natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Cele cinci elemente-cheie ale unei sprijiniri sporite a creditării au fost atribuirea integrală a fondurilor cu o rată fixă, extinderea listei de garanții, scadențe mai îndelungate pentru operațiunile de refinanțare, furnizarea de lichidități în monedă străină și sprijinirea pieței financiare printr-un program controlat dar substanțial de achiziționare de obligațiuni garantate.
The five key elements of the enhanced credit support were fixed rate full allotment, an expansion of the list of collateral, longer maturities for refinancing operations, liquidity provisions in foreign currencies, and financial market support through a measured but significant covered bond purchase program.
Aceste măsuri s-au bucurat de un real succes și au ajutat multe instituții financiare să evite colapsul.
These measures proved to be widely successful and kept many financial institutions from collapse.
Cu toate acestea, lichiditățile nu au pătruns întotdeauna în economia reală și, prin urmare, nu s-a atins potențialul deplin de redresare al măsurilor BCE.
However, liquidity was not always passed on to real economy, therefore not unfolding the full recovery potential of the ECB’s measures.
În ciuda faptului că anumite bănci ar fi putut fi reticente, acest fapt s-a datorat în mare măsură unei cereri scăzute de creditare, consecință a activității economice reduse ca urmare a crizei.
In spite of the fact that some banks might have been reluctant, this was however mostly due to a decreased demand of credit in consequence of the diminished economic activity following the crisis.
Având în vedere faptul că aceste măsuri au fost neconvenționale, ele nu presupuneau o punere în aplicare pe termen mai lung.
As these measures were non standard measures they were not supposed to be applied on a longer term.
În majoritatea cazurilor, eliminarea progresivă are loc în mod natural, iar acolo unde nu este cazul este necesară o programare atentă.
In most cases, the phasing out comes naturally, where this is not the case, a careful timing is needed.
Eliminarea măsurilor trebuie să se facă progresiv și respectând nevoile piețelor - așa cum a început deja să facă BCE în decembrie 2009.
Phasing out must be done gradually and according to the needs of the markets - as it was already begun by the ECB in December 2009.
Este necesară o coordonare riguroasă cu guvernele naționale ale statelor membre, în ceea ce privește programele lor și încetarea aplicării acestor programe; în special de la începutul crizei financiare în Grecia și în alte țări din zona euro, s-a deschis un nou capitol în evoluția acestei crize.
A close coordination with the national governments of member states concerning their programs and their cutting back of these programs is needed; especially since the financial crisis in Greece and other euro countries opened a new chapter in the development of this crisis.
Stabilitatea financiară și UEM
Financial stability and the EMU
Evenimentele din Grecia și din alte țări din zona euro au, desigur, cauze complexe, însă problemele sunt în mare măsură de natură internă, fiind rezultatul lipsei reformelor structurale pe plan intern.
The events in Greece and other countries in the euro area have of course complex causes, but the problems are to a large extent home-made, resulting from missing internal structural reforms.
Cu toate acestea, întreaga zonă euro este vizată de aceste evenimente - nu doar pentru a oferi ajutor, ci și prin efectele pe care problemele anumitor state euro le au asupra monedei euro per ansamblu și ca monedă a întregii zone euro.
However, the whole euro area is concerned by these events - not only by being obliged to help, but also by the effects the problems of some euro counties have on the euro as a whole and as the currency of the whole euro area.
Pe lângă aceasta, problemele ar putea fi în mare măsură de natură internă, însă inițial Uniunea Economică și Monetară (UEM) trebuia să pună o anumită presiune asupra statelor membre, privind reforma.
Besides, the problems might be home-made to a large extend, but originally, the Economic and Monetary Union (EMU) was supposed to put a certain pressure for reform on member states.
Țările vizate în acest sens au ratat ocaziile avute de a impune reforme pe cont propriu, însă nici nu au fost forțate să facă acest lucru de către UEM.
The relevant countries missed their opportunities to impose reforms on their own but they were not forced to do so by the EMU either.
Astfel, prin UEM nu s-au realizat toate obiectivele pentru care a fost înființată, principiile Pactului de stabilitate și creștere nu au fost întotdeauna respectate și ceea ce păreau a fi ușoare încălcări la prima vedere, în timp s-au dovedit a fi grave subminări ale pactului.
Thus, the EMU did not entirely work the way it was planned to do, the principles of the Stability and Growth Pact were not always respected and what seemed to be slight infringements at first side turned out to have undermined the whole pact severely over time.
Consider că această situație trebuie remediată; Pactul de stabilitate și creștere trebuie întărit.
I consider that this needs to be repaired; the Stability and Growth Pact needs to be strengthened.
Mai mult, criza a scos la iveală faptul că UEM nu a fost realizată în mod unitar în trecut.
In addition, the crisis revealed the fact that the EMU has been badly balanced in the past.
Lipsa integrării politicilor economice în uniunea monetară din rațiuni politice a făcut posibilă evoluția unor dezechilibre economice substanțiale, care nu au fost controlate, între țările din zona euro și a lăsat zona euro fără un mecanism predefinit de gestionare a crizei – fapt care, la rândul său, face dificil un răspuns rapid și ferm la o provocare precum criza Greciei.
The politically founded lack of integration of economic policies in the monetary Union made the unchecked evolvement of substantial economic imbalances between the euro area countries possible and left the euro area without a predefined crisis management mechanism which in turn makes a rapid and strong response to a challenge like the Greek crisis difficult.
Zona euro va trebui să rezolve acest dezechilibru, pentru a limita această criză și pentru a preveni apariția uneia noi.
The euro area will need to solve this imbalance to stem this crisis and to prevent a new one.
Reforma supravegherii
Supervisory reform
Mai mult, criza a arătat că piețele sunt predispuse la riscuri sistemice care nu au fost încă evaluate.
Additionally, the crisis showed that markets are prone to systemic risk which was yet unchecked.
Așadar, UE își reformează mecanismele de supraveghere, înființând un Comitet european pentru riscuri sistemice (CERS), a cărui responsabilitate va fi supravegherea macroprudențială a sistemului financiar al UE.
The EU is therefore reforming its supervisory arrangements, establishing a European Systemic Risk Board (ESRB) which will be responsible for the macro-prudential oversight of the financial system within the EU.
În al doilea rând, Sistemul european al supraveghetorilor financiari (SESF) va înființa trei noi autorități europene de supraveghere care vor înlocui actualele comisii de supraveghere.
Second, The European System of Financial Supervisors (ESFS) will establish three new European Supervisory Authorities that will replace the existing supervisory committees.
Salut luarea acestor decizii importante care vor umple lacunele actuale în materie de supraveghere, lacune care au devenit atât de clare în timpul acestei crize.
I welcome these important steps which will close the gap in supervision that became so clear in this crisis.
BCE se va implica îndeaproape în munca desfășurată de CERS, furnizându-i suport analitic, statistic, administrativ și logistic, și prin participarea membrilor Consiliului general al BCE la Consiliul general al CERS.
The ECB will be closely involved in the work of the ESRB by providing analytical, statistical, administrative and logistical support and by the participation of the members of the General Council of the ECB in the General Board of the ESRB.
Cu toate că CERS va resimți cu siguranță beneficiile expertizei BCE, această implicare dă naștere anumitor îndoieli privind viitoarea independență a BCE.
Even though the ESRB will certainly benefit from the expertise of the ECB this involvement leaves some doubts about the future independence of the ECB.
Rămân fără răspuns întrebări legate de asumarea răspunderii pentru deciziile luate în cadrul noului sistem.
Questions of liability for decisions in the new system remain open.
Trebuie să ne întrebăm cum anume vom gestiona posibilitatea ca o recomandare la formularea căreia a contribuit BCE să se dovedească a fi nepotrivită și cum ne vom asigura că BCE rămâne independentă în cadrul noului sistem.
We need to ask ourselves how we will deal with the possibility that a recommendation to which the ECB contributed will turn out badly and how we will make sure that the ECB remains independent in the new system.
Noile sarcini atribuite BCE în ceea ce privește CERS nu ar trebui să pericliteze independența BCE în niciun fel.
The new tasks conferred upon the ECB with regard to the ESRB should not compromise the independence of the ECB in any way.
Problema autonomiei în general, precum și cea a autonomiei CERS în particular va rămâne cu siguranță o temă recurentă în dialogurile monetare viitoare, nu mai puțin datorită noului statut de instituție a UE, conferit BCE odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona în decembrie 2009.
The question of independence in general as well as with regards to the ESRB in specific will certainly remain a topic for upcoming Monetary Dialogues, not least due to the new status of an EU institution conferred to the ECB by the entry into force of the Lisbon Treaty in December 2009.
Parlamentul European rămâne instituția principală prin intermediul căreia BCE își asumă răspunderea în fața cetățenilor europeni; așadar, acesta își va lua cu atât mai în serios sarcina de control al performanței BCE.
The European Parliament remains the primary institution through which the ECB is accountable to the European citizen; it will therefore take its task of scrutinising the ECB’s performance even more serious.
Având în vedere acest nou statut și importanța sporită conferită Parlamentului European, în calitate de autoritate de codecizie, prin Tratatul de la Lisabona, aș dori ca răspunderea BCE să crească și mai mult, prin votarea de către Parlamentul European a candidaților la Comitetul executiv al BCE propuși de către Consiliu.
Given this new status and the increased importance of the European Parliament as co-decider due to the Lisbon Treaty, I would like to see the accountability of the ECB even strengthened by subjecting the candidates for the Executive Board of the ECB proposed by the Council to a vote by the European Parliament.
Un astfel de vot în Parlament ar pune și mai mult accentul pe criterii precum calificare și experiență în procedura alegerii celor mai buni candidați.
Such a vote in the Parliament would also put even more emphasis on criteria like qualification and experience in the procedure of choosing the best candidates.
Reforma în domeniul reglementării
Regulatory reform
În prezent, pe lângă reforma mecanismelor de supraveghere, UE își revizuiește cadrul de reglementare financiară pentru a extinde la scară mai largă învățămintele acumulate în urma crizei.
In addition to the reform of the supervisory architecture, the EU is currently undertaking a revision of its financial regulatory framework to draw lessons from the crisis on a large scale.
UE face acest lucru prin propunerile Comisiei Europene privind completarea acordurilor prudențiale, gestionarea crizei și reglementarea sectorului bancar subteran.
This includes a number of proposals of the European Commission to complete prudential arrangements, to manage the crisis and to regulate the shadow banking sector.
Printre propuneri se numără o creștere a rezervei de capital a băncilor, introducerea prevederilor dinamice care să confere o mai mare importanță lichidităților, un cadru de securitizare, reglementarea produselor derivate și a bonusurilor, supravegherea agențiilor de rating sau introducerea unui fond de soluționare a situației băncilor neviabile și multe altele.
Amongst these there are an increase in bank capital, the introduction of dynamic provisions, giving greater consideration to liquidity, a framework for securitisation, the regulation of derivatives and bonuses, the supervision of credit rating agencies or the introduction of a bank resolution fund and others more.
Multe dintre aceste propuneri sunt bine-venite, însă nu le-aș considera pe toate ca fiind necesare, deoarece unele ar putea avea chiar un potențial dăunător și o tendință spre excesul de reglementare.
Many of these proposals are to be welcomed, but I would consider not all as necessary, some might even have the harmful potential and a tendency of over-regulation.
Împărtășesc preocupările față de aspectele prociclice ale normelor de reglementare, prudențiale, contabile și fiscale, însă, după părerea mea, nu trebuie să ignorăm legătura strânsă dintre economia financiară și cea reală.
I share concerns about the pro-cyclical aspects of our regulatory, prudential, accounting and taxation rules, but in my opinion, we should not forget about the very close link between financial and real economy.
De fiecare dată când se reglementează economia financiară - lucru necesar din multe puncte de vedere - este afectată și economia reală.
Whenever we regulate financial economy - which is in many aspects necessary - this will also affect real economy.
În al doilea rând, nu trebuie să uităm faptul că economia financiară este una globală, iar criza financiară și economică este una globală.
Second, we should also keep in mind that the financial economy is a global one and the financial and economic crisis is a global one.
De aceea trebuie să reducem vulnerabilitatea sistemului financiar la nivel global, iar învățămintele crizei trebuie extrase la nivel global pentru a spori calitatea gestionării riscurilor și transparența piețelor financiare.
We therefore need to reduce the fragility of the financial system on global level and lessons from the crisis need to be drawn on global level to improve the quality of risk management and the transparency of financial markets.
De aceea cooperarea internațională și, în special, cooperarea transatlantică sunt cruciale.
International and above all transatlantic cooperation is therefore crucial.
Consider că Parlamentul European nu trebuie să uite acest lucru atunci când examinează îndeaproape și independent toate propunerile de reformă în domeniul reglementării.
I think, the European Parliament should have this in mind, while having a close and independent look on all proposals for regulatory reform.
Revizuirea cadrului de reglementare financiară concomitent cu un proces de reformă structurală pentru a aduce uniunea economică la dimensiunea succesului uniunii monetare vor întări zona euro.
The revision of the financial regulatory framework together with a structural reform process to make economic union a comparable success to monetary union will strengthen the euro area.
Este o mare provocare, însă dacă reușim să revigorăm creșterea economică în acest fel, zona euro poate ieși din criză chiar mai puternică decât era înainte.
This is a big challenge, but if we succeed and manage to revive economic growth in this way, the euro area can come out of the crisis even stronger than it was before.
Solicitarea Estoniei de a adopta moneda euro este un semn bun și arată încrederea în moneda euro, care persistă chiar și în această perioadă de criză.
The request of Estonia to adopt the euro is a good sign and shows the confidence in the euro that still exists even in this time of crisis.
Mai mult, zona euro ar putea chiar învăța de la Estonia, țară a cărei performanță economică pe timpul și în ciuda crizei este remarcabilă.
Furthermore, the euro area may even learn from Estonia, whose economic performance during and in spite of the crisis is rather remarkable.
Cu toate că salut această extindere a zonei euro, aș dori să amintesc faptul că îndeplinirea criteriilor de la Maastricht reprezintă o precondiție pentru apartenența la zona euro și trebuie menținută ca atare pentru orice extindere viitoare, așa cum a fost cazul Estoniei.
Even though I welcome this enlargement of the euro zone, I would like to recall that the compliance to the Maastricht criteria is a precondition for euro membership and needs to be kept as such for any future enlargement, like it was for Estonia.
În special astăzi, când se pune o mare presiune pe moneda euro la nivelul pieței globale, ar trebui să ne raportăm la criteriile de la Maastricht ca la coloana vertebrală a UEM și a monedei euro.
Especially today where the euro has come under heavy pressure on the global market, we should commit to the Maastricht criteria as the backbone of the EMU and the euro.
Potențialul monedei euro a devenit clar în anul 2009, când, în lumina deprecierii dolarului american, s-a considerat că moneda euro ar putea deveni o nouă monedă forte la nivel mondial.
The potential of the euro became clear in 2009 when it was, in view of the weakness of the USD, even considered as a possibility for a new global lead currency.
Consider că moneda euro nu trebuie să devină în mod necesar moneda forte la nivel mondial, însă slăbirea actuală este deranjantă.
In my opinion, the euro does not necessarily have to become the global lead currency, but the current weakness is disturbing.
Deficitele guvernelor care deja au crescut până la 78,8% din PIB în anul 2009 apasă greu asupra monedei euro.
The government deficits which increased to 78.7% of GDP already in 2009 weigh heavily on the euro.
Cu toate acestea, așa cum am menționat anterior, consider că UE și moneda euro pot ieși din această criză și o pot face chiar devenind mai puternice.
However, I believe, as I mentioned, that the EU and the euro area can come out of this crisis and even can come out stronger.
Trebuie să învățăm lecțiile pertinente, trebuie să reechilibrăm UEM, avem nevoie de mai multă transparență și o mai bună gestionare a riscurilor în cadrul piețelor financiare și trebuie să recâștigăm încrederea publică.
We need to draw the right lessons, we need to rebalance the EMU, we need more transparency and a better risk management in the financial markets and we must rebuild public confidence.
Este o provocare enormă, însă, pe parcursul istoriei sale, UE a demonstrat că se dezvoltă cel mai bine atunci când se confruntă cu provocări.
This is a huge challenge, but throughout its history, the EU has always proven to develop best when it faced challenges.
Prin urmare, această criză reprezintă și o oportunitate.
This crisis therefore also presents an opportunity.
Nu ar trebui să ratăm această oportunitate.
We should grasp this opportunity.
Burkhard Balz, Slavi Binev, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Nikolaos Chountis, George Sabin Cutaș, Leonardo Domenici, Derk Jan Eppink, Diogo Feio, Markus Ferber, Elisa Ferreira, Vicky Ford, Ildikó Gáll-Pelcz, Jean-Paul Gauzès, Sven Giegold, Sylvie Goulard, Liem Hoang Ngoc, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Philippe Lamberts, Werner Langen, Astrid Lulling, Hans-Peter Martin, Ivari Padar, Anni Podimata, Olle Schmidt, Edward Scicluna, Peter Simon, Peter Skinner, Theodor Dumitru Stolojan, Kay Swinburne, Marianne Thyssen
Burkhard Balz, Slavi Binev, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Nikolaos Chountis, George Sabin Cutaş, Leonardo Domenici, Derk Jan Eppink, Diogo Feio, Markus Ferber, Elisa Ferreira, Vicky Ford, Ildikó Gáll-Pelcz, Jean-Paul Gauzès, Sven Giegold, Sylvie Goulard, Liem Hoang Ngoc, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Philippe Lamberts, Werner Langen, Astrid Lulling, Hans-Peter Martin, Ivari Padar, Anni Podimata, Olle Schmidt, Edward Scicluna, Peter Simon, Peter Skinner, Theodor Dumitru Stolojan, Kay Swinburne, Marianne Thyssen
referitor la lucrările Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE în 2009
on the work of the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly in 2009
referitoare la lucrările Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE în 2009
on the work of the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly in 2009
– având în vedere Acordul de parteneriat dintre membrii grupului țărilor din Africa, Caraibe și Pacific (ACP), pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (Acordul de parteneriat de la Cotonou)
– having regard to the partnership agreement between the members of the African, Caribbean and Pacific group of states (ACP), of the one part, and the European Community and its Member States, of the other part, signed in Cotonou on 23 June 2000 (Cotonou Partnership Agreement)
– având în vedere Regulamentul Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE (APP), adoptat la 3 aprilie 2003
– having regard to the Rules of Procedure of the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly (JPA), adopted on 3 April 2003
68. , astfel cum a fost modificat ultima dată la Port Moresby (Papua Noua Guinee) la 28 noiembrie 2008,
68. , as most recently amended in Port Moresby (Papua New Guinea) on 28 November 2008,
– având în vedere Consensul european privind dezvoltarea, semnat la 20 decembrie 2005
– having regard to the European Union Consensus on Development, signed on 20 December 2005
– având în vedere Declarația de la Kigali (Rwanda) pentru Acordurile de parteneriat economic (APE) în favoarea dezvoltării adoptată de APP la 22 noiembrie 2007 la Kigali (Rwanda)
– having regard to the Kigali Declaration for development-friendly Economic Partnership Agreements (EPAs), adopted by the JPA on 22 November 2007 in Kigali (Rwanda)
– având în vedere Declarația de la Luanda referitoare la a doua reexaminare a Acordului de parteneriat ACP-UE (Acordul de parteneriat de la Cotonou), adoptată de APP la 3 decembrie 2009 la Luanda (Angola)
– having regard to the Luanda Declaration on the Second Revision of the ACP-EU Partnership Agreement (Cotonou Partnership Agreement) adopted by the JPA on 3 December 2009 in Luanda (Angola)
JO C 68, 18.3.2010, p.
OJ C 68, 18.3.2010, p.
– având în vedere Comunicatul de la Georgetown adoptat la 26 februarie 2009 la Georgetown (Guyana) cu ocazia reuniunii regionale caraibiene a APP
– having regard to the Georgetown Communiqué adopted on 26 February 2009 in Georgetown (Guyana) at the JPA Caribbean regional meeting
– având în vedere Comunicatul de la Ouagadougou adoptat la 30 octombrie 2009 la Ouagadougou (Burkina Faso) cu ocazia reuniunii regionale vest-africane a APP
– having regard to the Ouagadougou Communiqué adopted on 30 October 2009 in Ouagadougou (Burkina Faso) at the JPA West Africa regional meeting
Declarație comună a Consiliului și reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, a Parlamentului European și a Comisiei Europene „Consensul european privind ajutorul umanitar” (JO C 25, 30.1.2008, p.
Joint Statement by the Council and the Representatives of the Governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the European Commission, entitled: ‘The European Consensus on humanitarian aid’ (OJ C 25, 30.1.2008, p.
– având în vedere rezoluțiile adoptate de APP în 2009 privind:
– having regard to the resolutions adopted by the JPA in 2009:
– provocările integrării democratice a diversității etnice, culturale și religioase în țările ACP și UE
– on challenges to the democratic accommodation of ethnic, cultural and religious diversity in ACP and EU countries
JO C 221, 14.9.2009, p.
OJ C 221, 14.9.2009, p.
– Acordurile de parteneriat economic (APE) și impactul lor asupra țărilor ACP
– on Economic Partnership Agreements and their impact on ACP States
– consecințele sociale și de mediu ale schimbărilor climatice în țările ACP
– on the social and environmental consequences of climate change in ACP countries
– rolul Acordului de parteneriat de la Cotonou în abordarea crizei alimentare și financiare în țările ACP
– on the role of the Cotonou Partnership Agreement in addressing the food and financial crisis in ACP countries
– instituirea și promovarea păcii, a securității, a stabilității și a unei bune guvernanțe în Somalia
– on establishing and promoting peace, security, stability and governance in Somalia