natgillin/translations-raw huggingface dataset:
În plus, Comisia este implicată activ și în așa-numitele „proiecte-pilot” inițiate de Coordonatorul UE de combatere a terorismului, preluate de statele membre ale UE.
Furthermore, the Commission is also actively involved some of the so-called ‘lead projects’ initiated by the EU‑Counter Terrorism Coordinator which are taken forward by EU‑Member States.
Cu toate acestea, eforturile la nivelul UE menite să elimine factorii care atrag după sine radicalizarea depășesc acțiunile uzuale de combatere a terorismului sau a celor prevăzute de politica de securitate.
However, efforts at EU‑level to address factors conducive to radicalisation go beyond mere counter-terrorism or security policy.
În realitate, de foarte mulți ani există o serie de politici de sine stătătoare care au efecte de contagiune pozitive în ceea ce privește ținerea sub control a radicalizării, de exemplu politicile UE privind combaterea discriminării și a xenofobiei, promovarea integrării și a coeziunii sociale.
In fact there are a series of stand-alone policies in place for years that have positive spill-over effects in containing radicalisation such as the EU‑policies on fighting discrimination and xenophobia and promoting integration and social cohesion.
În ceea ce privește cooperarea externă, Comisia a organizat recent primul seminar comun UE-USA privind prevenirea extremismului violent (Bruxelles, 16-17 iunie 2010), care a fost o reușită.
In terms of external cooperation, the Commission has recently organised a successful first EU‑US joint seminar on preventing violent extremism (Brussels, 16-17 June 2010).
În cadrul acestuia au fost schimbate opinii cu privire la acțiunile UE și ale SUA de prevenire și combatere a extremismului violent, precum și a radicalizării și recrutării în scopuri teroriste, accentul fiind pus pe politicile interne, legătura dintre acțiunile întreprinse pe plan intern și cele întreprinse pe plan extern, relația dintre ajutorul pentru dezvoltare și combaterea terorismului, precum și pe inițiativele din țările terțe.
This seminar allowed to exchange views on EU and US approaches to preventing and countering violent extremism as well as radicalisation and recruitment to terrorism, with a focus on internal policies, the internal external link, the relationship between development aid and counterterrorism and initiatives in third countries.
Seminarul a permis identificarea unei serii de domenii pentru o acțiune coordonată în vederea unei abordări mai eficiente a extremismului violent.
The seminar allowed for the identification of a number of areas for coordinated action to address violent extremism more effectively.
De asemenea, în domeniul Politicii externe și de securitate comune, UE urmărește eliminarea acelor factori care pot da naștere la radicalizare și apoi la violență.
Also in the field of the Common Foreign and Security policy the EU seeks to address factors which have been identified as being conducive to radicalisation into violence.
Prin urmare, în conformitate cu propriile valori fundamentale, UE urmărește promovarea unei dezvoltări durabile, a democrației și a bunei guvernanțe, a respectării drepturilor omului și a statului de drept, valori datorită cărora oamenii sunt mai puțin înclinați să adere la ideologiile grupărilor teroriste.
According to its own core-values the EU therefore seeks to promote sustainable development, democracy and good governance, and respect for human rights and the rule of law, which make people less likely to embrace the ideologies of terrorists groups.
Programele UE privind asistența pentru dezvoltare, politica europeană de vecinătate și participarea UE la operațiunile ONU de menținere a păcii joacă un rol puternic prin contribuția lor la activitățile internaționale de pace.
EU programs of development assistance; the European Neighbourhood Policy and its participation in UN peacekeeping operations, also contribute to play a strong role in peace- building activities worldwide.
Înțelegerea transculturală reprezintă, de asemenea, un obiectiv central în cadrul inițiativei „Alianța civilizațiilor”, co-sponsorizată de Turcia și Spania.
Cross-cultural understanding is also a central objective of the Alliance of Civilisations initiative, co-sponsored by Turkey and Spain.
Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-4289/2010
Question for written answer E-4289/2010
Subiect: Situaţia pensionărilor anticipate la nivel european
Subject: Situation of early retirees in Europe
Guvernul României a adoptat recent proiectele de lege prin care vor fi aplicate măsurile de austeritate în contextul actualei crize economice şi financiare.
The Romanian Government has recently adopted legislation via which austerity measures are to be applied in the context of the current economic and financial crisis.
Printre măsurile adoptate se numără reducerea pensiilor cu 15% şi neacordarea pensiilor anticipate.
One of these measures cuts pensions by 15 % and another abolishes early retirement pensions.
Mulţi români aflaţi în apropierea vârstei de 55 ani, care şi-au pierdut locurile de muncă şi având totodată şanse reduse de a se angaja la această vârstă, au ales să se pensioneze anticipat, crescând astfel numărul cererilor de pensionare cu 300% .
Many Romanians aged around 55 who have lost their jobs and at that age have limited employment opportunities have opted to take early retirement, thereby swelling the number of applications for retirement by 300 %.
În acest context şi la nivel european, unele state membre propun eliminarea pensiilor anticipate înainte de termen, ceea ce diminuează substanţial şansele acestor categorii de cetăţeni la o viaţă decentă.
Against this backdrop, Europe‑wide, some Member States are proposing that early retirement pension arrangements be abolished before they expire, which substantially decreases the chances of that segment of the public enjoying a decent standard of living.
Este cunoscut faptul că pensionarea anticipată permite doar o soluţionare parţială a problemei şomajului pe termen scurt, dar nu este o soluţie bună pe termen lung deoarece are repercusiuni asupra finanţării sistemelor de pensii.
It is well‑known that early retirement only offers a partial and short‑term solution to the problem of unemployment, and that it is not a good long‑term solution because it has repercussions on the financing of pensions systems.
Care este strategia pe care o are în vedere Comisia Europeană cu privire la sprijinirea acestor categorii de cetăţeni în sensul de a-i implica activ pe piaţa muncii?
What strategy does the Commission have in mind for supporting that segment of the public by enabling it to actively participate in the job market?
Care este rata de ocupare a forţei de muncă în ceea ce priveşte persoanele cu vârste cuprinse între 55 şi 64 de ani, pe care o are în vedere Comisia Europeană în cadrul Strategiei UE 2020, ştiind că această rată de ocupare s-a aflat sub nivelul obiectivului stabilit prin Strategia de la Lisabona (50%)?
Given that the employment rate for people aged between 55 and 64 stands at below the 50 % target level set in the Lisbon Strategy, what employment rate does the Commission envisage for that sector under the EU 2020 Strategy?
Comisia subliniază faptul că experiența și dovezile acumulate în UE începând cu anii 80 confirmă că schemele de pensionare anticipată reprezintă adesea un răspuns pasiv și costisitor la problemele legate de ocuparea forței de muncă ale lucrătorilor vârstnici.
The Commission stresses that experience and evidence gathered in the EU since the 1980's confirm that early retirement schemes often represent a passive and costly response to the employment problems of older workers.
În ultimul deceniu, statele membre au reușit să crească ratele de ocupare a forței de muncă pentru lucrătorii vârstnici printr-o serie de măsuri, inclusiv stimulente în structurile de beneficii fiscale, modificări privind gestionarea vârstei pe piața forței de muncă și la locul de muncă și măsuri specifice privind piața forței de muncă.
Over the last decade, the Member States have succeeded in raising the employment rate of older workers through a range of measures, including incentives in tax benefit structures, changes in age management in the labour market and at the work place, and specific labour market measures.
Comisia consideră că, în contextul îmbătrânirii care are drept rezultat reducerea populației de vârstă activă începând cu 2012, pensionarea anticipată ar fi contraproductivă.
The Commission considers that, in the context of ageing leading to the shrinking of the working age population from 2012, early retirement would be counter-productive.
La 17 iunie 2010, Consiliul European a convenit asupra noii strategii „Europa 2020”, inclusiv un obiectiv principal de a crește la 75% rata ocupării forței de muncă pentru femeile și bărbații cu vârste cuprinse între 20 și 64 de ani, inclusiv printr-o mai mare participare a tinerilor, a lucrătorilor vârstnici și a lucrătorilor cu calificare redusă și printr-o mai bună integrare a migranților legali.
On 17 June 2010, the European Council agreed on the new Europe 2020 strategy, including a headline target aiming to raise to 75 % the employment rate for women and men aged 20-64, including through the greater participation of young people, older workers and low-skilled workers and the better integration of legal migrants.
Eforturile de a transpune obiectivul principal la nivelul UE privind ocuparea forței de muncă în obiective naționale se află în desfășurare.
Work is ongoing to translate the EU‑level headline employment target into national targets.
În acest context, unele state membre iau în considerare definirea unor obiective secundare în funcție de sex și pentru grupe de vârstă specifice, inclusiv pentru lucrătorii vârstnici.
In this connection, some Member States are considering defining sub-targets by gender and for specific age groups, including older workers.
Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-4384/2010
Question for written answer E-4384/2010
Subiect: Politici sectoriale pentru biodiversitate
Subject: Sectoral policies for biodiversity
Politicile de referință ale Uniunii Europene pentru conservarea biodiversității sunt Directiva privind conservarea păsărilor sălbatice (2009/147/CE) JO L 20, 26.1.2010, p.
The European Union’s flagship policies for conserving biodiversity are the Birds Directive (2009/147/EC) OJ L 20, 26.1.2010, p.
7 . , Directiva Habitate (92/43/CEE) JO L 206, 22.7.1992, p.
7. , the Habitats Directive (92/43/EEC) OJ L 206, 22.7.1992, p.
7 și rețeaua Natura 2000.
7. , and Natura 2000.
Este unanim recunoscut faptul că lipsește o implementare corespunzătoare a acestor inițiative și că acest lucru explică, în parte, imposibilitatea de a atinge obiectivul UE pentru 2010 în materie de biodiversitate.
It is widely recognised that proper implementation of these initiatives is lacking, and that this partly accounts for the failure to reach the EU's biodiversity target for 2010.
De asemenea, ar trebui recunoscut faptul că, deși considerate individual, inițiativele menționate mai sus prezintă în sine o valoare semnificativă, nu constituie o strategie cuprinzătoare de combatere a reducerii biodiversității în UE.
It should also be recognised that the abovementioned initiatives, whilst each being of significant value in their own right, do not constitute a comprehensive strategy for halting biodiversity loss in the EU.
Inventarierea anumitor specii în scopul protecției nu reprezintă neapărat modalitatea cea mai eficientă de protejare a biodiversității în ansamblu.
The targeting of particular species for protection is not necessarily the most effective way of protecting biodiversity as a whole.
Având în vedere aceste considerente, își va confirma Comisia intenția de a urma o abordare mai sectorială în ceea ce privește protecția biodiversității și de a plasa protecția biodiversității în centrul altor domenii de politică, printre care agricultura și pescuitul?
In view of this, will the Commission confirm its intention to pursue a much more sectoral approach to the protection of biodiversity, and to place biodiversity protection at the centre of other policy areas, including agriculture and fisheries?
Va recunoaște, de asemenea, Comisia faptul că prin accentul pus pe așa-numitele „insule de biodiversitate” este posibil - însă trebuie evitat - ca biodiversitatea să fie neglijată în afara acestor zone?
Will the Commission also recognise that focusing on so-called ‘islands of biodiversity’ can — but should not — result in biodiversity being neglected outside those areas?
(9 august 2010)
(9 August 2010)
Comisia recunoaște pe deplin importanța integrării preocupărilor privind mediul în alte domenii de politică, ca principiu de acțiune.
The Commission fully recognises the importance of integrating environment concerns into other policies as a principle of action.
În ultimii anii s-au înregistrat realizări importante în ceea ce privește integrarea aspectelor legate de biodiversitate în alte politici sectoriale ale UE.
Much has been achieved over the past years on the integration of biodiversity aspects into other sectoral EU policies.
Încă din 2001, acțiunile sectoriale privind biodiversitatea http://ec.europa.eu/environment/nature/biodiversity/policy/policy_dev_en.htm#1998 au reflectat această preocupare.
Already in 2001, the sectoral Biodiversity Action http://ec.europa.eu/environment/nature/biodiversity/policy/policy_dev_en.htm#1998 reflected this concern.
Apoi, Planul de acțiune pentru biodiversitate al UE COM(2006) 216 final adoptat în 2006 a aplicat demersul integrativ în abordarea tuturor sectoarelor importante interconectate cu biodiversitatea.
Subsequently, the EU Biodiversity Action Plan COM(2006)216 final. adopted in 2006 applied the integration approach in addressing all major sectors being interlinked with biodiversity.
Deși neîndeplinit, obiectivul UE în materie de biodiversitate până în 2010 a constituit un instrument important pentru definirea acțiunilor desfășurate în diferite domenii de politică.
Although the 2010 EU biodiversity target has not been achieved, it has been a powerful tool to frame the actions carried out in different policy areas.
În cursul perioadei bugetare actuale (2007-2013), toate fluxurile financiare UE relevante pentru biodiversitate le permit statelor membre să finanțeze punerea în aplicare a propriilor politici privind biodiversitatea și natura.
Within the current (2007‑13) budget period, all biodiversity-relevant EU funding streams enable Member States to finance the implementation of their biodiversity and nature policies.
În ceea ce privește agricultura, dezvoltarea rurală, pilon al politicii agricole comune (PAC), constituie principala sursă de finanțare pentru protejarea biodiversității, între altele, prin intermediul măsurilor de agromediu și al măsurilor specifice privind siturile NATURA 2000.
With regard to agriculture, the Rural Development pillar of the common agricultural policy (CAP) is the main source of funding for biodiversity protection, inter alia via agri-environment measures and specific Natura 2000 measures.
În plus, acordarea în întregime a plăților directe și a unor plăți pentru dezvoltare rurală este condiționată de respectarea de către fermieri a unor norme minimale de mediu, iar unele dintre aceste norme de ecocondiționalitate sunt benefice pentru biodiversitate.
In addition, the full granting of direct payments and some rural development payments are conditional on farmers meeting certain minimum environmental rules, and some of these cross compliance rules are beneficial to biodiversity.
Totuși, deoarece este evident că fermierii sunt cei mai în măsură să susțină biodiversitatea în zonele agricole, s-ar putea firește face mai mult prin intermediul PAC pentru sporirea acestei contribuții în perioada de după 2013 și pentru a garanta că alte măsuri de politică agricolă comună nu aduc prejudicii biodiversității.
However, as it is clear that farmers are particularly well placed to support biodiversity in agricultural areas, more could certainly be done through the CAP to increase this contribution in the post 2013 period, and to help ensure that other CAP measures do not cause damage to biodiversity.
În ceea ce privește mediul marin, obiectivul global de realizare, până în 2020, a stării ecologice bune (GES – Good Environmental Status ) stabilit de Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin” Directiva 2008/56/CE, JO L 164, 25.6.2008 prevede un cadru nou pentru politicile UE de reglementare a activităților umane care au un impact asupra mediului marin.
With regard to the marine environment, the overarching objective to achieve Good Environmental Status (GES) by 2020 set by the Marine Strategy Framework Directive Directive 2008/56/EC, OJ L 164, 25.6.2008. provides a new framework for EU policies regulating human activities having an impact on the marine environment.
De asemenea, Comisia este în curs de elaborare a unei noi strategii pentru biodiversitate care să contribuie la atingerea obiectivului recent adoptat de stopare a pierderii biodiversității până în 2020 „Stoparea pierderii biodiversității și a degradării serviciilor ecosistemelor în UE până în 2020 și refacerea acestora pe cât posibil, odată cu sporirea contribuției UE la combaterea pierderii biodiversității pe plan mondial” .
Additionally, the Commission is currently working on the development of a new biodiversity strategy to deliver on the recently adopted EU 2020 biodiversity target ‘Halting the loss of biodiversity and the degradation of ecosystem services in the EU by 2020, and restoring them in so far as feasible, while stepping up the EU contribution to averting global biodiversity loss’. .
Strategia se va aplica în cazul biodiversității terestre și marine și se va construi în jurul unui set relativ mic de obiective secundare centrate pe abordarea principalilor factori de pierdere a biodiversității în UE.
The strategy will apply to terrestrial and marine biodiversity and will be built around a relatively small set of sub-targets focusing on addressing the main drivers of biodiversity loss in the EU.
Comisia admite că obiectivul de biodiversitate nu poate fi atins numai prin intermediul protecției siturilor, speciilor și habitatelor ocrotite în temeiul legislației UE în materie de protecția naturii Directiva Păsări 2009/147/CE, JO L 20, 26.1.2010 și Directiva Habitate 92/43/CE, JO L 206, 22.7.1992 . .
The Commission recognises that the biodiversity target is not achievable with the sole protection of sites, species and habitats protected under the EU nature legislation Birds Directive 2009/147/EC, OJ L 20, 26.1.2010 and Habitats Directive 92/43/EC, OJ L 206, 22.7.1992. .
Prin urmare, odată cu necesitatea punerii în aplicare integrale a directivelor menționate anterior, aprobate de Comisie, precum și de Consiliul pentru mediu, biodiversitatea trebuie promovată într-un context mai amplu.
Therefore, along with the call for the full implementation of the above directives endorsed both by the Commission and the Environment Council, biodiversity should be promoted in the wider landscape.
Pentru a reflecta această necesitate, Comisia aprofundează conceptul de „infrastructură ecologică”, menționat prima dată în Cartea verde privind adaptarea la schimbările climatice, pentru a elabora, în vederea adoptării până în 2011, o strategie privind infrastructura ecologică.
To reflect this need, the Commission is working on the ‘green infrastructure’ concept, first introduced by the White Paper on Climate Change Adaptation, towards a Green Infrastructure Strategy to be adopted in 2011.
În paralel, fluxurile de finanțare UE trebuie să mențină în perspectivele financiare următoare posibilități de a contribui la îndeplinirea obiectivelor privind biodiversitatea.
Additionally, EU funding streams should maintain within the coming financial perspectives opportunities to contribute to biodiversity objectives.
Comunicarea Comisiei privind stabilirea finanțării viitoare a rețelei NATURA 2000, preconizată pentru prima jumătate a anului 2011, va constitui o contribuție semnificativă la procedurile respective.
The Commission Communication on defining the future financing of the Natura 2000 network, foreseen for first half of 2011, will be a substantial input into these processes.
Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-4439/2010
Question for written answer E-4439/2010
Subiect: Liniile de orientare politică privind ocuparea forţei de muncă în Strategia UE 2020
Subject: Employment policy guidelines as part of the EU 2020 strategy
Odată cu aprobarea de către Consiliul European la 26 martie 2010 a propunerii Comisiei Europene de a lansa Strategia Europa 2020 şi a stabilirii liniilor directoare pentru ocuparea forţei de muncă a statelor membre - partea a II-a a liniilor directoare integrate „Europa 2020”, care sunt strâns legate de orientările privind politicile economice, au fost conturate principalele domenii în care statele membre trebuie să pună în aplicare programele de reformă naţionale, ţinând cont de cele trei priorităţi ale Strategiei Europa 2020: creştere inteligentă, creştere durabilă, creştere favorabilă incluziunii.
Following the European Council's approval on 26 March 2010 of the Commission proposal to launch the Europe 2020 strategy and to set guidelines for employment in the Member States (part II of the Europe 2020 integrated guidelines), which are closely linked to the economic policy guidelines, the main areas have been defined in which the Member States are to carry out national reform programmes, taking account of the three priorities of the Europe 2020 strategy: smart, sustainable and inclusive growth.
La elaborarea propunerilor privind Strategia Europa 2020, a avut în vedere Comisia o evaluare clară a implementării Strategiei de la Lisabona?
Did the Commission take into consideration a clear assessment of the implementation of the Lisbon Strategy when drawing up its proposals for the Europe 2020 strategy?
Programele naţionale de reformă ce trebuie să fie adoptate de fiecare stat membru vor varia în funcţie de situaţia socială, economică şi financiară a fiecărei ţări.
The national reform programmes to be adopted by each Member State will vary in line with each country's social, economic and financial situation.
Are în vedere Comisia dezvoltarea unei metode sistemice pentru evaluarea planurilor naţionale de reformă?
Does the Commission intend to develop a systematic method for evaluating the national reform plans?
Are în vedere Comisia Europeană stabilirea de indicatori de măsurare a performanţelor statelor membre în ceea ce priveşte aplicarea programelor naţionale de reformă stabilite pentru implementarea Strategiei Europa 2020?
Will the Commission set indicators to measure Member States' performance in connection with the application of national reform programmes that have been introduced in order to implement the Europe 2020 strategy?
Ţinând cont de faptul că, anual, fiecare stat membru va prezenta un raport privind progresele înregistrate în aplicarea strategiei, are în vedere Comisia stabilirea de sancţiuni ce ar trebui aplicate statelor membre în cazul în care nu vor implementa măsurile la care s-au angajat pentru implementarea strategiei europene?
Bearing in mind that each Member State is to submit an annual report on the progress made in implementing the strategy, will the Commission introduce sanctions for Member States that fail to carry out the measures to which they were committed as part of the Europe strategy's implementation?
Consideră Comisia ca fiind necesară introducerea de noi indicatori care să se refere în special la schimbările demografice din Uniunea Europeană ce determină, direct sau indirect, o parte din obiectivele Strategiei?
Does the Commission consider it necessary to introduce fresh indicators, referring in particular to demographic change in the European Union, that will directly or indirectly determine some of the strategy's objectives?
(3 august 2010)
(3 August 2010)