natgillin/translations-raw huggingface dataset:
· să pună la dispoziție instrumente care să stimuleze dezvoltarea și creșterea IMM-urilor inovatoare din punct de vedere ecologic, precum și dezvoltarea parcurilor industriale ecologice,
· to provide instruments fostering the development and growth of eco-innovative SMEs as well as the development of eco-industrial parks,
· să verifice dacă întreprinderile mijlocii și cele familiale care nu îndeplinesc criteriile definiției actuale a IMM-urilor pot să folosească în mod corespunzător posibilitățile de finanțare actuale și viitoare pentru cercetare și dezvoltare destinate în mod special întreprinderilor mici și mijlocii,
· to examine whether medium-sized and family-owned enterprises which do not fulfil the criteria of the existing SME definition are adequately able to use existing and future financing opportunities for research and development directed specifically at small and medium-sized companies,
· să asigure o convergență sporită între cerere și ofertă în ceea ce privește brevetele, în special în cazurile IMM-urilor, și să reducă costul accesului la standarde pentru IMM-uri;
· to ensure greater convergence between supply and demand in respect of patents, in particular for SMEs, and to reduce the cost of access to standards for SMEs;
113. consideră că, în cadrul multilateral al OMC și al unei piețe transparente și efectiv reglementate, politica comercială a UE are nevoie de o bază productivă eficace, sprijinită de politici sectoriale adecvate și orientată spre creștere și dezvoltare durabilă;
Considers that the EU’s trade policy, set against the multilateral background of the WTO and a transparent and effectively regulated market, needs an effective production base that is supported by appropriate sectoral policies and targeted at growth and sustainable development;
123. subliniază necesitatea de a asigura, în momentul formulării și punerii în aplicare a politicii industriale în UE, examinarea condițiilor de eliminare a deșeurilor industriale, în special a deșeurilor toxice, precum și a destinației acestora, pentru a se garanta că deșeurile industriale nu devin o povară ecologică, economică sau socială pentru comunitățile din UE și din țările terțe;
Stresses the need, when formulating and implementing industrial policy in the EU, to provide for consideration of the conditions under which industrial waste products, especially toxic waste products, are disposed of and their destination, in order to ensure that industrial waste does not become an environmental, economic or social burden on communities both within the EU and in third countries;
Sectoarele industriale
S pecific industries
· implementarea de către Comisie, cu implicarea tuturor părților interesate, a recomandărilor din cadrul abordărilor sectoriale existente (grupuri operative, grupuri la nivel înalt, platforme tehnologice și de inovare precum Cars21 etc.) într-un mod adaptat la necesitățile sectoarelor specifice, recomandări elaborate de Comisie în mod similar, în colaborare cu toate părțile interesate, precum și dezvoltarea unor noi inițiative sectoriale în alte sectoare adecvate;
· implementation of the recommendations of existing industry-specific approaches (task forces, high-level groups, technology and innovation platforms such as Cars 21, etc.) in a way that is tailored to the needs of the specific industries, comparably developed by the Commission in consultation with all stakeholders, and with the establishment of new sectoral initiatives in other appropriate sectors,
· să fie asigurată verificarea sustenabilității abordărilor sectoriale specifice în conformitate cu obiectivele UE în politica privind schimbările climatice și energia și cu obiectivele ambițioase în ceea ce privește eficiența utilizării resurselor;
· the securing of sustainability proofing of the sector specific approaches in line with the EU’s climate and energy policy objectives and ambitious resource efficiency objectives,
· să fie luată în considerare întreaga gamă de măsuri politice posibile, inclusiv norme și criterii de referință și sprijinirea eforturilor în materie de C&D și de inovare;
· consideration of the whole range of possible policy measures including benchmarks and standards and sustained R&D and innovation efforts,
· ca în centrul atenției să se afle în special sectoarele-cheie din Europa și cele care se confruntă cu provocări societale majore, dar în care există și potențial de afaceri și de ocupare a forței de muncă;
· a particular focus on the key European industries and those facing major societal challenges but where there is also business and employment potential,
· ca accentul să se pună pe natura complementară a diferitelor tipuri de tehnologii transversale și pe convergențele dintre sectoarele în cauză, posibile datorită tranziției la o economie digitală;
· emphasis to be placed on the complementary nature of different types of cross-cutting technology, and on the convergences between the sectors concerned that have been made possible by the transition to a digital economy,
· să fie încurajată dezvoltarea unor activități noi, precum producția de energie din surse regenerabile și sectoarele de creație, sectoare în care UE deține atuuri și care au potențialul de a crea multe locuri de muncă,
· the development of new activities such as renewable energies and creative industries – sectors in which the EU is at an advantage, and which have the potential to create large numbers of jobs – to be encouraged,
· să se prezinte de către Comisie, în mod regulat, rapoarte intermediare privind progresele înregistrate;
· regular progress reports by the Commission;
· centrele și rețelele inovatoare, în special centrele europene de competitivitate și noile parteneriate pentru inovare care urmează a fi lansate în 2011 în cadrul inițiativei „O Uniune a inovării”, în special în domeniul tehnologiilor generice esențiale, ar trebui sprijinite mai mult pentru ca transferul de cunoștințe și de tehnologie și cercetarea, îmbunătățirea calificărilor, precum și infrastructura să poată fi promovate într-un mod coordonat, iar această abordare ar trebui să reprezinte, de asemenea, o prioritate a Fondului european de dezvoltare regională;
· innovation clusters and networks, in particular the European competitiveness clusters and the new innovation partnerships to be launched in 2011 as part of the ‘Innovation Union’ initiative, and mainly in the field of key enabling technologies, should be given greater support, enabling knowledge and technological transfer and research, better training and the infrastructure to be promoted in a coordinated way, something which should also be a priority for the European Regional Development Fund,
· structurile rețelelor regionale și regiunile rurale ar trebui să beneficieze de sprijin din partea UE în vederea promovării bazei lor industriale;
· regional network structures and rural regions should receive EU assistance with promoting their industrial base,
· grupurile și rețelele ar trebui unificate sub „umbrela” platformelor europene astfel încât să poată fi consolidat sprijinul acordat grupurilor și rețelelor;
· the clusters and networks should be brought together under the ‘umbrella’ of European platforms, so that support for clusters and networks can be strengthened,
· inițiativele precum „Pactul primarilor” și „Proiecte urbane inteligente” ar trebui sprijinite, deoarece acestea sunt benefice și pentru industrie și pentru IMM-uri;
· initiatives such as the Covenant of Mayors and Smart Cities should be supported, as industry and SMEs also benefit from these,
· Banca Europeană de Investiții ar trebui să consolideze legătura dintre politica industrială și coeziunea teritorială;
· the European Investment Bank should strengthen the link between industrial policy and territorial cohesion;
Un instantaneu al industriei în europa
A Snapshot of Industry in Europe
Industria UE este responsabilă pentru aproximativ o treime din valoarea adăugată brută în UE, aproape 3/4 din exporturile europene constând în bunuri industriale, și pentru o treime din ocuparea forței de muncă, asigurând cele necesare traiului pentru circa 57 de milioane de oameni.
EU industry accounts for roughly a third of gross value added in the EU, with almost 3/4 of European exports being made up of industrial goods, and a third of employment, providing subsistence to some 57 million people.
Impactul acesteia asupra ocupării forței de muncă este chiar și mai substanțial, dacă luăm în considerare efectul său multiplicator, conform căruia fiecare loc de muncă în domeniul industriei creează aproximativ alte două locuri de muncă în domeniul serviciilor aferente.
If its multiplying effect is accounted for, whereby each job in industry creates approximately two extra jobs in related services, its impact on employment is even more substantial.
Industria în UE27 (Eurostat)
Industry in EU27 ( Eurostat )
% din Valoarea adăugată brută (2008)
% Gross Value Added (2008)
% din total în milioane
% of total in million
Număr de întreprinderi (în mii) (2007)
# of enterprises in ‘000s (2007)
Industria extractivă și exploatarea în cariere
Mining and quarrying
Electricitate, gaze și apă
Electricity, gas and water supply
Redescoperirea industriei în europa
Rediscovery of Industry in Europe
Recenta criză economică profundă a afectat industria europeană.
The recent profound economic crisis has hit European industry.
Însă criza a demonstrat, de asemenea, importanța industriei pentru economia UE și a evidențiat faptul că nu s-a făcut suficient pentru a aborda în mod cuprinzător necesitățile acesteia în climatul actual plin de provocări.
But the crisis has also exposed industry’s importance to the EU economy and made it evident that not enough has been done to comprehensively address its needs in the current challenging climate.
În prezent, industriei îi este acordat adesea un loc secund după mult-discutatul sector financiar și cel al serviciilor.
Industry is presently often given second place to much talked-about services and financial sectors.
Politica industrială a UE a rămas adesea concentrată pe ideea că piețele trebuie să se autoreglementeze, ceea ce s-a realizat, în principal, prin măsuri singulare, cu foarte puțină coordonare între statele membre (SM).
EU Industrial policy remained often focused on the idea that markets should regulate themselves and this has so far been primarily carried out through single measures with hardly any coordination among Member States (MSs).
Aceasta a reprezentat într-o mare măsură o reacție la un context în schimbare și rareori o acțiune bazată pe o analiză prealabilă.
It was largely a reaction to a changing context and rarely an action based upon advance analysis.
Provocările permanente
The Ongoing Challenges
Industria traversa deja un proces de restructurare înaintea declanșării crizei economice.
Industry was already undergoing a process of restructuring before the onset of the economic crisis.
La momentul actual, ea se confruntă cu o serie de provocări care se consolidează reciproc:
Currently it faces a range of mutually reinforcing challenges:
a) Industria a fost continuu și profund afectată de schimbările accelerate generate de dezvoltarea economiei globale.
a) Industry has been continuously and deeply affected by the accelerating changes in the development of global economy.
Delimitarea țărilor dezvoltate de țările în curs de dezvoltare, precum și cea a sectoarelor tradiționale pe care acestea le domină se modifică zilnic datorită intensificării competiției.
The delineation between developed and developing countries and their traditional sectors of domination is changing daily through intensifying competition.
Cererile de pe piața globală evoluează rapid și solicită reorientarea, restructurarea și re-specializarea firmelor.
Demands in the global market are speedily evolving and requiring business re-orientation, restructuring and re-specialisation.
Noua diviziune internațională a muncii, în contextul unor țări ale căror economii se dezvoltă rapid, precum China, India, Brazilia și Rusia, accentuează presiunile globalizării.
The new international division of labour with fast-growing economies like China, India, Brazil and Russia increases the pressure of globalisation.
b) Îndreptându-se progresiv spre o societate globală a cunoașterii, are loc o nouă formă de globalizare, în care inovarea și cercetarea sunt mai importante decât resursele umane și munca manuală, constituindu-se în motorul creșterii și al competitivității.
b) A new form of globalisation is taking place with a progression to a global knowledge society where innovation and research outweigh manpower and manual labour as the driving force for growth and competitiveness.
c) Schimbările climatice sunt ireversibile și nu pot fi negociate.
c) Climate change is irreversible and non-negotiable.
Declanșarea cursei economice globale a pus o presiune considerabilă asupra tuturor formelor de resurse.
The outburst in the global economic race has placed an enormous strain on all forms of resources.
Domeniul industrial trebuie să progreseze spre o producție fără emisii de carbon și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, ținând cont de necesitatea atenuării schimbărilor climatice și cea a menținerii biodiversității, într-un context în care materiile prime se epuizează concomitent cu creșterea cererii.
Given the need to alleviate climate change and safeguard biodiversity, with raw materials depleting while demand is growing, industry needs to move towards a carbon-free and resource-efficient production.
d) Evoluțiile demografice modifică profund atât profilul consumatorului, cât și pe cel al furnizorului.
d) Demographic shifts are profoundly changing the profile of both consumer and provider.
Creșterea continuă a vârstei medii determină necesitatea dezvoltării de noi produse și de noi forme de transport și de organizare a muncii.
The continuous rise of the average age requires new products, forms of transport and organisation of labour.
În viitor va exista un deficit de mână de lucru calificată.
There will be a lack of qualified labour.
e) Urbanizarea rapidă prezintă noi provocări pentru mobilitate, domeniul imobiliar, logistică, etc.
e) Speedy urbanisation poses new challenges to mobility, buildings and logistics, among other things.
Consolidarea abordării comune a politicii industriale
Strengthening the Common Approach to Industrial Policy
Strategia Europa 2020 recunoaște pentru prima dată necesitatea unei noi abordări, prezentând o inițiativă-pilot.
Europe 2020 Strategy for the first time acknowledges the need for a fresh approach by presenting a flagship initiative.
Este timpul ca UE să beneficieze pe deplin de oportunitățile comune de reînnoire durabilă și de dezvoltare a bazei industriale prin crearea de locuri de muncă de bună calitate în viitor.
It is time for the EU to take full advantage of the common opportunities for sustainable renewal and further development of the industrial base with quality jobs.
Industria europeană trebuie să-și mențină poziția de lider în domenii-cheie, evitând să devină un observator.
European industry should maintain leadership in the key domains, not become the follower.
Este timpul ca UE să-și aleagă propriul drum privind industria viitorului.
It’s time for the EU to choose its own way for the industry of future.
Uniunea Europeană trebuie să asigure crearea de valoarea adăugată în interiorul său.
The EU has to make sure that the added value is created within the EU itself.
Este evident faptul că o politică industrială de succes trebuie fie integrată concomitent în:
It is clear that a successful industrial policy has to be embedded in both:
§ o nouă arhitectură a sectorului financiar și
§ a new architecture of the financial sector and
§ o coordonare macro-economică distinctivă a politicii economice, fiscale și bugetare, care să vizeze creșterea economică și creșterea gradului de ocupare a forței de muncă fără dumping fiscal (de exemplu, armonizarea impozitării companiilor).
§ a distinctive macro-economic coordination of economic, fiscal and budget policies towards growth and employment without fiscal dumping (e.g. harmonisation of company tax)
Eșecul paradigmei autoreglementării piețelor financiare trebuie să conducă la crearea unui cadru de reglementare nou și cuprinzător, capabil să facă sistemul financiar să revină la esența originară: transformarea economiilor în investiții productive, în special pentru industrie și IMM-uri.
The failure of the paradigm of self-regulation of financial markets must lead to a comprehensive new regulatory framework able to bring the financial system back to its essence: turning savings into productive investments, especially for industry and SMEs.
Trebuie folosite oportunitățile oferite de articolul 173 din Tratatul privind Uniunea Europeană.
The opportunities provided by Article 173 of the EU Treaty should be seized.
UE și statele membre trebuie să elaboreze împreună o politică industrială coerentă și lipsită de ambiguitate, însoțită de o strategie clară și de indicatori care să asigure și să monitorizeze succesul acesteia.
A coherent and unambiguous industrial policy along with a clear strategy and indicators to ensure and monitor success should be jointly developed between the EU and MSs.
Nu trebuie permisă ieșirea de sub control a nici uneia din diferitele tendințe din cadrul politicii industriale (protecționism, guvernanță, stimulente, competitivitate).
The different tendencies in industrial policy (protectionism, governance, incentives, competitiveness) should not be allowed to get out of control.
O nouă politică industrială integrată și durabilă în UE
A New Integrated and Sustainable Industrial Policy in the EU
Politica industrială a UE ar trebui să fie orientată atât spre o reînnoire durabilă, eficientă din punct de vedere ecologic și competitivă la nivel global a bazei industriale, cât și spre o tranziție durabilă de la o industrie preponderent axată pe producție la o industrie a cunoașterii.
The EU industrial policy should be oriented both towards a sustainable, eco-efficient and globally competitive renewal of the industrial base and towards a sustainable transition from a mainly productive towards a knowledge industry.
Este crucială integrarea tuturor politicilor UE care combină toate aspectele cu impact asupra industriei.
The integration of all EU policies combining all aspects with an impact on industry is crucial.
Aceasta necesită stabilirea unui nou nivel de cooperare în cadrul Comisiei și cooperarea cu toți actorii.
This requires a new level of cooperation within the Commission and cooperation with all actors.
În opinia raportorului, există 15 elemente-cheie la care noua abordare privind industria în Europa trebuie să se refere:
In the view of the rapporteur, there are 15 key ‘cornerstones’ that the new approach to industry in Europe has to address:
1) Construirea unui lanț al inovării
1) Building an innovation chain
Avem nevoie de cercetare privind industria, dezvoltarea inovării și aplicarea ei – întregul lanț al inovării.
We need industry-related research, innovation development and application – the whole innovation chain.
Inovarea înseamnă mai mult decât inovare tehnologică; aceasta înseamnă, de asemenea, inovare organizațională, inovarea modelelor de afaceri, a designului produselor și a calității.
Innovation means more than technological innovation; it also means organisational innovation, innovation of business models, product design and quality.
Pentru a promova inovarea trebuie să creăm un cadru propice inovării, constând în norme, standarde, brevete și protecția drepturilor de proprietate intelectuală.
To promote innovation we have to create an innovation-friendly framework in norms, standards, patents and protection of intellectual property rights.
Noi tehnologii intersectoriale de bază (de exemplu, privind TIC, mobilitatea, energia, bio- și nanotehnologia) trebuie evidențiate și aplicate.
New cross-sector basic technologies (e.g. ICT, mobility, energy, bio- and nanotechnology) should be emphasised and pursued.
Avem nevoie de strategii coerente, care să permită convergența și cooperarea dintre diferitele sectoare inovatoare.
We need coherent strategies enabling convergence of, and cooperation between, different innovative sectors.
Politica UE în domeniul inovării trebuie să se concentreze pe lacunele lanțului de valori.
The EU’s innovation policy should be targeted on the holes in the value chain.
Principalele domenii ale viitorului, precum durabilitatea, schimbările demografice și urbanizarea, trebuie abordate cu noi soluții.
The main areas of the future like sustainability, demographic change and urbanisation have to be tackled with new solutions.
2) Utilizarea mai eficientă a resurselor
2) Increasing resource efficiency
Productivitatea muncii s-a dezvoltat în ultimele decenii mult mai rapid decât productivitatea resurselor (energie și materiale).
Labour productivity has developed in the last decades much faster than resource productivity (energy and material).
În domeniul industrial, costul forței de muncă reprezintă aproximativ 20%, costul resurselor 40%.
In industry, labour costs represent approximately 20%, resource costs 40%.
O creștere puternică a productivității resurselor bazată pe standarde europene, stimulente, obiective comune și obiective specifice ale companiilor, precum și pe sisteme de promovare a celor mai bune tehnologii existente consolidează durabilitatea și competitivitatea globală a industriei europene, oferind noi perspective de piață pentru lanțurile globale de valoare, și promovează păstrarea locurilor de muncă în Europa.
A strong increase in resource productivity based on EU standards, incentives, common and company objectives and promoting systems for the best available technology strengthens sustainability and global competitiveness for the European industry with new market perspectives in global value chains, and safeguards jobs in Europe.
Ar trebui să existe un calcul al „rucsacului ecologic” al companiilor, efectuat prin intermediul unui raport obligatoriu de durabilitate.
There should be a calculation of the ‘ecological rucksack’ of the companies by a mandatory sustainability report.
3) Obiective clare pentru produse durabile
3) Clear targets for sustainable products
Producția durabilă trebuie consolidată prin standarde coordonate și inovatoare din punct de vedere ecologic ale produselor, bazate pe analiza ciclului de viață (de exemplu, directive de proiectare ecologică, standarde pentru clădiri și mașini).
Sustainable production must be enhanced by coordinated eco-innovative product standards based on life cycle analyses (e.g. eco-design directive, standards for buildings and cars).
4) Utilizarea licitațiilor publice
4) Using public tenders
Licitațiile publice trebuie să reprezinte instrumentele prin care se introduc produse și servicii noi și durabile, atât în sectorul public, cât și în cel privat.
Public tenders should be the instruments to introduce new and sustainable products and services in both the public and private sectors.
Oportunitățile oferite de Directiva 2004/18
The opportunities offered by Directive 2004/18
114-240 trebuie folosite de o manieră consecventă.
114–240 should be used consistently.
În plus, este necesar să se orienteze mai bine cheltuielile publice spre investiții în viitor, în principal în beneficiul economiei cunoașterii și al inovării industriale.
Moreover there is a need to better target public spending to investments in the future, primarily to the benefit of the knowledge economy and industrial innovation.
5) Îmbunătățirea producției nepoluante de energie
5) Enhancing clean energy production
Energia și politica industrială sunt strâns legate între ele.
Energy and industrial policy are closely linked.
O bună aprovizionare cu energie este obligatorie, în timp ce energiile regenerabile reprezintă noile piețe în creștere care conduc la noi locuri de muncă de calitate.
A good energy supply is mandatory while renewable energies are the new growth markets leading to new quality jobs.