natgillin/translations-raw huggingface dataset:
solicită Comisiei și statelor membre să asigure o utilizare optimă a fondurilor structurale, inclusiv a Fondului social european, pentru programe specifice care să promoveze învățarea pe tot parcursul vieții, să încurajeze un număr mai mare de femei să participe la această formă de învățare și să vizeze creșterea ratei de participare a femeilor în sistemul de EFP, nu în ultimul rând prin intermediul unor măsuri finanțate corespunzător, concepute special pentru realizarea acestui obiectiv; solicită elaborarea unor acțiuni specifice în cadrul proiectului-pilot „Erasmus pentru tineri antreprenori” în scopul de a încuraja spiritul antreprenorial în rândul femeilor;
Calls on the Commission and the Member States to ensure optimal use of the Structural Funds, including the European Social Fund, for specific programmes that promote lifelong learning, encourage more women to participate in it and aim to increase the rate of female participation in the VET system, not least by means of suitably funded measures specifically designed to achieve this; calls for the development of specific actions under the Erasmus for Young Entrepreneurs pilot project to encourage entrepreneurship among women;
reiterează criticile aduse reducerilor operate de Consiliul de Miniștri în bugetul pentru 2011 în ceea ce privește finanțarea principalelor programe ale UE din sfera educației (Programul de învățare pe tot parcursul vieții și Programul Oameni – care înregistrează reduceri de 25 de milioane EUR, respectiv de 100 de milioane EUR); observă că există o disproporție clară între ambițioasa Strategie Europa 2020 și realitatea constrângerilor bugetare;
Reiterates its criticism of the cuts made by the Council of Ministers in the 2011 budget as regards funding for the main EU programmes in the education sphere (the Lifelong Learning programme and the People programme – cuts of EUR 25 million and EUR 100 million respectively); observes that the ambitious Europe 2020 strategy is thus clearly out of step with the reality of budgetary constraints;
solicită statelor membre să examineze posibilitatea introducerii unui sistem de cupoane pentru cursuri de formare care să garanteze persoanelor cu venituri reduse posibilitatea de a beneficia de formare; dacă este necesar, invită statele membre să solicite finanțare din FSE pentru astfel de sisteme de cupoane pentru cursuri de formare;
Calls on the Member States to consider as one option a training voucher scheme to secure for people with a low income the possibility of participating in training; if necessary, invites Member States to apply for funding for such training voucher schemes under the ESF;
Rezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2011 referitoare la „Dincolo de PIB - Măsurarea progreselor într-o lume în schimbare” ( 2010/2088(INI) )
European Parliament resolution of 8 June 2011 on GDP and beyond – Measuring progress in a changing world ( 2010/2088(INI) )
având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 august 2009 intitulată „Dincolo de PIB - Măsurarea progreselor într-o lume în schimbare” ( COM(2009)0433 ),
having regard to the Commission Communication of 20 August 2009 on GDP and Beyond – Measuring progress in a changing world ( COM(2009)0433 ),
având în vedere conferința „Dincolo de PIB” organizată de Parlamentul European, Comisia Europeană, Clubul de la Roma, WWF și OCDE în noiembrie 2007, la Bruxelles,
having regard to the ‘Beyond GDP Conference’ organised by Parliament, the Commission, the Club of Rome, the WWF and the OECD in November 2007 in Brussels,
având în vedere Raportul Comisiei privind evaluarea performanței economice și a progresului social (raportul Stiglitz), prezentat la 14 septembrie 2009,
having regard to the report by the Commission on the Measurement of Economic Performance and Social Progress (Stiglitz Report), presented on 14 September 2009,
având în vedere inițiativa globală „Economia ecosistemelor și a biodiversității” (TEEB) aprobată de liderii G8+5 în iunie 2007 și rezultatele sale publicate în 2009 și 2010,
having regard to the Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB) global initiative endorsed by G8+5 leaders in June 2007 and its results published in 2009 and 2010,
având în vedere Raportul Stern privind aspectele economice ale schimbărilor climatice, publicat la 30 octombrie 2006,
having regard to the Stern Review on the Economics of Climate Change published on 30 October 2006,
având în vedere Declarația de la Istanbul semnată cu ocazia celui de al doilea Forum mondial OCDE cu tema „Statistici, cunoaștere și politici” din 30 iunie 2007,
having regard to the Istanbul Declaration signed during the 2nd OECD World Forum on Statistics, Knowledge and Policy on 30 June 2007,
având în vedere concluziile Consiliului European din 10 și 11 decembrie 2009, din 25 și 26 martie 2010 și din 17 iunie 2010,
having regard to the conclusions of the European Council of 10 and 11 December 2009, 25 and 26 March 2010 and 17 June 2010,
având în vedere concluziile Consiliului din 10 noiembrie 2009 (Afaceri Economice și Financiare) privind statisticile,
having regard to the Council conclusions of 10 November 2009 (Economic and Financial Affairs) on Statistics,
având în vedere Concluziile Consiliului din 23 octombrie 2009 (Mediu) privind economia ecoeficientă în contextul Agendei de la Lisabona post-2010 și al Strategiei de dezvoltare durabilă a UE,
having regard to the Council conclusions of 23 October 2009 (Environment) on Eco-Efficient Economy in the context of the post-2010 Lisbon Agenda and the EU Sustainable Development Strategy,
având în vedere propunerea Comisiei de adoptare a unui Regulament privind conturile economice și de mediu europene ( COM(2010)0132 ),
having regard to the Commission proposal for a Regulation on European Environmental Economic Accounts (COM (2010)0132),
având în vedere orientările integrate UE 2020 privind politicile europene în domeniul economic și al ocupării forței de muncă, propuse de Comisie la 27 aprilie 2010,
having regard to the EU 2020 integrated guidelines for European economic and employment policies, proposed by the Commission on 27 April 2010,
având în vedere comunicările privind guvernanța europeană: „O mai bună legiferare” ( COM(2002)0275 ), „O analiză strategică a programului pentru o mai bună legiferare în Uniunea Europeană” ( COM(2006)0689 ), „A doua analiză strategică a programului pentru o mai bună legiferare în Uniunea Europeană” ( COM(2008)0032 ) și „A treia analiză strategică a programului pentru o mai bună legiferare în Uniunea Europeană ( COM(2009)0015 ),
having regard to the Communications on European Governance: Better lawmaking ( COM(2002)0275 ), A strategic review of Better Regulation in the European Union ( COM(2006)0689 ), A second strategic review of Better Regulation in the European Union ( COM(2008)0032 ) and A third strategic review of Better Regulation in the European Union ( COM(2009)0015 ),
având în vedere Planul de acțiune privind consumul și producția durabile ( COM(2008)0397 ),
having regard to the EU's Sustainable Consumption and Production Action Plan (COM (2008)0397),
având în vedere instrumentele statistice existente, cum ar fi EU-SILC, ancheta asupra forței de muncă (LFS), eurobarometrele, ancheta privind valorile europene și ancheta socială europeană (ESS),
having regard to existing statistical instruments, such as the EU-SILC, the Labour Force Survey (LFS), Eurobarometers, the European Values Survey and the European Social Survey (ESS),
având în vedere ancheta europeană privind calitatea vieții (EQLS), coordonată de Eurofound, care oferă o imagine cuprinzătoare asupra calității vieții și condițiilor de viață în țările europene (și care acoperă toate statele membre ale UE și țările candidate), ce dispune de peste 120 de indicatori care oferă date comparative de pe teritoriul țărilor EQLS acoperă următoarele domenii de bază din cadrul conceptului de calitate a vieții: resurse economice, privare; sănătate și acces la serviciile medicale; ocuparea forței de muncă și calitatea locurilor de muncă; echilibru între viața profesională și viața de familie; relații de familie și sprijinul acordat acestora; incluziune/excluziune socială (viața comunității și participarea socială); educație și formare; calitatea locuințelor și a mediului local; capital social și calitatea societății; calitatea serviciilor publice; bunăstare subiectivă (inclusiv fericire, satisfacție în viață, optimism față de viitor).
having regard to the European Quality of Life Survey (EQLS), coordinated by Eurofound, which provides a comprehensive portrait of quality of life and living conditions in European Countries (covering all EU Member States and candidate countries) with over 120 indicators providing comparative data across countries EQLS covers the following core domains of the quality of life concept: economic resources, deprivation; health and access to health care; employment and job quality; work-life balance; family relations and support; social inclusion/exclusion (community life and social participation); education and training; quality of housing and local environment; social capital and quality of society; quality of public services; subjective well-being (including happiness, life satisfaction, optimism about the future).
având în vedere rezoluțiile sale din 10 martie JO C 349 E, 22.12.2010, p.
having regard to its resolutions of 10 March OJ C 349 E, 22.12.2010, p.
și 16 iunie 2010 Texte adoptate, P7_TA(2010)0223 .
and 16 June 2010 Texts adopted, P7_TA(2010)0223 .
referitoare la Strategia UE 2020, Rezoluția sa din 8 octombrie 2009 JO C 230 E, 26.8.2010, p.
on the EU 2020 Strategy, its resolution of 8 October 2009 OJ C 230 E, 26.8.2010, p.
referitoare la Summitul G-20 de la Pittsburgh din 24 și 25 septembrie 2009, Rezoluția sa din 15 iunie 2006 JO C 300 E, 9.12.2006, p.
on the Pittsburgh G-20 Summit of 24 and 25 September 2009, its resolution of 15 June 2006 OJ C 300 E, 9.12.2006, p.
referitoare la revizuirea strategiei de dezvoltare durabilă și Rezoluția sa din 24 aprilie 2008 JO C 259 E, 29.10.2009, p.
on the revised sustainable development strategy and its resolution of 24 April 2008 OJ C 259 E, 29.10.2009, p.
referitoare la Cartea verde privind instrumentele de piață utilizate în scopuri aferente politicii de mediu și altor politici conexe,
on the Green Paper on market-based instruments for environment and related policy purposes,
având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizele Comisiei pentru afaceri economice și monetare, Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională ( A7-0175/2011 ),
having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on Development, the Committee on Employment and Social Affairs, the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Regional Development ( A7-0175/2011 ),
întrucât toate instituțiile internaționale recunosc din ce în ce mai mult necesitatea de a îmbunătăți datele și indicatorii care vin în completarea PIB-ului în cadrul evaluării dezvoltării globale a societății,
whereas the need to improve data and indicators to complement GDP for overall societal development is increasingly recognised by all international institutions,
salută Comunicarea Comisiei intitulată „Dincolo de PIB - Măsurarea progreselor într-o lume în schimbare” drept un posibil instrument complementar menit să contribuie la îmbunătățirea analizelor politice și a dezbaterilor;
Welcomes the Commission Communication on ‘GDP and Beyond – Measuring Progress in a Changing World’ as a possible complementary tool to contribute to improved policy analysis and debates;
subliniază faptul că PIB-ul este un indicator al activității economice de piață, care a devenit o referință standard pentru responsabilii politici din întreaga lume; subliniază că PIB-ul este o măsură a producției și nu este menit să măsoare gradul de durabilitate a mediului, eficiența resurselor, incluziunea socială și progresul social, în general; evidențiază, de asemenea, faptul că acesta ar putea induce uneori în eroare prin faptul că măsurile de redresare în urma unor incidente, cum ar fi accidentele și dezastrele naturale, sunt considerate beneficii, nu costuri;
Stresses that GDP is an indicator of economic market activity that has become a standard benchmark used by policy-makers throughout the world; emphasises that GDP is a measure of production and does not measure environmental sustainability, resource efficiency, social inclusion and social progress in general; underlines furthermore that it can be misleading in the sense that remedial measures following certain incidents such as accidents and natural disasters are treated as a benefit instead of a cost;
observă că, pe lângă măsurătorile privind dezvoltarea economică și productivitatea, există și alți indicatori care influențează și explică standardele de viață dintr-o țară și care, până în prezent, nu au fost cuantificați, deși există indicatori relevanți;
Notes that besides measuring economic development and productivity there are other indicators that influence and explain the living standards in a country and that have not been quantified until now although relevant indicators exist;
subliniază necesitatea creării unor indicatori suplimentari pentru măsurarea progresului economic și social pe termen mediu și lung; solicită elaborarea unor indicatori clari și măsurabili care să ia în considerare schimbările climatice, biodiversitatea, eficiența resurselor și incluziunea socială; de asemenea, afirmă necesitatea creării unor indicatori care să se concentreze mai mult asupra perspectivei la nivel de gospodărie, reflectând venitul, consumul și bogăția;
Stresses the need to develop additional indicators for measuring medium- and long-term economic and social progress; calls for the development of clear and measurable indicators that take account of climate change, biodiversity, resource efficiency and social inclusion; furthermore calls for the development of indicators that focus more closely on the household-level perspective, reflecting income, consumption and wealth;
salută inițiativa Comisiei de a prezenta un indice al presiunii asupra mediului, care ar urma să se alăture PIB-ului și care va cuprinde inițial următoarele axe majore ale politicii de mediu: „schimbările climatice și utilizarea energiei”, „natura și biodiversitatea”, „poluarea aerului și efectele asupra sănătății”, „utilizarea și poluarea apei”, „generarea deșeurilor și utilizarea resurselor”;
Welcomes the Commission initiative to present an index for environmental pressure, to be submitted alongside GDP, which will initially comprise the following major strands of environmental policy: ‘climate change and energy use’, ‘nature and biodiversity’, ‘air pollution and health impacts’, ‘water use and pollution’, ‘waste generation and use of resources’;
se așteaptă ca focalizarea atenției asupra unor indicatori mai cuprinzători și mai durabili să conducă, de asemenea, la o focalizare mai sistematică asupra factorilor sociali și de mediu în țările în curs de dezvoltare, inclusiv asupra schimbărilor climatice, biodiversității, sănătății, educației și guvernanței, și să permită astfel politicilor de dezvoltare să aibă ca țintă populațiile cele mai sărace și defavorizate; subliniază că acești indicatori ar trebui să fie compatibili și în concordanță cu inițiativele globale existente, cum ar fi indicele de dezvoltare umană al ONU;
Expects that shifting attention towards broader and more sustainable indicators will lead also to more systematic focus on social and environmental factors in developing countries, including climate change, biodiversity, health, education and governance, and thereby enable development policies to target the most needy and disadvantaged populations; underlines that such indicators should be compatible and consistent with existing global initiatives, such as the UN Human Development Index;
subliniază nevoia de a măsura calitatea vieții în cadrul societăților; consideră că atingerea unui nivel de calitate a vieții și menținerea acestuia implică factori consensuali importanți, cum ar fi sănătatea, educația, cultura, ocuparea forței de muncă, locuințele, condițiile de mediu etc.; este de părere că ar trebui să se atribuie un rol extins indicatorilor care măsoară acești factori; sugerează ca indicatorii EQLS, care acoperă domeniile de bază ale calității vieții, să fie dezvoltați în urma unor măsurători atât cantitative, cât și calitative;
Underlines the need to measure quality of life in societies; considers that achieving and sustaining quality of life involves important, consensual factors such as health, education, culture, employment, housing, environmental conditions etc.; takes the view that indicators which measure such factors should be assigned a greater role; suggests that the EQLS indicators, which cover the core domains of quality of life, are built upon in the further development of both qualitative and quantitative metrics;
ia act de măsurile și instrumentele adoptate la nivel european în vederea cuantificării și analizării posibilului impact al inițiativelor legislative asupra progresului, cum ar fi evaluările de impact, inclusiv analiza raportului costuri-beneficii, a rentabilității și analizele pe bază de criterii multiple, evaluările de risc, colectarea datelor, statisticile, conturile economice și de mediu, analiza politicilor la diferite niveluri politice, rapoartele privind monitorizarea aplicării și respectării legislației, revizuirile desfășurate în diferite domenii ale legislației UE; sprijină pe deplin instituirea unui cadru juridic solid pentru conturile economice și de mediu europene, ca pas pozitiv în procesul „Dincolo de PIB”;
Takes note of the measures and tools adopted at European level to measure and analyse possible impacts of legislative initiatives on progress, such as impact assessments, including cost-benefit, cost-effectiveness and multi-criteria analyses, risk assessments, data collection, statistics, environmental economic accounts, political analysis at various political levels, reports on monitoring of implementation and enforcement and reviews carried out in different areas of EU legislation; supports fully the establishment of a solid legal framework for the European Environmental Economic Accounts as a positive step in the ‘GDP and beyond’ process;
ia act de recunoașterea din ce în ce mai pronunțată la nivel internațional a limitelor PIB-ului ca indicator al progresului social, al resurselor naturale și al serviciilor ecosistemice, precum și al transformărilor majore, cum sunt cele datorate schimbărilor climatice și dezvoltării durabile; recunoaște progresele realizate în diverse foruri, precum PNUD, Banca Mondială și OCDE, precum și de către Comisia Europeană, printre altele, în ceea ce privește elaborarea unor indicatori care să cuantifice și să analizeze progresele realizate;
Takes note of the growing international recognition of limits to GDP as an indicator of social progress, natural resources and eco-system services, major transformations like those ensuing from climate change and sustainable development; acknowledges progress made in different fora, such as the UNDP, World Bank and OECD, and by the Commission among others, on the development of indicators to measure and analyse progress;
subliniază importanța ajungerii la un consens privind elaborarea unei abordări sistemice prin care să se creeze un sistem coerent „Dincolo de PIB”, în vederea îmbunătățirii analizei și dezbaterii politicilor;
Stresses the importance of agreeing on a systemic approach to setting up a coherent ‘Beyond GDP system’ to contribute to improved policy analysis and debates;
subliniază faptul că elaborarea unui set de indicatori clari și inteligibili care să fie în același timp coerenți din punct de vedere teoretic, relevanți din punct de vedere politic și cuantificabili din punct de vedere practic și care să asigure comparabilitatea între țări și regiuni reprezintă o provocare; accentuează necesitatea ca această activitate să se desfășoare în strânsă cooperare cu alte instituții și organizații relevante;
Emphasises that the challenge is to develop a clear and comprehensible set of indicators that are at the same time theoretically consistent, politically relevant and empirically measurable and ensure comparability between countries and regions; stresses the need for this work to be done in close cooperation with other relevant institutions and organisations;
subliniază necesitatea elaborării unor statistici fiabile, armonizate și furnizate la timp, precum și necesitatea obținerii unei serii de date și indicatori pe termen lung care să poată fi folosiți în modelarea evoluțiilor viitoare și la elaborarea politicilor; recomandă ca diferitele baze de date administrate de autoritățile publice să fie mai bine utilizate și combinate și ca în toate statele membre să fie utilizate metodologii similare și standarde, definiții, clasificări și norme contabile comune pentru a garanta calitatea și comparabilitatea datelor; solicită ca recoltarea datelor și procesarea acestora să se facă cu respectarea principiilor de independență profesională, imparțialitate, obiectivitate, confidențialitate statistică și rentabilitate, ținându-se în același timp seama în mod corespunzător de aspectele legate de protecția datelor cu caracter personal; consideră că Eurostat ar trebui să joace un rol major în acest proces;
Stresses the need to develop reliable, harmonised and timely statistics and to obtain series of data and indicators covering a long period that can be used in projecting future developments and designing policies; recommends that various databases maintained by public authorities should be better used and combined and that similar methodology, common standards, definitions, classifications and accounting rules should be used in each Member State in order to guarantee the quality and comparability of data; calls for data collection and processing to be performed in accordance with principles of professional independence, impartiality, objectivity, statistical confidentiality and cost-effectiveness, with proper attention nevertheless being paid to personal data protection issues; takes the view that Eurostat should play a major role in this process;
Rezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2011 referitoare la evaluarea intermediară a programelor europene de navigație prin satelit: evaluarea implementării, provocările viitoare și perspectivele financiare ( 2009/2226(INI) )
European Parliament resolution of 8 June 2011 on the mid-term review of the European satellite navigation programmes: implementation assessment, future challenges and financing perspectives ( 2009/2226(INI) )
având în vedere rezoluția sa din 20 iunie 2007 JO C 146 E, 12.6.2008, p.
having regard to its resolution of 20 June 2007 OJ C 146E, 12.6.2008, p.
privind finanțarea programului european de radionavigație prin satelit (Galileo) în conformitate cu Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 și cadrul financiar multianual 2007-2013,
on the financing of the European programme of satellite radionavigation (Galileo) under the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 and the multiannual financial framework 2007-2013,
având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Plan de acțiune privind aplicațiile Sistemului global de radionavigație prin satelit (GNSS)” (SEC(2010)717),
having regard to the Commission's Communication ‘Action Plan on Global Navigation Satellite System (GNSS) Applications’ ( SEC(2010)0717 ),
având în vedere „Raportul de piață al GNSS” al Agenției GNSS European (octombrie 2010),
having regard to the ‘GNSS Market Report’ of the European GNSS Agency (October 2010),
având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Revizuirea bugetului UE” ( COM(2010)0700 ),
having regard to the Commission's Communication ‘The EU Budget Review’ ( COM(2010)0700 ),