natgillin/translations-raw huggingface dataset:
15. subliniază eficacitatea principiului complementarității, care constituie baza sistemului cuprinzător al justiției penale internaționale (sistemul Statutului de la Roma) și conform căruia sarcina fundamentală a statelor părți de cercetare și urmărire penală în cazul crimelor internaționale este evident ușurată prin jurisdicția complementară (subsidiară) a TPI;
Stresses the effectiveness of the principle of complementarity of the Court, which is the foundation of the comprehensive system of international criminal justice (the Rome Statute system) and under which the primary duty of States Parties to investigate and prosecute international crimes is clearly reinforced by the complementary (subsidiary) jurisdiction of the ICC;
- să-și reitereze obligația fundamentală de cercetare și urmărire penală în cazul crimelor de război, genocidurilor și crimelor împotriva umanității, și să se angajeze să integreze în legislațiile lor definițiile crimei de război, genocidului și crimei împotriva umanității, în conformitate cu Statutul de la Roma;
- reaffirm their primary obligation to investigate and prosecute war crimes, genocide and crimes against humanity, and commit to enacting in their legislation definitions of war crimes, genocide and crimes against humanity, in conformity with the Rome Statute;
- să se angajeze într-o „complementaritate pozitivă”, subliniind printre altele necesitatea unor proceduri naționale eficiente, inclusiv în țări în care există o nevoie acută de justiție, precum țările în care este implicat TPI și țările care fac obiectul unei analize preliminare din partea acestuia;
- engage in ‘positive complementarity’ by, inter alia , emphasising the necessity of effective national proceedings, including in countries where there is a high need for justice, such as ICC situation countries and countries under preliminary analysis by the ICC;
- să sublinieze importanța inițierii și implementării unor proceduri naționale eficiente și, în special, a abordării problemei lipsei de voință politică din partea statelor;
- stress the importance of initiating and implementing effective national proceedings and, in particular, address the issue of lack of political willingness on the part of states;
- să accentueze importanța vitală a inducerii voinței politice a statelor de a-și îndeplini obligațiile în cadrul complementarității și să ia măsuri pentru a încuraja statele să fie de partea justiției și împotriva impunității;
- stress the vital importance of building the political will of states to fulfil their obligations under complementarity, and take steps to encourage states to stand on the side of justice and against impunity;
14.5.2010 B7-0266/2010 PROPUNERE DE REZOLUŢIE depusă pe baza declarațiilor Consiliului și Comisiei
14.5.2010 B7-0266/2010 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on statements by the Council and Commission
PE441.860v01-00 B7‑0266/2010 Rezoluția Parlamentului European referitoare la UE 2020
PE441.860v01-00 B7‑0266/2010 European Parliament resolution on EU 2020
– având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 2 februarie 2010 intitulat „Document de evaluare a Strategiei de la Lisabona” ( SEC(2010)0114 ),
– having regard to the Commission staff working document of 2 February 2010 entitled ‘Lisbon Strategy evaluation document’ ( SEC(2010)0114 ),
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” ( COM(2010)2020 ),
– having regard to the Commission Communication of 3 March 2010 entitled 'Europe 2020: A European Strategy for smart, sustainable and inclusive growth' (COM(2010) 2020),
– având în vedere concluziile summitului de primăvară al Consiliului European din 26 martie 2010 privind Europa 2020 și guvernanța economică,
– having regard to the conclusions of the European Council's Spring Summit of 26 March 2010 on Europe 2020 and economic governance,
– având în vedere declarația șefilor de stat sau de guvern din zona euro din 7 mai 2010,
– having regard to the statement of the heads of state or government of the euro area of 7 May 2010,
– având în vedere concluziile reuniunii extraordinare a Consiliului Afaceri Economice și Financiare din 9-10 mai 2010,
– having regard to the conclusions of the Economic and Financial Affairs Council Extraordinary meeting of 9/10 May 2010,
A. întrucât inegalitățile din ce în ce mai mari înregistrate în ultimul deceniu, până în anii 2007-2008, în ceea ce privește distribuirea veniturilor și a bogăției (creșterea profiturilor și a bogăției, scăderea bruscă a proporției muncii în venitul național) au fost principala forță motrice care a dus la creșterea enormă a investițiilor în piețele financiare și la crearea unor bule speculative („noua economie” pe internet, sectorul imobiliar etc.);
A. whereas the increasing inequality in the distribution of income and wealth (rising profits and wealth, steep decline of labour's share in national income) in the last decades up to 2007/2008 was the major driving force behind the giant growth of investment in financial markets and the creation of speculative bubbles (Internet 'New Economy', real estate etc.),
B. întrucât politica UE, în general, și Strategia de la Lisabona, în particular, au accentuat aceste tendințe datorită faptului că s-au concentrat pe „competitivitate”, reducerea costurilor, desființarea statului bazat pe protecția socială, piețe ale muncii tot mai flexibile, liberalizarea piețelor, în general, și dereglementarea piețelor financiare, în particular;
B. whereas EU policy in general and the Lisbon Strategy in particular aggravated these trends with its focus on 'competitiveness', cost-cutting, dismantling of the welfare state, ever more flexible labour markets, liberalisation of markets in general and de-regulation of financial markets in particular,
C. întrucât politicile UE, în general, și Strategia de la Lisabona au stimulat, așadar, o politică protecționistă a statelor membre, fiecare încercând să devină mai competitiv pe seama altor state membre, și au pregătit terenul, în multe state membre, pentru evoluții economice spectaculoase dar nesustenabile, bazate pe îndatorare dar fiind în esență bule economice, fapt ce a dus, pe de o parte, la creșterea deficitelor de cont curent în aceste state membre, iar pe de altă parte, la o creștere economică la fel de nesustenabilă, bazată pe competitivitate, în alte state membre, acestea din urmă creând surplusuri de cont curent enorme prin aplicarea unei politici de deflație salarială însoțită de o cerere internă scăzută;
C. whereas EU policies at large and the Lisbon Strategy thus were fuelling a 'beggar thy neighbour' policy of Member States to outcompete each other and paved the way for unsustainable 'bubblenomics' debt driven booms in many EU countries resulting in rising current account deficits on the one hand and equally unsustainable competitiveness driven growth in few other EU countries on the other hand, the latter created huge current account surpluses by a policy of wage deflation but depressed internal demand,
D. întrucât instituțiile europene și guvernele statelor membre nu au acordat atenția cuvenită divergențelor economice tot mai mari rezultate în urma acestei concurențe în cadrul zonei euro și în cadrul UE-27, fiind convinse, în mod eronat, că instabilitatea economică poate rezulta numai în urma inflației sau a iresponsabilității bugetare;
D. whereas the European Institutions and Member States' governments left the growing economic divergences resulting from this competition within the euro-zone and the EU-27 unattended in their firm but mistaken belief that economic instability can only result from inflation or fiscal irresponsibility,
E. întrucât, prin urmare, Strategia de la Lisabona și structura monetaristă a proiectului UE sunt responsabile în mare măsură pentru declanșarea crizei economice și financiare, precum și pentru nerealizarea propriilor obiective de la Lisabona, deoarece au pregătit terenul pentru o contaminare cu „active toxice” prin intermediul dereglementării piețelor financiare și au promovat bule speculative și în „economia reală”; întrucât nu este convingătoare teza conform căreia eșecul Strategiei de la Lisabona poate fi atribuită, pur și simplu, aplicării sale insuficiente de către statele membre, lipsei unui control ș.a.m.d.;
E. whereas, therefore, the Lisbon Strategy and the monetarist architecture of the EU project share a large responsibility for the unravelling of the financial and economic crisis and the failure to achieve their own Lisbon targets, as they paved the way for contagion by 'toxic assets' via financial market deregulation and promoted speculative bubbles also in the 'real economy'; whereas it is not convincing that the failure of the Lisbon Strategy can simply be attributed to its insufficient implementation by Member States, lack of control and the like,
F. întrucât liderii Uniunii Europene, în ciuda discursurilor omniprezente privind măsurile europene colective și solidaritatea, au demarat o politică protecționistă și profitoare vizând să salveze sectorul financiar și să ofere stimulente fiscale în vederea redresării economice cu ajutorul unor sisteme naționale care concurează între ele; întrucât Programul European de Redresare Economică adoptat de consiliu în Decembrie 2008 așa și nu a dus la o reacție la criză din partea UE mai coordonată; întrucât măsurile de salvare a băncilor și cele fiscale implementate până în prezent au trecut pe umerii societății pierderile sectorului financiar și ale celui industrial și au încetinit recesiunea, dar nu a generat un proces de redresare;
F. whereas European Union leaders, for all their customary talk of collective European action and solidarity, started a 'beggar thy neighbour' policy of competing national schemes to rescue the financial sector and to provide fiscal stimulus for recovery; whereas the European Economic Recovery Programme adopted by the Council in December 2008 never lead to a more coordinated EU response to the crisis; whereas the bank rescue and stimulus measures implemented so far socialised the financial sectors' and industry's losses and slowed down the recession, but did not generate a recovery,
G. întrucât aceste planuri de redresare au fost elaborate fără a se ține seama de perspectiva de gen și întrucât femeile sunt, în general, excluse în continuare de la procesele de luare a deciziilor privind măsurile de redresare economică și financiară; întrucât diferite măsuri de stimulare produc rezultate diferite pentru femei și pentru bărbați; întrucât, într-o primă fază a crizei, cel mai mult au avut de suferit sectoarele economice dominate de bărbați (cum ar fi industria automobilelor, industria construcțiilor etc.), devine clar că efectele pe termen mediu și lung ale îndatorării tot mai mari a statelor vor avea un impact foarte puternic asupra sectoarelor în care majoritatea lucrătorilor sunt femei, în special asupra locurilor de muncă din sectorul public și al celor din sectoarele serviciilor sociale, de sănătate și de îngrijire organizate și/sau subvenționate la nivel public;
G. whereas these recovery plans have been designed without taking into account a gender perspective, and whereas women are and have been largely excluded from decision-making on economic and financial recovery measures; whereas different stimulus measures produce different outcomes for women and men; and whereas in a first phase of the crisis male-dominated sectors of the economy were particularly hit (such as the car industry, construction industry , etc) it is clear that the middle- and long-term effects of state's increased indebtedness will have a very serious effect on sectors where women largely work, and in particular public sectors jobs and publicly organised and/or publicly subsidised social, health and care services,
H. întrucât PIB-ul a scăzut cu 4,1% în UE în 2009; întrucât unele state membre înregistrează și în acest an o creștere economică negativă, iar perspectiva la nivelul UE pentru 2010 prezintă, în cel mai bun caz, pentru UE-27, o rată a creșterii fragilă și inertă de 0,7%, cu o rată medie a șomajului în UE-27 de două cifre, cu stagnarea salariilor și cu inversarea continuă a efectului de levier al nivelului ridicat de îndatorare al sectorului privat; întrucât sectorul privat nu este încă în măsură să genereze noi investiții din cauza nivelului scăzut al utilizării capacităților, a perspectivelor economice sumbre și a problemelor persistente privind accesul întreprinderilor la credite;
H. whereas GDP contracted by 4.1 % in the EU in 2009; whereas some Member States still have negative economic growth this year and perspectives for the EU for 2010 offer a fragile and sluggish growth rate of 0.7% for the EU-27 at best, with an EU-27 double digit average unemployment rate, wage stagnation and ongoing deleveraging of high private sector debt positions; whereas the private sector is still not in a position to generate new investment due to low levels of capacity utilisation, bleak economic prospects and persistent problems concerning companies access to credit,
I. întrucât, la sfârșitul anului 2009, Consiliul European a convenit asupra unei „strategii de ieșire” și a lansat proceduri privind deficitul bugetar împotriva a 20 de state membre, cerându-le să reducă deficitele bugetare sub 3% din PIB cel târziu în 2013-2014; întrucât multe state membre au lansat deja atacuri asupra salariilor și au pus în aplicare reduceri drastice ale cheltuielilor publice, determinând salariile și pensiile din sectorul public să scadă, reducând și privatizând serviciile publice, precum și măsuri de majorare a TVA, a contribuțiilor sociale și a vârstei de pensionare stabilite prin lege;
I. whereas at the end of 2009 the European Council agreed on an 'exit strategy' and launched deficit procedures against 20 Member States, requiring them to cut budget deficits under 3% of GDP by 2013/14 or earlier; whereas many Member States have already launched attacks on wages and implemented severe cuts in public spending, driving down public sector wages and pensions, downsizing and privatising public services, as well as measures to raise VAT, social security contributions and the statutory retirement age,
J. întrucât „strategia de ieșire” a UE și practicile sectorului financiar revelează un profund sentiment cinic: nivelul deficitelor este înalt și datoria publică crește vertiginos în special pentru că guvernele au salvat sectorul financiar de la rezultatele speculațiilor practicate de acesta și de la daunele pe care le provoca economiei; întrucât piețele financiare se întorc acum chiar împotriva guvernelor care le-au salvat în primul rând, iar guvernele plasează sarcina de a rambursa datoria publică față de aceiași creditori din sectorul financiar pe umerii populației de rând, adică pe umerii lucrătorilor și ai pensionarilor etc., ale căror locuri de muncă, salarii, prestații sociale și drepturi sunt atacate;
J. whereas the EU 'exit strategy' and the behaviour of the financial sector expose a deep seated cynicism: deficits are high and public debt is soaring mainly because governments were saving the financial sector from the results of its speculation and the damage it was inflicting on the economy; whereas financial markets now turn on the very same governments that rescued them in the first place, and governments put the burden to repay public debt to the same financial sector creditors on the ordinary population of workers, pensioners etc. whose jobs, wages, social benefits and rights are under attack,
K. întrucât, în evaluarea sa a programelor de stabilitate și convergență în 24 de state membre, evaluare efectuată la 17 și 24 martie 2010 și la 14 aprilie 2010, Comisia le-a îndemnat pe majoritatea dintre acestea să reducă și mai mult cheltuielile publice și să implementeze mai multe „reforme structurale”; întrucât Comisia propune instituirea unor mecanisme pentru o supraveghere mai strictă a deficitelor statelor membre în cadrul planificării bugetare pe termen mediu a acestora; întrucât concluzia Consiliului de primăvară privind „guvernanța economică” sprijină, de asemenea, aplicarea articolului 136 din tratat (TFUE) ca pe un instrument de realizare a unei supravegheri bugetare mai stricte, precum și axarea pe provocările stringente privind competitivitatea și evoluția balanței de plăți;
K. whereas the Commission in its assessment of the stability and convergence programmes of 24 EU Member States of 17 and 24 March 2010 and 14 April 2010 urged most of them to go for tougher public spending cuts and more 'structural reforms'; whereas the Commission proposes to establish mechanisms for even tighter deficit oversight of Member States' medium-term budgetary planning; whereas the Spring Council's conclusions on 'economic governance' also advocate to use Article 136 of the Treaty (TFEU) as an instrument to achieve tighter budgetary surveillance and to focus on the 'pressing challenges of competitiveness and balance of payments developments',
L. întrucât aceste măsuri bugetare stricte promovate de Comisie și Consiliu și aplicate de majoritatea statelor membre mărește presiunea deflaționistă exercitată asupra unei economii care este încă fragilă și în stagnare, desființează „factorii de stabilizare automată”, cum ar fi sistemele de protecție socială și investițiile publice, care s-au dovedit eficace opunând rezistență recesiunii, riscând astfel să readucă economia în stare de recesiune și spulberând orice speranță de reducere a datoriei publice și de consolidare bugetară;
L. whereas such fiscal retrenchment as advocated by the Commission and the Council and pursued by most Member States increases deflationary pressures on a still fragile and stagnating economy, dismantles the 'automatic stabilisers' such as social protection systems and public investment that proved effective in resisting the downturn and risks to push the economy back into recession, then also dashing all hopes that public debt will be reduced and fiscal consolidation be achieved,
M. întrucât, pe acest fundal, Comisia Europeană a propus cinci obiective pentru noua strategie UE 2020, ca demonstrație a „realismului” său presupus; întrucât aceste obiective se bazează în mare măsură pe obiectivele fostei Strategii de la Lisabona; întrucât Consiliul de primăvară al UE nu a reușit să găsească un acord cu privire la obiectivele ce vizează persoanele ce părăsesc școala devreme și învățământul superior, precum și cu privire la reducerea sărăciei și la excluziunea socială; întrucât aceste din urmă obiective sunt remarcabile în contextul retoricii înflăcărate a guvernelor statelor membre și a Consiliului privind necesitatea de a investi în oameni și în competențe și privind abordarea cu cea mai mare seriozitate a problemei sărăciei în Anul european de luptă împotriva sărăciei 2010;
M. whereas, against this background, the European Commission proposed five targets for the new EU 2020 strategy as a demonstration of its supposed 'realism'; whereas these targets are largely based on former Lisbon Strategy targets; whereas the EU Spring Council could not find agreement on the targets on early school leavers and higher education and on reducing poverty and social exclusion; whereas the latter is remarkable in the light of the fiery rhetoric from Member States governments and the Council about the need to invest in people and skills and about seriously addressing poverty in the European Year Against Poverty 2010,
N. întrucât politicile UE, Strategia de la Lisabona și, în special, strategia UE 2020 evită în mare măsură să trateze problema tranziției demografice și problema tranzițiilor spațiale legate de aceasta, care au loc în același timp (fiind caracterizate de tendințe de urbanizare rapidă, precum și de proiectarea la nivel urban a tendințelor demografice naționale),
N. whereas EU policies, the Lisbon Strategy, and in particular the EU 2020 Strategy largely fail to address the issue of demographic transition and the issues of simultaneously occurring spatial transitions linked to that (characterized by swift urbanization patterns as well as by national demographic trends being projected at the urban level),
Observa ț ii generale cu privire la strategia Europa 2020 ș i la guvernan ț a economică a UE
General Remarks on Europe 2020 and EU economic governance
Măsuri eficace ș i coordonate în următorii 3-5 ani vor avea un rol decisiv pentru depă ș irea stagnării, promovarea dezvoltării durabile ș i combaterea ș omajului
Effective co ordin ated action within the next 3- 5 years is decisive to overcome stagnation, promote sustainable development and fight unemployment
Noi surse de finan ț are ș i noi reglementări pentru o redresare durabilă
New Sources of Finance and new regulation for a sustainable recovery
30. sprijină propunerea președinției spaniole de a fixa egalitatea de gen ca obiectiv general al Strategiei UE 2020; insistă asupra includerii în strategie a unui capitol specific privind egalitatea de gen, care să completeze principiul integrării perspectivei de gen; subliniază că un astfel de capitol specific ar trebui să abordeze toate aspectele strategiei 2020 menite în mod specific să contribuie la o mai mare egalitate între femei și bărbați, cum ar fi revizuirea sistemelor de protecție socială în vederea eliminării elementelor generatoare de inegalități de gen, asigurarea unor condiții mai bune de muncă în sectoarele în care predomină femeile, reducerea șomajului involuntar la finalul unui contract cu fracțiune de normă, egalitatea de gen în ceea ce privește formarea profesională și educația etc.;
Supports the proposal of the Spanish Presidency to set a gender-equality headline target for the EU 2020 Strategy; insists on a specific chapter on gender equality in the strategy, complementing the gender mainstreaming principle; points out that such a specific chapter should address all issues of the 2020 strategy specifically aimed to contribute to greater equality between women and men, such as review of social protection systems with a view to abolish elements that generate gender inequalities, securing better working conditions in sectors where women work, decrease involuntary part time unemployment, gender equality in training and education etc.;
33. solicită stabilirea unor obiective principale mai ambițioase în materie de climă și energie: reducerea emisiilor de CO 2 cu 40% până în 2020 și cu 80% până în 2050 față de anul 1990 și creșterea cu 35% a ponderii energiilor regenerabile în cadrul furnizării de energie până în 2020; propune stabilirea unor obiective specifice de reducere a emisiilor în sectorul transporturilor, inclusiv în sectoarele de transport aerian și maritim; solicită stabilirea unor obiective suplimentare de reducere a resurselor utilizate și de prevenire a producerii de deșeuri; insistă, în acest context, asupra necesității de a lansa o „strategie de salvare a biodiversității” în vederea refacerii ecosistemelor și o „verificare a ecosistemelor” în cadrul politicilor sectoriale, cum ar fi agricultura, dar și transportul, energia și amenajarea teritoriului; solicită o revizuire profundă a politicii agricole comune cu scopul de a promova suveranitatea alimentară în fiecare țară și de a reduce importurile de produse alimentare, acordând prioritate producției locale și consumului local ca instrumente de combatere a schimbărilor climatice;
Calls for more ambitious climate and energy headline targets: reducing CO 2 emissions by 40 per cent by 2020 and by 80 per cent by 2050 as against 1990 and increasing the share of renewables in electricity supply to 35 per cent by 2020; proposes to set specific emission reduction targets for the transport sector, including aviation and shipping; calls for setting additional targets on the reduction of resource use and waste prevention; insists in this context on the need to launch a 'Biodiversity Rescue Strategy' to restore ecosystems and on 'ecosystems proofing' of sectoral policies such as agriculture and also transport, energy and spatial planning; asks for a profound revision of the Common Agricultural Policy in order to promote food sovereignty in each country, reducing food imports, giving priority to local production and local consumption as tools to tackle climate change;