natgillin/translations-raw huggingface dataset:
subliniază că actuala criză a scos în evidență provocările structurale cărora trebuie să le facă față majoritatea economiilor statelor membre: o productivitate sub parametri optimi, niveluri ridicate ale datoriei publice, deficite fiscale mari, șomaj structural, obstacole permanente în cadrul pieței interne, mobilitate scăzută a forței de muncă și noțiuni perimate în ceea ce privește competențele, contribuind la o creștere economică slabă; subliniază nevoia de investiții în domenii-cheie, cum ar fi educația, cercetarea și inovarea, cu scopul de a depăși aceste provocări structurale și subliniază importanța de a inversa tendința descrescătoare a investițiilor publice;
Points out that the crisis has highlighted the structural challenges which most of the Member States' economies must face: suboptimal productivity, high levels of public debt, large fiscal deficits, structural unemployment, persistent barriers in the internal market, low labour mobility and outdated notions for skills, contributing to poor growth; underlines the need for investments in key areas such as education, research and innovation, in order to overcome these structural challenges and stresses the importance to reverse the trend of falling public investments;
reamintește că, dacă actualele tendințe în materie de investiții continuă, Asia poate ajunge în fruntea dezvoltării științifice și tehnologice până în 2025; reamintește totuși că aceste schimbări reprezintă nu numai provocări însemnate, ci și oportunități, cum ar fi o creștere bruscă a potențialului de export al UE; constată că, în domeniul învățământului universitar și profesional de nivel terțiar, Uniunea are mult de recuperat, întrucât doar 30 de universități europene se situează în primele 100 din lume; subliniază că Europa este în urmă și în ceea ce privește cursa dezvoltării de noi competențe și atrage atenția asupra faptului că, până în 2020, va crește cu 16 milioane numărul de locuri de muncă care necesită un nivel înalt de calificare, în timp ce numărul locurilor de muncă pentru care se vor cere competențe reduse va scădea cu 12 milioane;
Recalls that on current investment trends, Asia may by 2025 be at the forefront of scientific and technological developments; recalls however that these changes not only represents huge challenges but also opportunities, such as a sharp growth in export potential for the EU; notes that in tertiary-level academic and vocational education, the Union are lagging behind as only about 30 European universities rank amongst the world's top 100; stresses that Europe is also falling behind in the skills race and draws attention to the fact that by 2020, 16 million more jobs will require high qualifications while the demand for low skills will drop by 12 million jobs;
Combaterea șomajului
Combating unemployment
consideră că una dintre provocările majore cu care se confruntă Uniunea Europeană este legată de menținerea competitivității, de intensificarea creșterii economice, de combaterea șomajului ridicat, de concentrarea asupra funcționării corespunzătoare a piețelor muncii și asupra condițiilor sociale cu scopul de a îmbunătăți gradul de ocupare a forței de muncă, de a promova munca decentă, de a garanta drepturile și condițiile de muncă ale lucrătorilor din întreaga Europă, precum și de a reduce sărăcia;
Considers that one of the great challenges facing the European Union is that of maintaining its competitiveness, increasing growth, combating high unemployment, focusing on properly functioning labour markets and on social conditions to improve employment performance, promoting decent work, guarantee workers' rights throughout Europe as well as working conditions and reducing poverty;
insistă asupra faptului că Uniunea trebuie să răspundă provocării demografice; constată că scăderea ponderii populației active, combinată cu creșterea ponderii persoanelor pensionate, va exercita presiuni suplimentare asupra sistemelor sale de protecție socială și asupra competitivității sale economice;
Insists that the Union must tackle its demographic challenge; notes that the combination of a smaller working population and a higher share of retired people will place additional strains on its welfare systems and its economic competitiveness;
Provocările legate de climă și resurse
Climate and resource challenges
este preocupat de faptul că o creștere a populației lumii de la 6 la 9 miliarde va intensifica, la nivel mondial, concurența pentru resursele naturale și va exercita presiuni suplimentare asupra mediului la nivel global și local; constată că, până în 2050, cererea de alimente ar putea crește cu 70 % și că utilizarea și gestionarea ineficientă și nesustenabilă a materiilor prime și a mărfurilor expun cetățenii la o concurență distructivă între alimente, conservarea naturii și producerea de energie, precum și la creșteri șocante ale prețurilor; de asemenea, acestea ar putea avea consecințe negative și asupra industriei în ceea ce privește oportunitățile de afaceri, inclusiv restricționarea accesului la materii prime, amenințând securitatea economică și accentuând schimbările climatice; subliniază, prin urmare, faptul că este necesar ca UE să ia imediat măsuri și să creeze o economie bazată pe utilizarea sustenabilă a resurselor;
Is concerned that the expansion of the world population from 6 to 9 billion will intensify global competition for natural resources and put additional pressure on the global and local environment; notes that demand for food is likely to grow by 70 % by 2050 and that the inefficient and unsustainable use and management of raw materials and commodities exposes citizens to harmful competition between food, nature preservation and energy production, as well as costly price shocks; it can have also severe consequences for industry with regard to business opportunities, including restrictions on access to raw materials, threatening economic security and contributing to climate change; stresses therefore the need for the EU to immediately take action and lead the process towards an economy based on sustainable use of resources;
atrage atenția asupra creșterii consumului energetic la nivel global și asupra faptului că dependența de importurile de energie va crește, Uniunea ajungând să importe până în 2050 aproape două treimi din nevoile sale de energie în cazul în care politicile energetice actuale nu sunt modificate în mod corespunzător, iar statele membre nu își intensifică eforturile pentru a dezvolta propriile surse regenerabile de energie și pentru a obține un potențial propriu de eficiență energetică, luând în considerare pe deplin angajamentele UE în materie de energie și climă, precum și aspectele privind siguranța; avertizează asupra faptului că volatilitatea prețurilor și incertitudinile în materie de aprovizionare vor fi, de asemenea, agravate de volatilitatea politică din țările cu resurse energetice bogate; solicită, prin urmare, diversificarea căilor de aprovizionare și a partenerilor comerciali;
Draws attention to the increasing global consumption of energy and to the fact that dependence on energy imports is set to increase, with the Union importing by 2050 nearly two thirds of its needs if current energy policies are not adequately altered and if the EU and Member States do not increase efforts to develop their own renewable energy sources and to realize their energy efficiency potential, taking full account of the EU's energy and climate commitments as well as safety aspects; warns that price volatility and supply uncertainties will also be exacerbated by political volatility in energy-rich countries; asks therefore to diversify supply routes and trading partners;
sprijină ideea că ansamblul finanțărilor UE ar trebui să conducă la o îmbunătățire a stării generale a mediului european prin reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră care să corespundă cel puțin obiectivelor actuale din cadrul legislației UE; prin urmare, sugerează că efectele pozitive și negative pe care le are asupra climei și mediului utilizarea fondurilor UE ar trebui analizate la nivele agregate;
Supports the idea that the ensemble of all EU funding taken together should lead to an improvement in the general state of the European environment hereunder a reduction in GHG emissions that at least corresponds to the objectives in the present EU legislation; proposes therefore that positive and negative climate and environment effects of the spending of EU-funds should be analysed on aggregated levels;
Securitatea internă și externă și libertățile individuale
Internal and external security and personal freedoms
este de părere că globalizarea a amplificat sentimentul de vulnerabilitate, prin eliminarea delimitărilor dintre formele interne și externe de libertate, justiție și securitate; este convins că abordarea provocărilor secolului XXI în materie de securitate, fără a periclita drepturile fundamentale și libertățile individuale, necesită, așadar, răspunsuri globale și anticipative pe care numai o entitate de calibrul Uniunii le poate oferi; este convins că dimensiunea de securitate externă a UE este strâns legată de democrație, statul de drept și buna guvernare din țările terțe și că UE are o responsabilitate specială de a contribui la aceasta;
Takes the view that globalisation has increased a sense of vulnerability by dissolving the boundaries between internal and external forms of freedom, justice and security; is convinced that addressing 21st century security challenges while safeguarding fundamental rights and personal freedoms therefore requires global and anticipatory responses, which only an actor the size of the Union can provide; is convinced that the external dimension of EU security is closely connected to democracy, rule of law and good governance of third countries and that the EU has a special responsibility to contribute to this;
este convins că Uniunea, ca putere politică, economică și comercială majoră, trebuie să își asume pe deplin acest rol pe scena internațională; reamintește că Tratatul de la Lisabona oferă noi instrumente pentru o promovare mai eficace a intereselor și valorilor europene în întreaga lume; subliniază faptul că Uniunea va contribui cu valoare adăugată pe scena internațională și va putea influența deciziile politice la nivel mondial numai dacă va acționa în mod colectiv; insistă asupra faptului că o reprezentare mai puternică pe plan extern va trebui însoțită de o coordonare mai puternică pe plan intern;
Is convinced that the Union, as a major political, economic and trading power, must play its full role on the international stage; recalls that the Treaty of Lisbon gives new tools to better project European interests and values worldwide; emphasises that the Union will add value on the global scene and influence global policy decisions only if it acts collectively; insists that stronger external representation will need to go hand in hand with stronger internal co-ordination;
Asigurarea bunei guvernanțe
Delivering good governance
este convins că sporirea sentimentului public de apartenență la Uniune trebuie să devină forța motrice a acțiunii colective; consideră că asigurarea „bunei guvernanțe” este, de departe, cel mai puternic mijloc de care dispune Uniunea pentru a beneficia de angajamentul și de implicarea continuă a cetățenilor săi;
Is convinced that strengthening the sense of public ownership of the Union must become a driving force of collective action; believes that delivering ‘good governance’ is by far the Union's most powerful means of ensuring the continuous commitment and engagement of its citizens;
Valoarea adăugată europeană și costul renunțării la Europa
European added value and the cost of non-Europe
subliniază că principalul obiectiv al cheltuielilor bugetare ale UE este acela de a crea o valoare adăugată europeană (VAE) prin punerea în comun a resurselor, acționând ca un catalizator și generând economii de scară, efecte transfrontaliere pozitive și efecte de propagare, contribuind astfel la realizarea într-un mod mai eficace sau mai rapid a obiectivelor politice comune convenite și la reducerea cheltuielilor naționale; reamintește că, în principiu, orice repetare a cheltuielilor sau suprapunere a fondurilor alocate din numeroase linii bugetare trebuie evitate, cheltuielile UE trebuind întotdeauna să vizeze crearea unei valori adăugate mai mari decât cheltuielile individuale agregate ale statelor membre; consideră că CFM, utilizat în mod corespunzător, reprezintă un instrument extrem de important pentru planificarea pe termen lung a proiectului european, luând în considerare perspectiva europeană și valoarea adăugată a Uniunii;
Underlines that the main purpose of EU budgetary spending is to create European added value (EAV) by pooling resources, acting as a catalyst and offering economies of scale, positive transboundary and spill-over effects thus contributing to the achievement of agreed common policy targets more effectively or faster and reducing national expenditure; recalls that, as a principle, any duplication of spending and overlapping of allocated funds in various budget lines must be avoided and that EU spending must always aim at creating greater value than the aggregated individual spending of Member States; considers that the multi-annual financial framework, rightly used, constitutes a very important instrument for long-term planning of the European project by taking into account the European perspective and added value of the Union;
atrage atenția asupra următoarelor domenii, care dispun de potențial pentru a contribui la sinergii și economii de scară mai importante: Serviciul European de Acțiune Externă, ajutorul umanitar și, mai exact, o capacitate de reacție rapidă a UE, punerea în comun a resurselor de apărare, cercetarea, dezvoltarea și inovarea, marile proiecte de infrastructură (în special în domeniul energetic și al transporturilor) și supravegherea pieței financiare;
Draws attention to the following areas as potential candidates for greater synergy and economies of scale: the European External Action Service, humanitarian aid and more specifically an EU rapid response capability, the pooling of defence resources, research, development and innovation, big infrastructure projects (particularly in the field of energy and transport) and financial market oversight;
consideră că, pe lângă verificarea respectării subsidiarității prin intermediul parlamentelor naționale, ancorată în Tratatul de la Lisabona, trebuie realizată o evaluare a VAE pentru orice propunere legislativă cu relevanță bugetară, această fiind considerată cea mai bună practică; insistă însă asupra faptului că evaluarea VAE presupune mai mult decât o abordare pe bază de cifre și că trebuie realizată o evaluare politică care să determine dacă acțiunea planificată va contribui în mod eficient și eficace la obiectivele comune ale UE și dacă va genera bunuri publice la nivelul UE; constată că principalele și cele mai importante elemente ale VAE, cum ar fi pacea, stabilitatea, libertatea, libera circulație a persoanelor, mărfurilor, serviciilor și capitalurilor, nu pot fi evaluate din punct de vedere numeric;
Considers that, alongside the subsidiarity check through the national parliaments anchored in the Treaty of Lisbon, an assessment of the EAV must be undertaken for each legislative proposal with budgetary relevance as a matter of best practice; insists, however, on the fact that the assessment of EAV needs more than a ‘spreadsheet's approach’ and that a political evaluation needs to examine whether the planned action will contribute efficiently and effectively to common EU objectives and whether it will create EU public goods; notes that the main and most important elements of the EAV, such as peace, stability, freedom, freedom of movement of people, goods, services and capital, cannot be assessed in numerical terms;
subliniază necesitatea de a evidenția conformitatea tuturor cheltuielilor UE cu obligațiile prevăzute în tratat, în acquis-ul comunitar sau în obiectivele politice principale ale UE; evidențiază faptul că VAE poate fi generată nu numai prin cheltuieli, ci și prin legislația europeană și prin coordonarea politicilor naționale și ale UE în domeniile economic, fiscal, bugetar și social; este convins că trebuie să fie îmbunătățită valoarea adăugată europeană a cheltuielilor în cadrul următorului CFM; subliniază că finanțarea UE ar trebui, pe cât posibil, să contribuie la realizarea simultană a mai multor obiective specifice de politică ale UE (de exemplu, coeziunea teritorială, adaptarea la schimbările climatice, protecția biodiversității);
Stresses the need to prove all EU spending for consistency with Treaty obligations, the acquis communautaire or major EU policy objectives; highlights that EAV can be generated not only by expenditure, but also by European legislation and by coordination of national and EU policies on economic, fiscal, budgetary and social fields; is convinced that the European Added Value of spending under the future MFF must be enhanced; stresses that EU funding should, wherever possible, contribute to more than one EU policy objective at a time (e.g. territorial cohesion, climate change adaptation, biodiversity protection);
crede cu fermitate că investițiile la nivelul UE pot duce la economii semnificativ mai mari la nivel național, în special în domeniile în care UE are în mod incontestabil o valoare adăugată mai mare decât bugetele naționale; crede cu fermitate că principiul VAE ar trebui să stea la baza tuturor negocierilor viitoare cu privire la bugetul UE; salută, prin urmare, angajamentul Comisiei de a lansa o amplă analiză a „costului renunțării la Europa” pentru statele membre și bugetele naționale; invită Comisia să publice acest raport în timp util, pentru a permite luarea sa în considerare în cursul procesului de negociere pentru viitorul CFM;
Is strongly of the opinion that investments at EU level can lead to significantly higher savings at national level, notably in areas where the EU has undeniably more added value than national budgets; strongly believes that the EAV principle should underpin all future negotiations on the EU budget; welcomes, therefore, the Commission's commitment to launch a comprehensive analysis of the ‘costs of non-Europe’ for the Member States and the national budgets; calls on the Commission to publish this report in due time to allow taking it into account during the negotiation process of the next MFF;
solicită o mai bună coordonare între bugetul UE și bugetele naționale ale statelor membre la finanțarea priorităților politice comune; reamintește necesitatea de coordona cheltuirea fondurilor publice de la faza de planificare la faza de implementare pentru a asigura complementaritatea, o mai mare eficiență și vizibilitate, precum și o mai bună structurare a bugetului UE; consideră că noul mecanism de coordonare a politicilor economice și bugetare („semestrul european”) ar trebui să joace un rol important în coordonarea obiectivelor în materie de politici pe întreg teritoriul UE și în alinierea acestora la obiectivele UE contribuind astfel la realizarea sinergiilor bugetare dorite între bugetul UE și bugetele naționale;
Calls for a better coordination between the EU budget and the Member States' national budgets in financing the common political priorities; reiterates the need to coordinate the spending of public funds from planning to implementation in order to assure complementarity, a better efficiency and visibility, as well as a better streamlining of the EU budget; believes that the new economic and budgetary policy coordination mechanism (the ‘European semester’) should play an important role in aligning the policy targets across Europe and with the EU goals and thus help achieving the desired budgetary synergies between the EU and the national budgets;
consideră că, în timp ce principiul VAE ar trebui aplicat în vederea orientării viitoarelor decizii ce determină prioritățile în materie de cheltuieli, utilizarea eficientă și eficace a creditelor ar trebui să stea la baza implementării diferitelor politici și activități;
Considers that, while the principle of EAV should be used to guide future decisions determining priorities in expenditure, the efficient and effective use of appropriations should lead the implementation of different policies and activities;
subliniază că, pentru a obține rezultate optime pe teren în ceea ce privește dezvoltarea și creșterea economică durabilă, solidaritatea și coeziunea, ar trebui să se acorde prioritate îmbunătățirii sinergiilor între toate fondurile bugetului UE care au un impact asupra dezvoltării economice și unei abordări integrate între diferitele sectoare, dezvoltării politicilor orientate spre rezultate, și, după caz, utilizării principiului condiționalității, principiului „poluatorul plătește”, a factorilor de reușită și performanță și a indicatorilor de rezultate;
Stresses that in order to achieve optimal results for sustainable growth and development on the ground, solidarity and cohesion; priority should be given to the improvement of synergies between all funds of the EU budget that have an impact on economic development and to an integrated approach between different sectors, the development of result-oriented policies and, where appropriate, the use of conditionalities, the ‘do no harm’ and ‘polluter pays’ principles, success factors and performance and outcome indicators;
Utilizarea bugetului pentru stimularea investițiilor
Using the budget to leverage investment
reamintește faptul că bugetul UE este în primul rând un buget de investiții care poate genera mai multe investiții din surse publice sau private; consideră că atragerea de capital suplimentar va fi crucială pentru a obține volumul considerabil de investiții necesar îndeplinirii obiectivelor politice ale Strategiei Europa 2020; evidențiază, în special, necesitatea maximizării impactului finanțării UE prin mobilizarea, punerea în comun și valorificarea resurselor financiare publice și private pentru infrastructuri și proiecte majore de interes european, fără a denatura concurența;
Reminds that the EU budget is primarily an investment budget, which can generate more investment from public or private sources; considers that attracting additional capital will be crucial to reach the significant amounts of investment needed to meet the Europe 2020 policy objectives; emphasises, in particular, the need to maximise the impact of EU funding by mobilising, pooling and leveraging public and private financial resources for infrastructures and large projects of European interest, without distorting competition;
ia act de dezvoltarea, începând cu anii „90, a parteneriatelor public-privat (PPP) instituționalizate în cadrul Uniunii, inter alia în sectorul transporturilor, în domeniul clădirilor și infrastructurilor publice, precum și în domeniul mediului, ca forme de cooperare între autoritățile publice și sectorul privat și ca un mecanism suplimentar pentru furnizarea de servicii de infrastructură și de servicii publice de importanță strategică; în același timp, este preocupat de anumite probleme de fond aferente PPP-urilor și insistă asupra faptului că în conceperea viitoarelor PPP-uri trebuie să se țină cont de învățămintele desprinse și să se rectifice deficiențele constatate în trecut;
Takes note of the development since the 1990‘s of institutionalised public-private partnerships (PPPs) in the Union, inter alia in the transport sector, in the area of public buildings and equipment, and the environment, as forms of cooperation between public authorities and the private sector and an additional delivery vehicle for infrastructure and strategic public services; is, however, concerned about some underlying problems incurred by PPPs and insists that the design of future PPPs must take into account lessons learned and rectify past deficiencies;