natgillin/translations-raw huggingface dataset:
În fine, Comisia a numit-o pe doamna Karla Peijs în funcția de Coordonator european pentru căile navigabile interioare, inclusiv, în special, pentru proiectele prioritare „Sena-Escaut/Schelde” și „Rin/Meuse-Main-Dunăre” din cadrul rețelei TEN-T.
Finally, the Commission has appointed Mrs. Karla Peijs as European Coordinator for Inland Waterways, including in particular the Priority Projects ‘Seine-Scheldt’ and ‘Rhine/Meuse-Main-Danube’ of the TEN-T network.
Coordonatorul european urmărește îndeaproape ambele proiecte prioritate și prezintă un raport anual de activitate care este transmis de către Comisie Parlamentului European și statelor membre în cauză.
The European Coordinator is closely following up both Priority Projects and presents an annual activity report which is transmitted by the Commission to the European Parliament and the Member States concerned.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-5729/09
WRITTEN QUESTION E-5729/09
adresată de Corina Creţu (S&D)
by Corina Creţu (S&D)
Subiect: Mobilizarea de resurse suplimentare și implementarea unor planuri de acțiune eficiente de către Comisia Europeană în vederea scăderii mortalității infantile
Subject: Mobilisation of additional resources and implementation of efficient action plans by the Commission with the aim of reducing child mortality
Un raport al organizației Salvați Copiii dezvăluie un bilanț cutremurător: 2 milioane de bebeluși mor anual în primele 24 de ore de la naștere.
A report by Save the Children has revealed alarming figures: 2 million babies die each year within 24 hours of their birth.
Aceste decese premature se înregistrează în proporție de 97% în țările în curs de dezvoltare, în special în comunitățile sărace și marginalizate.
Of these premature deaths, 97 % occur in developing countries, above all in poor and marginalised communities.
Este relevant, în acest sens, faptul că unu din 5 copii afgani moare înainte să împlinească 5 ani, iar în Africa sub-sahariană această pondere este de unu din 7 copii.
It might be pointed out in this connection that one Afghan child in five dies before reaching their fifth birthday, whilst the corresponding figure for sub-Saharan Africa is one in seven children.
Din păcate, inclusiv în unele state europene se constată o situație îngrijorătoare în privința deceselor în rândul copiilor: în România, spre exemplu, proporția deceselor în rândul copiilor sub un an era în 2008 de 11%, mai mult decât dublul mediei la nivelul UE, care era de 4,6%.
Regrettably, the situation with regard to child deaths also gives cause for concern in some European countries: in Romania, for example, the proportion of deaths among children under the age of one stood at 11 % in 2008, more than double the EU average of 4.6 %.
Jumătate din decesele sub un an, în România, au loc în prima lună de viață, valoare triplă față de media europeană.
Half of all deaths among children under the age of one in Romania occur within the first month after birth, which is three times the European average.
Potrivit estimărilor Băncii Mondiale, rata mortalității infantile va crește din cauza crizei economice și financiare cu până la 400.000 de cazuri pe an până în 2015.
According to World Bank estimates, the child mortality rate is set to rise by up to 400000 cases per year by 2015 as a consequence of the economic and financial crisis.
Agravarea stării de sărăcie și expansiunea foametei în lume, ca urmare a crizei economice determină, pe zi ce trece, îndepărtarea de această țintă.
Worsening poverty and the spread of famine in various parts of the world as a result of the economic crisis mean that this target is receding with each day that passes.
Consideră Comisia oportună intensificarea sprijinului acordat noilor state membre ale Uniunii Europene pentru reducerea ratei deceselor în rândul copiilor?
Does the Commission consider it appropriate to step up the support given to the new Member States of the European Union to reduce the rate of child mortality?
Are în vedere Comisia Europeană mobilizarea de resurse suplimentare și implementarea unor planuri de acțiune eficiente pentru apropierea de obiectivele stabilite pentru diminuarea mortalității infantile în lume?
Does the Commission intend to mobilise additional resources and implement efficient action plans aimed at making progress towards the objectives set for reducing child mortality across the world?
Răspuns dat de dl De Gucht, în numele Comisiei
Answer given by Mr De Gucht on behalf of the Commission
(1 februarie 2010)
(1 February 2010)
Comisia este pe deplin conștientă de această situație și poartă un dialog constant cu Fondul Națiunilor Unite pentru Copii (UNICEF), organizația „Salvați Copiii” și Banca Mondială cu privire la rapoartele acestora, precum și cu alți parteneri-cheie în combaterea malnutriției infantile și mortalității infantile.
The Commission is well aware of the situation and in constant dialogue with United Nations Children's Fund (Unicef), Save the Children and the World Bank on their reports, and also other key partners on child malnutrition and child mortality.
Comisia apreciază, în raportul menționat anterior al organizației „Salvați Copiii” (Every one - Next revolution), rezultatele analizei care arată că există o scădere foarte ușoară, de 10% (de la 10 la 9 milioane) a deceselor anuale ale copiilor sub 5 ani, în principal datorită scăderii ratelor mortalității copiilor sub 5 ani în Asia (cel puțin jumătate din valoarea scăderii datorându-se numărului redus de decese în China) și în America Latină.
In the abovementioned report by Save the Children ‘every one’ — ‘next revolution’, the Commission values the analysis which concludes a very mild decrease of 10 % (10 to 9 million) for under-5 child annual deaths, mainly from gains in reduced under-5 mortality rates in Asia (at least half the gain is from reduced deaths in China) and Latin America.
Din punct de vedere geografic, cea mai afectată regiune este, din ce în ce mult, Africa sub-sahariană, cu numai o singură țară (Eritreea) aflată pe drumul cel bun în vederea îndeplinirii celui de-al patrulea Obiectiv de Dezvoltare al Mileniului (ODM4).
Geographically the greatest burden is increasingly found in sub-Saharan Africa with only one country (Eritrea) on track for Millennium Development Goal 4 (MDG4).
Din punct de vedere epidemiologic, primele cauze ale mortalității infantile sunt malnutriția (astfel cum este indicat de Organizația Mondială a Sănătății), urmată de bolile transmise prin apă, cauzate de condițiile precare de igienă și ale instalațiilor sanitare, condițiile inadecvate în domeniul sănătății copiilor și a mamelor și nașterile în condiții de risc.
Epidemiologically, the greater attributable causes of children's mortality are from malnutrition (as indicated by the World Health Organisation), followed by water-borne diseases due to poor hygiene and sanitation, and inadequate child and maternal healthcare and un-safe deliveries.
Comisia recunoaște, în mod specific, faptul că, până în prezent, s-au realizat puține progrese în reducerea mortalității infantile în țările în curs de dezvoltare, după cum a fost evidențiat de indicatorii 1, 4 și 5 din Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului.
The Commission specifically recognises the low progress achieved to date in reducing child mortality in developing countries as highlighted by the indicators 1, 4 and 5 of the Millennium Development Goals.
Această situație este legată în mod semnificativ de progresele modeste realizate în ceea ce privește îmbunătățirea stării de nutriție a copiilor sub 5 ani, în special cu o prevalență ridicată a malnutriției cronice și acute.
This situation is significantly linked to the poor progress achieved in improving the nutrition status of children under 5 with notably persisting high prevalence of stunting and wasting.
Această situație îngrijorătoare, aproape în stagnare nu pare să beneficieze de efectele asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD) în domeniul sănătății, ale cărei fonduri au fost triplate în ultimul deceniu.
This worrying and close-to-stagnant situation does not seem to benefit from the effect of tripled health Official Development Assistance (ODA) during the last decade.
Analiza menționată nu acordă, totuși, suficientă atenție necesității de a asigura o mai mare eficacitate a acordării ajutoarelor în sectorului sănătății, care este extrem de fragmentat, în conformitate cu principiile Parteneriatul internațional pentru sănătate.
The mentioned analysis lacks, however, the necessary attention to the need of greater aid effectiveness applied in the highly fragmented health sector, as through the principles of the International Health Partnership.
De asemenea, Comisia consideră că analiza cauzelor nu ține suficient seama de anumiți factori esențiali, cum ar fi guvernarea socială, procentajul din bugetele naționale alocat sănătății, taxele de utilizator, modelul de nutriție asiatică și drepturile femeilor.
The Commission also feels that the analysis of causes lacks attention to some important underlying factors such as social governance, national budgets allocations to health, user fees, the Asian nutrition paradigm and women's rights.
De asemenea, aceasta nu acordă atenție anumitor cauze intermediare importante, cum ar fi nașterile în condiții de siguranță, micronutrienții (de exemplu, aportul de Fe și Zn la copii), infecțiile parazite endemice (care duc la anemie cronică), inhalarea fumului produs de arderea combustibililor solizi, precum și importanța alăptării exclusive.
It also lacks attention to some important intermediate causes such as safe delivery, micronutrients (e.g. Fe and Zn in children), endemic parasite infections (leading to chronic anaemia), in-door smoke and the importance of exclusive breastfeeding.
Ideea unei „a doua revoluții” (post Alma Ata) nu prevede intervenții esențiale în strategiile naționale, cum ar fi plasele tratate cu insecticid și impactul potențial al vaccinurilor antipneumococice și anti-rotavirus (care, treptat, au ajuns să reprezinte 80% din bugetul GAVI Alianța mondială pentru vaccinuri și imunizare. ).
The idea of a ‘second revolution’ (post Alma Ata) does not mention essential interventions in national strategies such as Insecticide Treated Nets and the potential impact of pneumococcal and rotavirus vaccines (gradually taking 80 % of the GAVI The Global Alliance for Vaccines and Immunisation. budget).
De asemenea, aceasta nu tratează chestiuni esențiale cum ar fi gestionarea integrată a bolilor copilăriei și elementele „EPI+” (de exemplu, suplimentarea cu micronutrienți și deparazitarea).
Nor does it look at essential Integrated Management of Childhood Illnesses and the ‘EPI+’ elements (e.g. micronutrient supplementation and deworming).
În ciuda unor neajunsuri, Comisia salută această analiză, precum și reînnoirea apelului la participare și acțiune, vizând, în special, subnutriția infantilă, și poartă un dialog strâns cu „Salvați Copiii” și UNICEF privind aceste provocări comune.
Whilst recognising some shortfalls, the Commission welcomes this analysis and the renewed call for concern and action, specifically targeting child under-nutrition and it is in close dialogue with Save the Children and Unicef on these shared challenges.
Sprijinul UE pentru sănătate în țările în curs de dezvoltare se axează pe cele trei domenii în care UE aduce o valoare adăugată: sprijinul bugetar general corelat cu rezultate mai bune în domeniul sănătății, promovarea unei voci comune a UE în cadrul principalelor inițiative globale (inclusiv alinierea lor progresivă) [o mai mare apropiere între GAVI și Fondul Global în vederea eficientizării ajutorului și a punerii în aplicare a principiilor compacte din cadrul Parteneriatului internațional pentru sănătate (PIS)], precum și sprijinul pentru sănătate în contexte fragile, cu acordarea unei atenții deosebite creării unei legături între ajutorul de urgență, reabilitare și dezvoltare (LARD) în domeniul sănătății.
The EU support to health in developing countries focuses on the three areas where the EU has an added value: general budget support links to improved health outcomes, promoting a joint EU voice (including their gradual alignment) in the main global initiatives (bringing closer GAVI and Global Fund to the aid effectiveness and International Health Partnership (IHP) compact principles), and support to health in fragile contexts with a especial attention to Linking Relief, Rehabilitation and Development (LRRD) in health.
În aceste trei domenii, UE poartă un dialog cu agențiile relevante ale ONU și cu partenerii la nivel mondial privind aspectele legate de sănătate, precum și de sănătatea și nutriția infantilă.
In those three areas, the EU is in dialogue with relevant UN agencies and global partners related to health, child health and nutrition.
Raportul Curții de Conturi privind sprijinul UE pentru sănătate în Africa sub-sahariană stabilește ca prioritară necesitatea de a spori capacitatea UE în cadrul dialogului din sectorul sănătății atât la nivel central, cât și de țară, precum și intensificarea legăturilor între sănătate, sprijinul macroeconomic și ajutoarele de urgență.
The Court of Auditors' report on EU support to health in sub-Saharan Africa identifies as a priority the need to increase the EU's capacity in health sector dialogue at central and country levels and increase the links of health with the macroeconomic support and the emergency aid.
UE colaborează cu toate părțile interesate din domeniul sănătății și nutriției, inclusiv agențiile ONU (UNICEF, UNAIDS) și societatea civilă, în vederea consolidării sistemelor de sănătate în țările în curs de dezvoltare și, în special, pentru a permite un sprijin mai susținut în combaterea subnutriției infantile.
The EU is working with all health and nutrition stakeholders, including UN agencies (Unicef, UNAIDS) and the civil society to strengthen health systems in the developing countries and to notably enable a more sustained support for tackling child under-nutrition.
UE își va îmbunătăți orientările în acest domeniu pe parcursul anului 2010 prin actualizarea și publicarea (de asemenea, pe internet) unor orientări privind sectorul sănătății, pe care le va prezenta în cadrul unor seminarii de formare la Bruxelles și în delegații.
The EU will improve during 2010 its guidance through the updating and publishing (and web format) of health sector guidelines and relate them to the training seminars in Brussels and Delegations.
Aceste orientări vor ajuta viitoarele delegații UE să evalueze mai bine sistemele de sănătate, să identifice domeniile prioritare și să se angajeze în discuții privind sectoarele-cheie și monitorizarea.
These guidelines will help future EU delegations to better assess health systems, identify priority areas and engage in key sector discussions and follow-up.
Acestea vor conține o secțiune specială cu privire la modalitatea de integrare progresivă, în cadrul sistemelor de sănătate consolidate, a programelor consacrate în mod specific unor boli, în vederea furnizării unor servicii de sănătate globale, precum și o strategie a UE cu privire la modalitatea de aliniere treptată a principalele inițiative globale (în principal, Fondul Global și GAVI) la angajamentele de la Paris și Accra, precum și la procesul PIS.
They will have a special section on how to progressively integrate disease specific programmes into strengthened health systems delivering comprehensive healthcare and an EU strategy on how to gradually align the main global initiatives (mainly the Global Fund and GAVI) to the Paris and Accra commitments and the IHP process.
În acest context, UE va încuraja alinierea treptată a inițiativelor în domeniul sănătății ale ONU și a celor la nivel mondial în vederea susținerii unor strategii globale în materie de sănătate, în conformitate cu principiile Parteneriatul internațional pentru sănătate.
It is in this process, the EU expects from UN agencies and key global players to also gradually align, apply aid effectiveness principles and the IHP (which they are members of) global and country compacts.
De asemenea, dincolo de sectorul sănătății, Comisia a lansat, recent, inițiative majore în vederea alinierii politicilor sale privind ajutorul extern și a instrumentelor folosite pentru o mai bună abordare a subnutriției infantile.
Beyond the health sector, the Commission has also recently launched major initiatives to align its external aid policies and instruments to better tackle child under-nutrition.
Acestea includ, în special, revizuirea în curs a aplicării politicii de securitate alimentară a UE în domeniul ajutoarelor externe, precum și o nouă politică privind ajutoarele alimentare umanitare care ia în considerare aspectele privind nutriția în situații de urgență și în contexte umanitare.
These include especially the ongoing revision of the EU Food Security policy in external aid, and a new Humanitarian Food Assistance policy that considers nutrition in emergencies and humanitarian contexts.
În ceea ce privește acțiunile în cadrul UE, în conformitate cu tratatele, responsabilitatea principală pentru problemele de sănătate revine statelor membre și nu instituțiilor europene.
Regarding action within the EU, in accordance with the Treaties, the primary responsibility for health issues lies with the Member States, not with the European institutions.
Prin urmare, sănătatea copiilor ține de competența autorităților din statele membre.
Addressing child health is, therefore, a matter for Member State authorities.
Cu toate acestea, Comisia sprijină statele membre prin intermediul unor grupuri de experți pentru a identifica motivele existenței unor rate diferite ale mortalității infantile în diverse state membre.
Nevertheless, the Commission is supporting Member States through expert groups to identify why different countries in the EU have different child mortality rates.
Au fost instituite grupuri de experți în vederea schimbului de informații și a identificării lacunele în cazul situațiilor în care s-ar putea face mai mult.
Expert groups were established to exchange information and to identify gaps where more can be done.
Grupul de experți Europeristat a publicat în decembrie 2008 un raport asupra sănătății perinatale, în care analizează în detaliu acest aspect.
The Europeristat expert group published in December 2008 a report on perinatal health where this matter is looked into.
Raportul este disponibil pe site-ul de internet al Europeristat (www.europeristat.com).
The report is available in the Europeristat web (www.europeristat.com).
De asemenea, Comisia Europeană a publicat recent o comunicare COM(2009) 567 final. privind stabilirea unui cadru pentru reducerea inegalităților în materie de sănătate în UE.
The European Commission also published recently a Communication COM(2009)567 final. setting up a framework for the reduction of health inequalities within the EU.
Pe lângă alte domenii, reducerea inegalităților în combaterea mortalității infantile este menționată în mod expres.
Among other fields, the reduction of inequalities in child mortality is expressly mentioned.
În raportul pe 2009 privind progresele obținute în dezvoltarea sistemului EUROSUR [SEC(2009)1265 final din 24 septembrie 2009], la punctele 2.1.2.3 (paginile 5-6) și 2.2.3.3 (pagina 9) sunt furnizate următoarele informații:
In the 2009 report on the progress made in developing Eurosur (SEC(2009)1265 final of 24 September 2009), the following information is given under Chapter 2.1.2.3 (pages 5‑6) and Chapter 2.2.3.3. (page 9):
„În a doua jumătate a anului 2009, arhitectura sistemului pentru rețeaua (EUROSUR) elaborată de către contractant pentru studiul tehnic (EUROSUR) va fi prezentată statelor membre.
‘In the second half of 2009, the system architecture for the (Eurosur) network elaborated by the contractor for the (Eurosur) technical study will be presented to the Member States.
De asemenea, unele state membre vor participa într-un proiect-pilot prin testarea aplicațiilor selectate într-un pachet de teste furnizat de contractant.
Furthermore, certain Member States will participate in a pilot project by testing selected applications in a test bed provided by the contractor.
Pe baza comentariilor primite din partea statelor membre și a experienței dobândite pe durata proiectului pilot, contractantul va revizui arhitectura sistemului și va elabora specificațiile tehnice pentru cererea de oferte, inclusiv o estimare detaliată a costurilor financiare necesare creării și întreținerii diferitelor componente ale rețelei, până la începutul anului 2010.
Based on the comments received from the Member States and on the experiences gained during the pilot project, the contractor will revise the system architecture and elaborate the technical specifications for tendering, including a detailed estimate of the financial costs for the setting up and maintenance of the different components of the network, until the beginning of 2010.
Începând cu a doua jumătate a anului 2010, va putea fi lansat un al doilea proiect - pilot care să testeze arhitectura sistemului rețelei în practica de zi cu zi între centrele naționale de coordonare selectate și FRONTEX, după care rețeaua ar trebui să se extindă treptat la toate centrele naționale de coordonare, începând cu 2011. (…)
From the second half of 2010 onwards, a second pilot project may be launched to test the network system architecture in daily practice between selected national coordination centres and Frontex, after which the network should be gradually established between all national coordination centres as of 2011. (…)
În a doua jumătate a anului 2009, statele membre vor evalua proiectul de arhitectură a sistemului (pentru tabloul comun al informațiilor privind zonele prefrontaliere) și vor selecta aplicațiile care vor fi testate în toamna anului 2009, într-un pachet de teste furnizat de contractor.”
In the second half of 2009, Member States will evaluate the draft system architecture (for the common pre-frontier intelligence picture) and select applications which shall be tested in autumn 2009 in a test bed provided by the contractor.’
În plus, pot fi furnizate următoarele informații: 1)
In addition, the following information can be provided: 1.
Cele două proiecte - pilot pentru rețeaua EUROSUR și tabloul informațiilor privind zonele prefrontaliere au fost unite și puse în aplicare, de către contractantul studiului tehnic EUROSUR, în cadrul unui test la care participă Varșovia (FRONTEX), Roma și Toulouse, în 25 și 26 noiembrie 2009.
The two pilot projects for the Eurosur network and the common pre-frontier intelligence picture were merged and implemented by the contractor of the Eurosur technical study in a testbed between Warsaw (Frontex), Rome and Toulouse on 25-26 November 2009.
Experți din Franța, Italia și Spania au participat la pregătirea și punerea în aplicare a acestui „mini” proiect - pilot cu privire la frontierele maritime, iar experți din Finlanda, Polonia și Slovacia, cu privire la frontierele terestre.
Experts from France, Italy and Spain participated in the preparation and implementation of this ‘mini’-pilot project with regard to the maritime borders and experts from Finland, Poland and Slovakia with regard to the land borders.
Experți din Cipru, Estonia, Germania, Letonia, Lituania, Norvegia, Portugalia, România și Suedia au participat în calitate de observatori.
Experts from Cyprus, Estonia, Germany, Latvia, Lithuania, Norway, Portugal, Romania and Sweden participated as observers.
Sub coordonarea FRONTEX, la 27 noiembrie 2009, a avut loc o primă reuniune în vederea pregătirii celui de al doilea („mare”) proiect pilot, la care au participat toate cele 15 state membre menționate mai sus.
Under the chairmanship of Frontex, a first meeting to prepare the second (‘big’) pilot project took place on 27 November 2009, in which all the abovementioned 15 Member States participated.
Acest proiect pilot va fi demarat începând cu a doua jumătate a anului 2010.
This pilot project shall be started from the second half of 2010 onwards.
(18 ianuarie 2010)
(18 January 2010)