natgillin/translations-raw huggingface dataset:
În acest scop, noua strategie energetică ar trebui să aibă în vedere revenirea la propunerea inițială a Comisiei privind un sistem paneuropean de comercializare a energiei regenerabile sau a garanțiilor de origine.
To this end, the new Energy Strategy should consider returning to the Commission’s original proposal for a pan-European system of trade in renewable energy or in guarantees of origin.
În acest mod s-ar crea economii de scară pe întreg teritoriul european și investițiile ar fi direcționate încolo unde au cel mai mare randament.
This would build up economies of scale across Europe, and move investment to where it would produce the best return.
Pe termen mediu, Europa ar putea urmări, de asemenea, realizarea unor piețe regionale pentru energiile regenerabile, pe calea sa către realizarea pieței paneuropene pentru energii regenerabile.
In the midterm, Europe could also work towards regional renewables markets on the way to the pan-European renewable market.
Raportoarea PE crede, însă, că realizarea unui obiectiv de eficiență energetică cu caracter juridic obligatoriu va fi dificilă și că ar trebui să se pună accentul mai degrabă pe acțiuni cu un bun raport cost/eficiență vizând o mai bună utilizare a potențialului încă neexploatat de economisire a energiei.
The EP Rapporteur, however, believes that it will be difficult to implement any legally-binding energy efficiency target, but instead cost-effective actions to better exploit the EU's still untapped energy savings potential should be emphasised.
Este un lucru pozitiv faptul că Comisia exercită presiuni asupra statelor membre pentru ca acestea să își îmbunătățească planurile de acțiune privind eficiența energetică care au fost transmise în 2008 și care, potrivit Comisiei, prezintă o marjă amplă pentru îmbunătățiri.
It is good that the Commission is pressuring member states to improve on their national energy efficiency action plans, submitted in 2008, which contain “ large room for improvement ”, according to the Commission.
Este cert faptul că UE trebuie să întreprindă mai multe acțiuni pentru a reuni și optimiza eforturile în materie de cercetare și dezvoltare ale celor 27 de state membre.
The EU clearly needs to do more to bring together and to maximise the R & D efforts of its 27 member states.
În acest scop, UE poate proceda în trei moduri: prin reunirea și coordonarea eforturilor de cercetare (astfel cum se întâmplă în cazul inițiativelor industriale în materie de energie), prin stabilirea unor norme tehnice și juridice pentru noile tehnologii (astfel cum s-a întâmplat în cazul capturării și stocării carbonului) și prin finanțare (similar finanțării prin intermediul programului-cadru de cercetare).
The EU can do this in three ways – by convening and coordinating research efforts (as it is doing with the Energy Industrial Initiatives), by setting technical and legal standards for new techniques (as it has done with carbon capture and storage), and by funding (as it does through the framework research programme).
În planul său strategic european privind tehnologiile energetice (SET), Comisia afirmă că investițiile publice și private în tehnologiile cu emisii reduse de carbon trebuie să crească de la 3 miliarde de euro la 8 miliarde de euro pe an până în 2020.
But, in its Strategic Energy Technology (SET) plan, the Commission says public and private investment in low carbon technology needs to be increased from Euros 3bn to Euros 8bn a year from now till 2020.
Raportoarea PE este de opinie că trebuie găsite noi modalități pentru încurajarea investițiilor private în planul SET și, în același timp, cel de-al optulea program-cadru trebuie reorientat mai mult spre energie.
The EP Rapporteur believes that we must find a new way to encourage private investment in the SET Plan and at the same refocus more of the 8th Framework Programme on Energy.
Politica externă în domeniul energiei.
External energy policy .
Documentul Comisiei menționează numeroasele dialoguri care au loc între UE și organizații internaționale, precum și parteneri și furnizori străini pe tema energiei.
The Commission document lists the EU’s many energy dialogues with international organisations, foreign partners and suppliers.
Dar cele mai importante inițiative externe, din punctul de vedere al aspectului fundamental al securității energetice, sunt cele care vizează:
But the most important external initiatives, from the crucial energy security aspect, are those focussed on:
· extinderea normelor pieței interne de energie a UE la țările vecine;
· extending EU internal energy market rules to neighbouring countries.
· eforturile de diversificare a surselor de energie și a rutelor de transport în cazul importurilor de energie.
· Seeking diversification of the sources and routes of energy imports.
Raportoarea PE consideră că primul aspect trebuie realizat prin extinderea Comunității Energiei și prin angajarea unor relații ferme cu Rusia în cadrul forumului Conferinței privind Carta energiei și în contextul negocierilor pentru un nou acord de parteneriat și cooperare cu Rusia.
The EP Rapporteur believes the first must be done via the extension of the Energy Community and a strong engagement with Russia within the Energy Charter Conference forum and in the context of the negotiations for a new Partnership and Cooperation Agreement with Russia.
Moldova trebuie felicitată pentru finalizarea procesului de ratificare și alinierea legislației în domeniul gazelor cu acquis-ul UE, precum și pentru aderarea la Comunitatea Energiei în mai 2010.
Moldova is to be congratulated on completing its ratification procedures and aligning its gas laws with the EU’s acquis and acceding to the Energy Community in May 2010.
Aceleași sarcini trebuie îndeplinite încă de Ucraina, care a aderat condiționat în decembrie 2009 și trebuie să garanteze că legislația sa este în conformitate cu acquis-ul UE.
The same task still awaits Ukraine which acceded conditionally in December 2009 and still has to ensure that its gas laws comply with the EU acquis .
Al doilea aspect ar trebui susținut prin construirea de noi terminale de gaze naturale lichefiate capabile să transporte gaz din toată lumea către Europa.
The second point should be supported by the construction of new Liquefied Natural Gas terminals, able to bring gas to Europe from all over the word.
Terminalele GNL pot furniza atât surse, cât și rute noi pentru importurile de gaze.
LNG terminals can add both new sources and new routes of gas imports.
Dezvoltarea coridorului sudic prin proiecte precum cel al gazoductului Nabucco ar putea furniza, de asemenea, Europei noi surse, precum și noi rute pentru importurile de gaze.
The development of the Southern Corridor through projects like the Nabucco pipeline also could give Europe new sources, as well as a new route for gas imports.
Raportoarea PE felicită Comisia pentru încercarea sa de a reflecta într-o manieră creativă asupra posibilelor „mecanisme de creștere a puterii de cumpărare a UE” și de a analiza noi instrumente, cum ar fi mecanismul de achiziție în bloc a gazului din zona caspică (Caspian Development Corporation), ce permit cumularea cererii europene de energie astfel încât producătorii de gaze din Asia Centrală să fie încurajați să vândă gaz Europei.
The EP Rapporteur applauds the Commission for trying to think creatively about “ possible mechanisms to leverage the EU’s buying power ”, and to study new tools such as the Caspian Development Corporation, as a way of aggregating European energy demand in a way that would encourage Central Asian gas producers to sell to Europe.
Raportoarea este de opinie că, cu eventuala excepție reprezentată de Nabucco, finanțarea pentru sporirea rezistenței UE la șocuri externe în domeniul energiei este, în general, mai bine folosită în interiorul UE decât în afara acesteia.
With the possible exception of Nabucco, the EP Rapporteur believes that funding for increasing Europe’s resilience to external energy shocks is, as a general rule, better spent inside the EU rather than outside the EU.
Motivul este acela că noile interconexiuni transfrontaliere pentru gaz și stocarea pe teritoriul UE au o valoare adăugată durabilă pentru infrastructura energetică europeană și reprezintă o modalitate concretă de exprimare a solidarității între statele membre.
This is because new gas cross-border interconnections and storage within the EU constitute a lasting addition to Europe’s energy infrastructure, and are a practical expression of energy solidarity among member states.
Revizuirea în curs a regulamentului privind securitatea aprovizionării cu gaze va contribui la acest proces.
The current revision of the Gas Security Regulation will help this process.
Dar eforturile pentru crearea unei piețe de gaze mai bine integrate trebuie să continue în perioada vizată de noua strategie energetică.
But work on creating a more integrated gas market needs to continue in the period covered by the new Energy Strategy.
În consecință, raportoarea PE speră că efectele de sinergie dintre aspectele interne și cele externe ale politicii energetice vor fi exploatate de Comisie.
The EP Rapporteur therefore hopes that a synergy here between internal and external aspects of energy will be implemented by the Commission.
Către o nouă strategie energetică pentru Europa 2011-2020
on towards a new Energy Strategy for Europe 2011-2020
11. salută decizia guvernului ecuadorian de a renunța la exploatarea zăcământului de petrol Yasuni din pădurea amazoniană în vederea protejării mediului și de a-și reduce dependența de exportul de energie fosilă și consideră că UE ar trebui să sprijine aceste eforturi și altele similare.
Welcomes the decision of the Ecuadorian government to renounce to the exploitation of the Yasuni oil field in the Amazonian forest in order to protect the environment and reduce its dependency on the exportation of fossil energy, and considers that the EU should support this effort and other similar ones.
referitor la Raportul anual 2009 al BCE
on the ECB annual report 2009
Raportor: Burkhard Balz
Rapporteur: Burkhard Balz
PE 443.083v01-00
PE 443.083v02-00
PROPUNERE DE REZOLUȚIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN Error!
MOTION FOR A EUROPEAN PARLIAMENT RESOLUTION...............................................4
– având în vedere Raportul anual 2009 al Băncii Centrale Europene (BCE),
– having regard to the Annual Report 2009 of the European Central Bank (ECB),
– având în vedere articolul 284 din Tratatul privind Uniunea Europeană,
– having regard to Article 284 of the Treaty on European Union,
– având în vedere articolul 15 din Protocolul privind Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, anexat la tratat,
– having regard to Article 15 on the Protocol on the Statute of the European System of Central Banks and of the European Central Bank annexed to the Treaty,
– având în vedere Rezoluția sa din 2 aprilie 1998 referitoare la responsabilitatea democratică în cea de-a treia etapă a UEM
– having regard to its resolution of 2 April 1998 on democratic accountability in the third phase of the EMU
– având în vedere comunicarea Comisiei din 7 octombrie 2009 privind declarația anuală 2009 referitoare la zona euro ( COM(2009)0527 ) și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește comunicarea în cauză ( SEC(2009)1313 /2),
– having regard to the Commission communication of 7 October 2009 on the Annual Statement on the Euro Area 2009 ( COM(2009)0527 ) and the Commission staff working document accompanying that communication ( SEC(2009)1313 /2),
– având în vedere raportul din 25 februarie 2009 al Grupului la nivel înalt prezidat de Jacques de Larosière,
– having regard to the Report of the High Level Group chaired by Jacques de Larosière of 25 February 2009,
–– având în vedere propunerea Comisiei din 23 septembrie 2009 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind supravegherea macroprudențială comunitară a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru riscuri sistemice ( COM(2009)0499 ),
–– having regard to the Commission proposal of 23 September 2009 for a regulation of the European Parliament and of the Council on Community macro prudential oversight of the financial system and establishing a European Systemic Risk Board ( COM(2009)0499 ),
– având în vedere Rezoluția sa din 25 martie 2010 referitoare la Raportul anual 2008 al BCE
– having regard to its resolution of 25 March 2010 on the ECB Annual Report 2008
Texte adoptate, P7_TA(2010)0090 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0090 . ,
– având în vedere Rezoluția sa din 18 noiembrie 2008 referitoare la Euro@10: bilanțul celor 10 ani de Uniune Economică și Monetară și provocările viitoare
– having regard to its resolution of 18 November 2008 on Euro@10: The first 10 years of Economic and Monetary Union and future Challenges
– având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare ( A7-0314/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7-0314/2010 ),
A. întrucât, în zona euro, PIB-ul real global a scăzut cu 4,1% în 2009, după adâncirea crizei financiare în urma colapsului Lehman Brothers; întrucât în spatele unei asemenea cifre totale se ascund discrepanțe majore între statele membre din zona euro;
A. whereas overall real GDP in the euro area shrank by 4.1% in 2009 after the financial turmoil deepened following the collapse of Lehman Brothers; whereas behind such an aggregated figure there are strong disparities between euro-area Member States,
B. întrucât inflația medie anuală s-a menținut la 0,3%, iar estimările inflaționiste pe termen mediu și lung au fost convergente cu obiectivul BCE de a menține ratele inflației sub, însă aproape de 2%;
B. whereas the average annual inflation stood at 0.3% and the medium to longer-term inflation expectations remained in line with the ECB aim to keep inflation rates below, but close to, 2%,
C. întrucât, în zona euro, rata medie a deficitului public a crescut la aproximativ 6,3%, iar raportul dintre datoria publică și PIB a crescut de la 69,4% din PIB în 2008 la 78,7% din PIB în 2009 în zona euro;
C. whereas the average general government deficit ratio in the euro area increased to about 6.3% and the public debt-to-GDP ratio rose from 69.4% of GDP in 2008 to 78.7% in 2009 in the euro area,
D. întrucât rata de schimb a monedei euro în raport cu dolarul a scăzut de la 1,39 USD pe 2 ianuarie 2009 la 1,26 USD la mijlocul lunii martie 2009, s-a apreciat până la un maxim de 1,51 USD la începutul lunii decembrie 2009 și s-a depreciat în 2010 până la un nivel minim de 1,19 USD pe 2 iunie 2010;
D. whereas the exchange rate for the euro against the USD fell from USD 1.39 on 2 January 2009 to USD 1.26 in mid-March 2009, recovered to a peak at USD 1.51 in early December 2009 and depreciated in 2010 to reach a minimum of USD 1.19 on 2 June 2010,
E. întrucât rata de schimb a renminbi a fost menținută la un nivel inadecvat de către autoritățile chineze în cursul anului 2009, moneda euro având o valoare artificial de ridicată față de moneda chineză;
E. whereas the exchange rate for the renminbi against the euro was misaligned by the Chinese authorities during 2009, with an artificially strong euro against the Chinese currency,
F. întrucât BCE a ajustat ratele dobânzii până la 1% și a continuat măsurile neconvenționale substanțiale și fără precedent de susținere a creditării; întrucât volumul bilanțului BCE a crescut semnificativ pe parcursul anului 2009;
F. whereas the ECB adjusted interest rates down to 1% and continued substantial and unprecedented non-standard measures to support credit; whereas the ECB balance sheet size has significantly increased throughout the year 2009,
G. întrucât au existat semne de stabilizare economică în zona euro în a doua jumătate a anului 2009, iar ratele de creștere trimestriale, deși în continuare modeste, au fost pozitive, cu toate că indicatorii agregați arată că această tendință nu s-a manifestat în toate statele sale membre, dintre care unele s-au menținut în recesiune în aceeași perioadă;
G. whereas there have been signs of economic stabilisation in the euro area over the second half of 2009 and quarterly growth rates, though still weak, have turned positive, though these aggregated figures highlight that this trend has not been reflected in all its Member States, some of which remained in recession during the same period,
H. întrucât BCE preconiza o rată de creștere între 0,1% și 1,5% din PIB-ul real în zona euro pentru 2010 înainte de criza datoriei publice din mai multe țări din zona euro,
H. whereas the ECB expected a growth rate between 0,1% and 1,5% of real GDP in the euro area for 2010 before the sovereign debt crisis occurred in several countries within the euro area,
Stabilitatea economică și financiară
Economic and financial stability
Guvernarea și procesul decizional
Governance and decision-making
Ieșirea din criză
Exit from the crisis
31. reamintește că, înainte de declanșarea crizei financiare, raportul dintre datoria publică și PIB în zona euro și în UE în ansamblu, precum și în majoritatea statelor membre a scăzut între 1999 și 2007 și că, dimpotrivă, nivelul de îndatorare al gospodăriilor și al societăților, precum și al sectorului financiar au crescut în mod semnificativ în aceeași perioadă;
Recalls that, before the outbreak of the financial crisis, the ratio of public debt to GDP of the euro area and the EU as a whole, as well as the ratio for the majority of Member States, declined between 1999 and 2007 and that, by contrast, debt levels of households, firms and the leverage of the financial sector experienced a significant increase over the same period;
39. ar sprijini o decizie a Băncii Centrale Europene prin care ar accepta în general obligațiunile guvernamentale emise de statele din zona euro ca garanție în contextul acordurilor repo, urmând astfel practica consacrată a Băncii Angliei și a Rezervei Federale;
Would welcome a move from the European Central Bank generally to accept government bonds from euro area countries as security in the context of repurchase agreements, thereby following the tried and tested practice used by the Bank of England and the Federal Reserve Bank;
Dimensiunea externă
The external dimension
Prezentul raport evaluează Raportul anual 2009 al Băncii Centrale Europene (BCE) și munca depusă de către BCE în anul respectiv.
This report evaluates the 2009 annual report of the European Central Bank (ECB) and the work done by the ECB during that year.
Având în vedere că Declarația Parlamentului European privind Raportul anual 2008 al BCE a fost amânată din cauza alegerilor din 2009, nu a trecut foarte mult timp de la ultima Declarație a Parlamentului European privind activitatea BCE.
As the statement of the European Parliament on the ECB annual report 2008 had been delayed due to the elections in 2009, there has not much time passed since the last European Parliament’s statement on ECB activity.
Raportul pentru anul 2008 s-a axat în principal pe performanța BCE privind criza economică și financiară.
The report on 2008 dealt mainly with the performance of the ECB in the financial and economic crisis.
Din păcate, acest context nu s-a modificat de atunci.
Unfortunately, this background hasn’t changed since.
În continuare, acțiunile economice, financiare și din ce în ce mai mult și cele politice sunt puternic dominate de criză.
Still, economic, financial and to an increasing part political actions are widely dominated by the crisis.
Așadar, Raportul anual 2009 încă se axează în principal pe reacția BCE la criză, pe strategia de ieșire din criză și pe probleme legate de guvernanță.
The ECB annual report 2009 therefore still deals primarily with the ECB’s reaction to the crisis, the exit strategy and governance topics.
Criza financiară
The financial crisis
Criza financiară și economică a început acum aproape doi ani, cu crizele creditelor ipotecare cu risc ridicat din SUA, și a atins un prim vârf odată cu prăbușirea Lehman Brothers și turbulențele ulterioare ale piețelor financiare.
The financial and economic crisis started about two years ago with the US sub-prime mortgage crises and reached a first peak with the clash of Lehman Brothers and the following turmoil in financial markets.
Ceea ce a început sub forma unei crize financiare s-a transformat apoi și într-o criză economică, lovind economia reală într-un al doilea val.
Having been a financial crisis at first, it then turned into an economic crisis as well, hitting the real economy in a second surge.
Guvernele, băncile centrale și BCE au fost nevoite să reacționeze la cea mai puternică criză de după anii 1930.
Governments, central banks and the ECB had to react to the severest crisis since 1930s.
Nivelurile PIB-urilor au scăzut atât în interiorul, cât și în afara zonei euro, activitatea economică s-a redus la nivel mondial și au crescut deficitele bugetare.
The GDPs both within and without the euro area shrank, economic activity diminished worldwide and budgetary deficits increased.
Reculul veniturilor fiscale și creșterea cheltuielilor sociale datorate crizei au dus la acumularea unei datorii publice care ar putea să atingă din nou nivelul de dinaintea crizei după mulți ani.
Falling tax revenues and increased welfare spending due to the crisis brought about government debt that may take years to return to the before crisis level.
La acest efect au contribuit măsuri suplimentare de stimulare bugetară, însă acestea nu reprezintă principala cauză a datoriilor.
Additional budgetary stimulus measures contributed to this effect, but are not the main cause to the debts.
Cu toate acestea, în anul 2009, cifrele au indicat faptul că garanțiile pentru pasivele băncilor, injecțiile de capital și schemele de sprijinire a activelor au avut efectul dorit, iar revigorarea activității economice din cea de-a doua jumătate a anului 2009 a indicat sfârșitul crizei economice.
However, figures indicated in 2009 that guarantees for bank liabilities, capital injections and asset support schemes paid off and the revival of economic activity in the second half of 2009 indicated the end of the economic crisis.
S-a estimat o ușoară creștere pentru 2010.
There was a slight growth expected for 2010.
Între timp, datoria în creștere a determinat guvernele din UE să decidă adoptarea de pachete de austeritate dure.
Meanwhile the increasing debt pushed governments all over the EU to decide on far reaching austerity packages.
Acestea sunt necesare, iar în anumite cazuri au fost aplicate cu întârziere.
These packages are necessary and in some cases were even overdue.
Cu toate acestea, datoria frânează mult capacitatea guvernelor de a acționa, iar în anumite țări riscă să submineze abilitatea guvernului de a promova redresarea economică.
However, the debt puts heavy restraints on governments’ capacity to act and in some countries risks to undermine government’s ability to promote economic recovery.
Așadar, până în 2010, criza financiară și economică riscă să degenereze de asemenea într-o criză a datoriei publice, într-un al treilea val al crizei.
By 2010, the financial and economic crisis risks therefore also to develop into a public debt crisis in a third surge of the crisis.
Răspunsul BCE la criza financiară
The ECB ’ s response to the crisis
BCE și-a continuat politica sa din 2008, țintind o rată a inflației sub, însă apropiată de nivelul de 2%, concomitent cu creșterea lichidităților pe piețe.
The ECB continued its policy from 2008, aiming for an inflation rate below, but close to 2%, while increasing liquidity in the markets.
Așadar, BCE a ajustat ratele dobânzilor până la 1% și a continuat măsurile neconvenționale, introduse în 2008, pe parcursul anului 2009.
The ECB therefore adjusted interest rates down to 1% and continued the non standard measures introduced in 2008 throughout the year 2009.