natgillin/translations-raw huggingface dataset:
întrucât schimbările climatice reprezintă o problemă pe termen lung, iar măsurile pe termen scurt nu vor fi suficiente pentru a avea efecte pozitive asupra climei;
whereas climate change is a long-term problem and whereas short-term measures alone will not suffice to bring about positive effects on climate,
întrucât ţările industrializate au o responsabilitate majoră pentru acumularea emisiilor de gaze cu efect de seră în atmosferă; întrucât cele mai sărace ţări şi populaţii vor suferi cel mai mult din cauza unei clime mai instabile;
whereas industrialised countries have a major responsibility for the accumulation of GHG emissions in the atmosphere; whereas the poorest countries and populations will be hit hardest by a more unstable climate,
întrucât cele 25 de ţări cele mai poluante sunt răspunzătoare pentru 83% din emisiile globale de gaze cu efect de seră şi emisiile per capita în ţările dezvoltate sunt mult mai mari decât în ţările în curs de dezvoltare;
whereas the 25 biggest polluter countries account for 83% of global GHG emissions, and the emissions per capita in developed countries are many times higher than those of developing countries,
întrucât raportul Stern estimează că lipsa de acţiune implică costuri economice, sociale şi de sănătate ce corespund unui procent de 5 până la 20% din PIB în fiecare an; întrucât, în conformitate cu CCONUSC şi Comisia Europeană, costul unei politici climatice sănătoase ar reduce creşterea globală anuală a PIB-ului cu numai o fracţiune din creşterea prognozată, între 0,12 şi 0,19%, fără a ţine seama de beneficiile ecologice şi de sănătate implicite sau de îmbunătăţirea securităţii energetice;
whereas the economic, social and health costs of inaction were estimated in the Stern Review to correspond to 5-20% of global GDP per year; whereas according to the UNFCCC and the European Commission the cost of sound climate policy would reduce annual global GDP growth by only a fraction of the expected growth, at between 0,12 and 0,19%, without taking into account the ancillary environmental and health benefits or improvements in energy security,
întrucât atât raportul CISC, cât şi raportul Stern confirmă că ţările în curs de dezvoltare sunt în mod special ameninţate de schimbările climatice, din cauza unui grad mai mare de expunere şi de vulnerabilitate; întrucât schimbările climatice antropice vor avea efecte negative asupra agriculturii, sistemelor hidrologice, pădurilor, activităţilor de pescuit, sănătăţii şi infrastructurii economice şi întrucât astfel de efecte vor exacerba sărăcia şi vor reprezenta un obstacol major în calea atingerii Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului;
whereas both the IPCC and Stern reports confirm that developing countries are particularly threatened by climate change because of their higher exposure and vulnerability; whereas human-induced climate change will result in harmful impacts on farming and hydrological systems, forests, fisheries, health and economic infrastructure and whereas such impacts will exacerbate poverty and pose a serious threat to the achievement of the Millennium Development Goals,
întrucât Banca Mondială estimează că va fi nevoie de 10 până la 40 de miliarde USD anual pentru a asigura o dezvoltare nedăunătoare climei în ţările cele mai sărace şi întrucât contribuţiile prevăzute pentru fondurile de adaptare aferente se situează deocamdată între 150 şi 300 de milioane USD pe an;
whereas the World Bank estimates that USD 10-40 billion will be required annually in order to 'climate proof' development in the poorest countries and whereas contributions to dedicated adaptation funds so far are only projected to amount to between USD 150 and USD 300 million per year,
întrucât un acord internaţional de amploare privind obiectivele pe termen lung de reducere a emisiilor este absolut esenţial în garantarea siguranţei investiţiilor pentru tehnologiile cu emisii reduse de gaze cu efect de seră, cât şi pentru eficienţa energetică şi evitarea investiţiilor în infrastructuri energetice incompatibile,
whereas a broad international agreement on long-term targets for emission reductions is absolutely essential to provide investment certainty for low GHG-emitting technologies as well as energy efficiency, and to avoid investments in incompatible energy infrastructure,
îndeamnă Uniunea Europeană să-şi confirme rolul de lider şi facă tot posibilul în vederea cooperării concrete la viitoarea Conferinţă privind schimbările climatice din Bali şi după aceasta şi pentru ca reuniunea de la Bali să stabilească un cadru realist pentru un acord internaţional în ceea ce priveşte climatul după anul 2012 care să fie conform obiectivului de limitare a schimbărilor climatice la mai puţin de 2°C în comparaţie cu nivelurile pre-industriale; consideră că UE îşi poate impune rolul de lider trimiţând un număr de şefi de guvern în Bali, ceea ce, de asemenea, ar semnala clar faptul că schimbările climatice reprezintă o problemă complexă ce nu ar trebui dezbătută doar de miniştrii mediului;
Urges the EU to confirm its leading role and to strive for concrete cooperation at the forthcoming Bali Climate Conference and beyond, and for that meeting to agree the necessary negotiating mandate to establish a realistic framework for an international post-2012 climate agreement which is consistent with the objective of limiting climate change to below 2°C compared to pre-industrial levels; considers that the EU can assert its leading role by sending a number of heads of governments to Bali, which would at the same time make it clear that climate change is a many-sided problem which should be debated not only by environment ministers
consideră că un regim viitor ar trebui să se bazeze pe principiile şi mecanismele de bază ale CCONUSC şi ale Protocolului de la Kyoto, ţinând seama de responsabilităţile comune, dar diferenţiate; consideră că mandatul de la Bali ar trebui să se bazeze pe următoarele elemente:
Considers that a future regime should build on key principles and mechanisms of the UNFCCC and Kyoto Protocol taking into account common but differentiated responsibilities; deems that the Bali mandate should be based on the following elements:
un obiectiv pe termen lung de limitarea a creşterii temperaturii medii globale la mai puţin de 2°C peste nivelul pre-industrial, ceea ce înseamnă o reducere a emisiilor globale de gaze cu efect de seră cu cel puţin 50% până în 2050, faţă de nivelul din 1990,
a long-term goal of limiting average global temperature increase to less than 2°C above pre-industrial levels, which means reducing global GHG emissions by at least 50% by 2050 compared to the 1990 level,
obiective obligatorii pentru toate ţările industrializate,
binding targets for all industrialised countries,
o participare mai largă la eforturile de reducere a emisiilor, în special din partea economiilor emergente, prin intermediul unor obiective corecte şi proporţionale,
broader participation in reduction efforts, in particular by emerging economies through fair and proportionate targets,
un sistem de comercializare a cotelor de emisii la nivel mondial,
a global 'cap and trade' system,
mecanisme financiare de adaptare consolidate, acordându-se o atenţie specială resurselor de apă,
strengthened financial mechanisms for adaptation, with special attention to water resources,
stimulente eficiente, inclusiv instrumente de piaţă, dacă este cazul, pentru evitarea emisiilor legate de despădurire şi de exploatarea solului, inclusiv promovarea practicilor durabile în domeniul agriculturii,
effective incentives, including market-based instruments if appropriate, to avoid deforestation and land-use emissions, including promoting sustainable agricultural practices,
instrumente financiare şi de altă natură pentru dezvoltarea, transferul şi aplicarea tehnologiilor curate,
financial and other instruments for clean development and technology transfer and deployment,
încheierea unui acord până cel târziu în anul 2009;
agreement by 2009 at the latest;
subliniază faptul că normele de utilizare durabilă a resurselor şi de reducere a emisiilor trebuie bazate pe obiectivul pe termen lung; consideră că, în lumina informaţiilor actuale, este imperios necesar ca emisiile de la nivel mondial să atingă punctul maxim în următorii zece ani, ca concentraţia de CO2 echivalent în atmosferă să fie menţinută sub 450 ppm şi ca emisiile de gaze cu efect de seră să continue să scadă către un nivel care să fie compatibil cu capacitatea de absorbţie a puţurilor naturale;
Emphasises that targets for a sustainable use of resources and emission cuts must be based on the long-term goal; considers that, in the light of current knowledge, it is imperative that global emissions should peak within the next ten years, that the CO2-eq concentration in the atmosphere be maintained below 450 ppm, and that GHG emissions continue to decline to a level which can be sustained by the absorption capacity of natural sinks;
solicită să fie acordată atenţia cuvenită avertismentelor comunităţii ştiinţifice, în sensul că sarcina deja dificilă de a limita încălzirea globală la 2°C nu trebuie să constituie un standard de siguranţă în sine, deoarece încă atrage după sine efecte şi consecinţe extrem de serioase;
Calls for due account to be taken of the warnings of the scientific community to the effect that the already difficult task of limiting global warming to 2°C does not in itself constitute a safety standard, since it still entails extremely serious effects and consequences;
reaminteşte faptul că ţările industrializate, inclusiv cele care nu au ratificat încă Protocolul de la Kyoto, trebuie să îşi asume poziţia de lider în abordarea schimbărilor climatice la nivel mondial şi să-şi ia angajamentul de a reduce emisiile cu cel puţin 30% până în 2020 şi cu 60-80% până în 2050, în comparaţie cu 1990; consideră că regimul viitor ar trebui să prevadă o foaie de parcurs pentru anul 2050, în conformitate cu obiectivul pe termen lung, cu controlarea obiectivelor intermediare la intervale de cinci ani, care să includă fixarea şi evaluarea obiectivelor obligatorii pe baza celor mai noi informaţii ştiinţifice;
Recalls that industrialised countries, including those that have not yet ratified the Kyoto Protocol, must play a leading role in tackling climate change at world level and commit themselves to reducing their emissions by at least 30% by 2020 and 60-80% by 2050 compared to 1990; believes that the future regime should foresee a pathway up to 2050 in line with the long-term goal, with compliance at five-year intervals with intermediate targets, where binding targets should be set and reviewed on the basis of the latest scientific knowledge;
salută, în acest sens, obiectivul UE, adoptat de Consiliul European din 8-9 martie 2007 menţionat anterior, de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră cu 30% faţă de nivelul din 1990 până în 2020, cu condiţia ca alte ţări dezvoltate să îşi ia angajamente similare şi ca ţările în curs de dezvoltare mai avansate din punct de vedere economic să aibă o contribuţie proporţională cu responsabilităţile şi capacităţile lor şi recunoaşte obligaţia acceptată de UE - indiferent de încheierea unui acord global pentru perioada de după 2012 - de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră cu cel puţin 20% faţă de nivelul din 1990 până în 2020;
Welcomes in this connection the EU target adopted at the abovementioned European Council of 8-9 March 2007 of a 30% reduction of GHG emissions from their 1990 level by 2020 provided that other developed countries commit themselves to similar emission reductions and that more economically advanced developing countries make a contribution commensurate with their responsibilities and respective capacities, and acknowledges the obligation accepted by the EU – irrespective of the conclusion of a global agreement for the period after 2012 – to reduce GHG emissions by at least 20% from their 1990 level by 2020;
subliniază faptul că o reducere vizibilă a CO2 poate fi realizată numai la nivel internaţional prin implicarea emitenţilor majori din ţările industrializate şi, de asemenea, prin asigurarea participării ţărilor nou industrializate;
Emphasises that an appreciable reduction in CO2 can only be achieved on an international scale by including major emitters in the industrialised countries, and also by securing the participation of newly industrialised countries;
consideră că UE şi alte ţări industrializate ar trebui să ofere asistenţă ţărilor în curs de dezvoltare în aplicarea tehnologiilor durabile şi eficiente prin intermediul cofinanţării, inclusiv prin Asistenţa oficială pentru dezvoltare, şi al măsurilor de consolidare a capacităţilor, astfel încât cele mai dezvoltate dintre acestea, din punct de vedere economic, să poată începe reducerea emisiilor sau a intensităţii carbonului imediat ce nivelul de dezvoltare le permite acest lucru, cel mai târziu în 2020;
Considers that the EU and other industrialised countries should assist developing countries in the deployment of sustainable and efficient technologies by means of co-financing, including Official Development Assistance (ODA), and capacity-building measures in order for the more economically advanced among them to be able to begin emission or carbon intensity reductions as soon as their development permits, at the latest by 2020;
reamintește faptul că CISC, în raportul său recent adresat factorilor de decizie politică, recunoaște rolul energiei nucleare ca o opțiune pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră; consideră că, acolo unde este necesar, nevoile energetice ar trebui acoperite din toate sursele fără carbon sau tehnologiile cu emisii reduse disponibile, inclusiv energia nucleară;
Recalls that the IPCC in its recent report for policy makers acknowledges the role of nuclear energy as an option for reducing greenhouse gas emissions; believes that, where reasonable, energy needs should be met from all available carbon-free sources or low-emission technologies, including nuclear energy;
consideră că este, de asemenea, necesar să se încurajeze soluţii ce fac posibilă atingerea obiectivelor de reducere a gazelor cu efect de seră cu 30% până în 2020;
Considers that it is also necessary to encourage solutions making it possible to attain the objective of reducing GHG emissions by 30% by 2020;
îşi exprimă îngrijorarea faţă de ritmul despăduririi zonelor tropicale, care generează aproximativ 20% din emisiile globale de gaze cu efect de seră, şi impactul negativ al acesteia asupra capacităţii de absorbţie globale a puţurilor naturale şi biodiversităţii, cât şi asupra mijloacelor de întreţinere ale comunităţilor sărace şi solicită, prin urmare, să se recurgă mai intens la asemenea stimulente în alocarea de ajutor pentru dezvoltare de către donatorii europeni şi internaţionali;
Is concerned about the pace of tropical deforestation accounting for some 20% of global GHG emissions and the negative impact on the global absorption capacity of natural sinks and biodiversity as well as on the livelihoods of poor communities, and calls, therefore, for more intensive incorporation of such incentives in the allocation of development aid by donors in Europe and worldwide;
consideră că astfel de stimulente ar trebui să se bazeze pe specificul fiecărei ţări (ţinând seama de măsuri precoce) şi să fie însoţite de criterii ecologice, de norme privind durabilitatea şi de garanţii ale unei bune guvernări; susţine faptul că natura temporară a creditelor pentru drenare presupune o răspundere a ţărilor referitoare la permanenţa acestora, atunci când sunt folosite pentru respectarea obiectivelor obligatorii;
Considers that such incentives would need to be in reference to country specific baselines (taking into account early action) and be accompanied by ecological criteria, rules on sustainability and guarantees of good governance; maintains that the temporary nature of sink credits means countries must carry liability for their permanence when they are used for compliance with binding targets;
subliniază obligaţia morală a ţărilor industrializate de a oferi un sprijin mărit din punct de vedere financiar şi al consolidării capacităţilor pentru reducerea riscurilor şi adaptarea la schimbările climatice în ţările vulnerabile şi cu venituri mici, într-un mod previzibil şi coerent; solicită, în mod special, consolidarea fondurilor existente în cadrul stabilit de CCONUSC, cum ar fi Fondul de adaptare, Fondul pentru ţările cel mai puţin dezvoltate, Fondul special pentru schimbările climatice şi Strategia prioritară pentru adaptare a Fondului mondial pentru mediu;
Emphasises the moral obligation on industrialised countries to provide increased financial and capacity-building support for risk reduction and adaptation to climate change in low-income vulnerable countries in a predictable and coherent manner; calls, in particular, for the strengthening of existing funds under the UNFCCC such as the Adaptation Fund, the Least Developed Countries Fund (LDCF), the Special Climate Change Fund (SCCF) and the GEF's Strategic Priority on Adaptation (SPA);
reconfirmă sprijinul său pentru utilizarea în continuare a Mecanismului de dezvoltare curată (MDC) ca mijloc de promovare a tehnologiilor ecologice; subliniază faptul că ar trebui create, cât mai curând posibil, condiţii de continuare şi de dezvoltare suplimentară a MDC după 2012; evidenţiază necesitatea ameliorării eficacităţii prin criterii de durabilitate mai stricte, îmbunătăţirea guvernării, simplificarea procedurilor administrative şi printr-o posibilă tranziţie către un mecanism de dezvoltare curată sectorial; subliniază totuşi faptul că acest mecanism de contrabalansare reprezintă doar o soluţie temporară şi că obiectivul trebuie să rămână stabilirea unui plafon global al emisiilor de carbon bazat pe o alocare corectă şi proporţională a cotelor; susţine principiul convenit în conformitate cu Protocolul de la Kyoto, şi anume că utilizarea mecanismelor flexibile trebuie să fie complementară reducerilor interne;
Reconfirms its support for the continuing use of the Clean Development Mechanism (CDM) as a means of promoting climate-friendly technologies; emphasises that conditions should be created as soon as possible for the continuation and further development of the CDM beyond 2012; highlights the need to improve effectiveness through stricter sustainability criteria, improved governance, simplified administrative procedures and the possible movement towards sectoral CDM; emphasises however that, as an offset mechanism, it is only a temporary solution and the goal should remain to establish a global carbon cap based on a fair and proportionate allocation of quotas; maintains the principle agreed under the Kyoto Protocol that the use of flexible mechanisms must be supplemental to domestic reductions;
invită Comisia, cu ocazia revizuirii sistemului Uniunii Europene de comercializare a emisiilor şi în scopul îmbunătăţirii mecanismului de dezvoltare curată, să iniţieze o schimbare a direcţiei în evaluarea creditelor de emisii pentru proiectele de împădurire şi reîmpădurire şi cele de gestionare durabilă a pădurilor;
Calls on the Commission, when revising the European Union Emission Trading Scheme (EU ETS), in order to improve the CDM, to initiate a change of course in the assessment of emission credits for afforestation and reforestation projects and sustainable forest management projects;
reiterează cerinţa de includere a emisiilor din sectoarele aviatice şi maritime în angajamentele internaţionale de reducere a gazelor cu efect de seră după anul 2012;
21, Reiterates its call for aviation and maritime transport emissions to be included in international GHG reduction commitments for the post-2012;
regretă faptul că Organizaţia Aviaţiei Civile Internaţionale nu a fost pregătită să furnizeze niciun instrument juridic de limitare a emisiilor de gaze cu efect de seră din sectorul aviaţiei, cu toate că această sarcină îi fusese încredinţată cu mai mult de 10 ani în urmă;
Regrets that the ICAO has not been prepared to find any kind of legal instrument to limit greenhouse gas emissions from aviation even though this task was already given to the ICAO more than 10 years ago;
îşi exprimă îngrijorarea privind faptul că o proporţie tot mai mare a resurselor pământului sunt utilizate pentru creşterea a006Eimalelor; reaminteşte raportul Organizaţiei pentru Alimentaţie şi Agricultură intitulat "Umbra lungă a creşterii de animale" ("Livestock's Long Shadow") din noiembrie 2006, care estimează că industria cărnii şi a creşterii animalelor contribuie cu 18% la emisiile mondiale globale de gaze cu efect de seră; subliniază necesitatea ca un acord internaţional privind climatul după anul 2012 să includă un cadru pentru creşterea durabilă de animale;
Is concerned that a growing proportion of the earth's resources are used for livestock raising; recalls the report of the Food and Agriculture Organization of November 2006 entitled 'Livestock's Long Shadow', which estimates that the meat industry and livestock raising account for 18% of the world's total GHG emissions; stresses the need for an international post-2012 climate agreement to include a framework for sustainable livestock production;
propune revizuirea măsurii în care depozitele de deşeuri, care emit până la 60 de milioane de tone de metan pe an la nivel mondial, pot fi scoase din funcţiune şi folosite în producerea de energie în scopul reducerii efectului de seră şi a pericolelor pentru om;
Proposes reviewing the extent to which rubbish dumps, which emit up to 60 million tons of methane per year worldwide, can be decommissioned and used to produce energy in order to reduce the greenhouse effect and dangers to human beings;
recunoaşte posibilităţile pe care le oferă combaterea schimbărilor climatice prin faptul că obligă la dezvoltare tehnologică şi crearea unor societăţi mai durabile; întrucât politicile de decarbonizare a economiei vor oferi oportunităţi de afaceri semnificative în multe domenii tehnologice, cum ar fi eficienţa energetică, sursele de energie regenerabilă, partajarea de tehnologii, captarea şi stocarea carbonului (CSC) etc.; solicită eforturi suplimentare din partea statelor membre, care să intensifice investiţiile şi să ofere stimulente fiscale pentru a încuraja cercetarea în domeniul tehnologiilor curate;
Recognises the possibilities that combating climate change brings by forcing technological development and the creation of more sustainable societies; considers that policies to decarbonise the economy will offer significant business opportunities in many technology areas, such as energy efficiency, renewables, sharing technology, carbon capture and storage (CCS) etc.; calls for further efforts by Member States to boost such investment and provide fiscal incentives to encourage research into clean technologies;
consideră că intrarea pe piaţă a tehnologiilor curate este împiedicată de bariere, cum ar fi subvenţii acordate combustibililor fosili, tarife la import şi lipsa unei baze de cunoştinţe; solicită eforturi decisive, în conformitate cu CCONUSC şi Protocolul de la Kyoto, pentru înlăturarea acestor bariere şi introducerea de stimulente pozitive pentru investiţiile în tehnologii durabile şi pentru o mai largă utilizare a modelelor stimulentelor antreprenoriale, în special parteneriatele excepţional de puternice şi cuprinzătoare între ţările industrializate şi economiile emergente;
Considers that the market entry of clean technologies is hampered by barriers, such as subsidies for fossil fuels, import tariffs and lack of a knowledge base; calls for conclusive efforts under the UNFCCC and the Kyoto Protocol to remove such barriers and to put in place positive incentives for investments in sustainable technologies and greater use of entrepreneurial incentive models, in particular exceptionally strong and comprehensive partnership between industrialised countries and emerging economies;