardelor sociale și de mediu.
It should also be possible to have a moving indicator of requirements, which would vary according to countries and their economic situation, thus making it possible to include a gradual approach and flexibility in the requirement to comply with social and environmental standards.
În sfârșit și mai ales, trebuie consolidate grupele de arbitraj, forumurile de schimburi și dialog, care să permită o implicare mai mare a societății civile și care să aibă în timp un veritabil efect de pârghie asupra politicilor interne ale țărilor partenere.
Finally and above all there should be more arbitration panels and fora for exchanges of views and dialogue, which would allow civil society to be more involved and in the long term would have a genuine lever effect on the internal policies of partner countries.
O posibilitate ar fi crearea de „observatoare” bilaterale comune pentru a oferi un forum de schimburi de puncte de vedere între guverne, Parlamentul European, partenerii sociali și societatea civilă în sensul larg.
One possibility is the creation of joint bilateral ‘observatories’ to provide a forum for exchanges of views between the governments, the European Parliament, the social partners and civil society in the wider sense.
În fine, Comisia trebuie invitată să elaboreze studii de impact privind drepturile omului, care să le completeze pe cele referitoare la dezvoltarea durabilă, cu indicatori comerciali inteligibili, bazați pe drepturile omului și pe standardele sociale și de mediu.
In conclusion, we must ask the Commission to conduct impact studies on human rights in addition to those on sustainable development, with comprehensible trade indicators based on human rights and environmental and social standards.
Aceste instrumente permit promovarea principiilor și a drepturilor fundamentale ale Uniunii Europene.
These instruments make it possible to promote the European Union’s fundamental principles and rights.
Or SPG, care permite Uniunii să acorde unilateral preferințe comerciale, s-a birocratizat într-o măsură foarte mare, criteriile sale de atribuire și de retragere a preferințelor nefiind foarte transparente.
The GSP, which enables the EU to grant trade preferences unilaterally, has become very bureaucratic, and its criteria for attributing or withdrawing preferences are not very transparent.
De asemenea, ar trebui ca Uniunea, cu ocazia reexaminării Regulamentului SPG, să poată identifica mai bine beneficiarii, ținând seama, de exemplu, de nivelul lor de dezvoltare, și să poată asigura monitorizarea angajamentelor țărilor în cauză referitoare la aspecte legate de drepturile omului și de standardele sociale și de mediu.
When reviewing the GSP Regulation, therefore, the EU should be able to target the recipients more precisely, by taking account, for example, of the level of development and by monitoring those countries’ undertakings on issues linked to human rights and environmental and social standards.
Comisia ar putea, în fine, să analizeze posibilitatea stabilirii unui cadru de cooperare între Uniune și țările beneficiare ale sistemului SPG pentru a facilita desfășurarea anchetelor și urmărirea cazurilor litigioase, precum și a introducerii unui număr mai mare de măsuri de însoțire.
The Commission could explore the possibility of setting up a cooperation framework between the EU and GSP countries to facilitate investigations and follow-up of disputes, as well as more accompanying measures.
Raportor pentru aviz: David Martin
Rapporteur: David Martin
Comisia pentru afaceri externe recomandă Comisiei pentru comerț internațional, competentă în fond, includerea următoarelor sugestii în propunerea sa de rezoluție:
The Committee on Foreign Affairs calls on the Committee on International Trade, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
5. solicită Comisiei ca, în calitatea sa de reprezentantă a Uniunii și a statelor membre, să determine OMC și pe membrii săi să țină cont de drepturile omului și de standardele sociale, sanitare și de mediu în cadrul negocierilor comerciale, în special al celor pentru Acordul de la Doha, și să vegheze concret la aplicarea și promovarea lor în contextul punerii în aplicare a acordurilor comerciale; solicită Comisiei să determine OMC și membrii săi să accepte, într-o primă fază cu statutul de observatori, delegațiile OIM și secretariatului BIM, precum și secretariatele acordurilor multilaterale și internaționale privind mediul;
Calls on the Commission as the representative of the Union and the Member States to impress upon the WTO and its members the need to take account of human rights and social, health and environmental standards in the context of trade negotiations, and in particular the negotiation of the Doha agreement, and to see to it in practice that they are applied and promoted in the context of the implementation of trade agreements; calls on the Commission to urge the WTO and its members to admit, as a first step, the delegations of the International Labour Organization (ILO) and the secretariat of the International Labour Office and the secretariats of multilateral and international environmental agreements as observers;
7. invită Comisia să pună în aplicare Rezoluția Parlamentului din 10 martie 2010 privind sistemul GPS+; solicită în consecință ca aceasta să dezvolte un sistem de referință mai coerent și mai echitabil pentru toate țările care beneficiază de asistență în cadrul sistemului menționat, pentru a monitoriza cu claritate, transparență și ținând cont de opiniile părților implicate atât succesele, cât și regresele înregistrate în ceea ce privește evoluția drepturilor sociale și politice ale omului, inclusiv a drepturilor sociale, economice, culturale și de mediu;
Calls on the Commission to implement Parliament’s resolution of 10 March 2010 on the GSP+ system; asks it, consequently, to develop a more consistent and fairer benchmarking system for all countries that are assisted under the aforementioned system in order to monitor in a clear and transparent fashion, taking account of the different parties’ views, achievements as well as setbacks in the development of social and political human rights, including social, economic, cultural and environmental rights;
16. consideră că drepturile sociale sunt drepturi universale, care însă nu trebuie doar proclamate, ci trebuie puse în practică; solicită, prin urmare, Comisiei și statelor membre să asiste, în mod solidar, statele cele mai sărace ale lumii la implementarea acestor drepturi;
Takes the view that social rights are universal rights, which, however, must not only be proclaimed, but the implementation of which in practice must also be promoted; calls, therefore, on the Commission and the Member States to show solidarity and support in particular the poorest countries in the world in implementing these rights;