natgillin/translations-raw huggingface dataset:
În cadrul temei „Cooperare în domeniul energetic” a PC7, se derulează 12 proiecte la care participă 12 parteneri din România, iar contribuția totală a Uniunii Europene este de 1 152 185 EUR.
In the Energy Cooperation Theme of FP7, there are 12 Romanian partners participating in 12 projects and the total contribution of the European Union is EUR 1 152 185.
Din această sumă, contribuția Uniunii Europene destinată partenerilor români participanți la cinci proiecte în domeniul energiei din surse regenerabile este de 413526 EUR ( 237133 EUR pentru un proiect în domeniul energiei eoliene, 172420 EUR pentru un proiect în domeniul energiei geotermice, 87065 EUR pentru două proiecte în domeniul bioenergiei și 19932 EUR pentru un proiect CONCERTO).
Out of this, the European Union's contribution going to Romanian partners in five renewables' projects is EUR 413 526 (EUR 237 133 in a wind energy project, EUR 172 420 in a geothermal energy project, EUR 87 065 in two bioenergy projects and EUR 19 932 in a CONCERTO project).
Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-000240/2011
Question for written answer E-000240/2011
Subiect: Porturile maritime și Natura 2000
Subject: Sea ports and Natura 2000
Construirea, extinderea și dezvoltarea porturilor maritime este deseori o sursă de conflict intens între dezvoltarea economică și protecția mediului.
The construction, extension and development of sea ports is often a source of intense conflict between economic development and environmental protection.
Acest lucru este valabil în special în zonele de coastă care dețin sau cărora li se poate acorda statutul de zone protejate în cadrul Natura 2000.
This is particularly true in coastal areas which have, or may be awarded, Natura 2000 protection status.
În 2008, Grupul de experți în domeniul estuarelor, creat de Comisie, a analizat gestionarea estuarelor în contextul Directivelor privind păsările și habitatele.
In 2008, the Estuaries Expert Group, established by the Commission, considered estuaries management in the context of the Birds and Habitats Directives.
Comisia trebuia apoi să elaboreze orientări privind această chestiune.
The Commission was then expected to produce guidelines on the issue.
Când va elabora Comisia aceste orientări?
When will the Commission produce these guidelines?
Vor fi acestea elaborate în urma unei consultări publice mai ample sau doar pe baza concluziilor Grupului de experți în domeniul estuarelor?
Will the guidelines be informed by a wider consultation, or only the conclusions of the Estuaries Expert Group?
Cine face parte din Grupul de experți în domeniul estuarelor?
What is the composition of the Estuaries Expert Group?
Pe baza căror criterii sunt recrutați membrii acestuia?
On the basis of what criteria are the members recruited?
Noul document de orientare referitor la punerea în aplicare a directivelor privind păsările și habitatele în estuare și în zonele de coastă, cu o atenție deosebită asupra activităților de dezvoltare portuară și dragare, este disponibil pe site-ul web al Comisiei intitulat Natură și biodiversitate: http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm, împreună cu documente de orientare adresate altor sectoare.
The new guidance document on the implementation of the Birds and Habitats Directives in estuaries and coastal zones with particular attention to port development and dredging is available on the Commission's Nature and Biodiversity Website: http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm, together with guidance for other sectors.
Aceste documente de orientare explică și exemplifică cele mai bune practici în materie de interpretare corectă și de aplicare a dispozițiilor Directivei 92/43/CEE privind habitatele (în special articolul 6), demonstrând cum dezvoltarea economică în anumite sectoare poate fi însoțită de necesitatea asigurării conservării sau restaurării habitatelor și a speciilor de importanță europeană.
These guidance documents explain and provide best practice examples on the correct interpretation and implementation of the provisions Habitats Directive 92/43/EEC (in particular its Article 6), demonstrating how economic development in specific sectors can go hand in hand with the need to ensure the conservation or restoration of habitats and species of European importance.
Documentul a fost elaborat în urma discuțiilor care au avut loc în contextul grupului de lucru în domeniul estuarelor cu reprezentanți ai statelor membre, organizații ale părților interesare și organizații neguvernamentale de mediu (ONG-uri).
The document has benefitted from discussions held in the context of the estuaries working group with representatives from Member States, stakeholder organisations and environmental Non-Governmental Organisations (NGOs).
Membrii grupului au fost recrutați pe baza propunerilor statelor membre și în urma contactelor directe cu cele mai importante grupuri de părți interesate.
Members of the group were recruited following proposals from Member States and direct contacts with major interested stakeholder groups.
Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-000317/2011
Question for written answer E-000317/2011
Subiect: Acidificarea oceanelor și stocurile de pești
Subject: Ocean acidification and fish stocks
S-a constatat că acidificarea oceanelor constituie o consecință a creșterii nivelurilor de CO 2 și una dintre așa-numitele „limite planetare”, adică, în cazul în care este depășit un anumit nivel de acidificare, ecosistemul marin poate suferi schimbări semnificative și potențial ireversibile.
Ocean acidification has been identified as a consequence of increased CO 2 levels and as one of the so-called ‘planetary boundaries’, i.e. beyond a certain level of acidification, significant and possibly irreversible changes to marine ecosystems could take place.
Aceste schimbări pot avea efecte foarte variate: de la reducerea capacității oceanelor de a acționa ca rezervoare de carbon, până la amenințarea securității alimentare.
The effects of these changes could be wide‑ranging: from reducing the capacity of oceans to act as carbon sinks, to threatening food security.
Atât gradul de sensibilitate la acidificare a diferitelor organisme din mediul marin, cât și distribuția geografică a acestor specii variază.
The sensitivity of different marine organisms to acidification varies, as does the geographical distribution of these species.
Prin urmare, și amenințările la adresa stocurilor de pești și la adresa rezervelor de alimente pot varia considerabil în funcție de locație.
Consequently, threats to fish stocks and the food supply are likely to vary considerably with location.
Deține Comisia informații suplimentare privind rata și nivelul de acidificare a apelor Uniunii Europene și, având în vedere caracteristicile particulare ale acestor ecosisteme marine, poate Comisia să indice care ar fi eventualele consecințe pentru stocurile de pești din UE în cazul în care acest proces de acidificare continuă?
Does the Commission have any further information on the rate and extent of acidification in EU waters and, in view of the particular characteristics of those marine ecosystems, can the Commission indicate what consequences for EU fish stocks could be expected from continued acidification?
Există în prezent un consens în rândul oamenilor de știință cu privire la faptul că acidificarea oceanelor, împreună cu efectele schimbărilor climatice, reprezintă o amenințare serioasă la adresa integrității ecosistemului marin.
The current scientific consensus is that ocean acidification, combined with effects from climate change poses a serious threat to the integrity of the marine ecosystem.
De asemenea, este recunoscut faptul că amenințările și schimbările care urmează vor fi diferite în funcție de loc și de ecosisteme.
It is also recognised that threats and subsequent changes will vary with location and ecosystems.
Rata de acidificare și efectul geochimic al acesteia asupra sistemului marin sunt fenomene destul de bine înțelese, dar, din cauza complexității acestui sistem și a numărului mare de procese care pot fi afectate de acidificare, în prezent, nu se poate estima în termeni cantitativi o reacție anume a ecosistemului.
The rate of acidification and its geochemical effect on the marine system is rather well understood, but due to the complexity of the system and the breadth of processes vulnerable to acidification, the precise ecosystem response is currently unquantifiable.
Lucrările privind acidificarea oceanelor au devenit o prioritate deoarece acest fenomen poate avea un efect negativ asupra ecosistemelor marine și deoarece acestea oferă un număr mare de servicii, de natură economică sau nu.
Work on ocean acidification has become a priority because of the potential negative effect that it may have on marine ecosystems and the many economic and non-economic services they provide.
De mai mulți ani, Comisia sprijină activități de cercetare în domeniul acidificării oceanelor, pentru o mai bună cunoaștere a consecințelor acesteia asupra stocurilor de pește.
In order to improve the knowledge of ocean acidification on fish stocks, the Commission has been supporting research in this area for several years.
În cadrul celui de al Șaselea program-cadru, proiectul RECLAIM ( REsolving CLimAtic IMpacts on fish stocks 2007-2010 – Soluții pentru impactul schimbărilor climatice asupra stocurilor de pește 2007-2010) contribuie la consolidarea cunoștințelor despre efectele schimbărilor climatice și ale acidificării oceanelor asupra gestionării pescuitului și a resurselor marine.
In the framework of the sixth framework programme, the project Reclaim (REsolving CLimAtic IMpacts on fish stocks 2007‑10) has contributed to increase knowledge about the effects of climate change and ocean acidification on fisheries and marine management.
În prezent, obiectivul proiectului integrat EPOCA ( European Project on OCean Acidification: 2008-2011 – Proiectul european privind acidificarea oceanelor:2008-2011) din PC7 este mai buna înțelegere a implicațiilor biologice, ecologice, biogeochimice și societale ale acidificării oceanelor.
Currently the seventh framework programme Integrated Project EPOCA (European Project on OCean Acidification: 2008‑11) aims to improve understanding of the biological, ecological, biogeochemical, and societal implications of ocean acidification.
Un nou proiect din PC 7 inițiat anul acesta, MedSea ( Mediterranean Sea Acidification under changing climate – Acidificarea Mării Mediterane ca urmare a schimbărilor climatice), va avea drept obiectiv specific acidificarea apelor marine în Mediterana.
A new Seventh Framework Programme project launched this year, MedSea (Mediterranean Sea Acidification under changing climate), will specifically target ocean acidification in the Mediterranean.
Rezultatele proiectelor respective vor contribui la dezvoltarea unor strategii regionale, pentru apele UE, de adaptare și de reducere a acidificării oceanelor.
The results of these projects will contribute to develop regional strategies for adaptation and mitigation of ocean acidification in EU waters.
Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-000422/2011
Question for written answer E-000422/2011
Subiect: Reabilitare urbană
Subject: Urban rehabilitation
Un capitol în planurile autorităţilor locale din statele membre în domeniul reabilitării urbane este şi cel privind domeniul energetic şi eficienţa energetică.
One of the elements of the plans of local authorities in the Member States in the field of urban rehabilitation concerns energy and energy efficiency.
Eforturile administraţiilor locale şi regionale pot fi însă îngreunate de actuala criză economică şi financiară, motiv pentru care ar fi benefică alocarea de fonduri pentru politicile energetice alternative locale şi regionale.
However, the efforts of local and regional administrations are currently liable to be hampered by the economic and financial crisis, and it would therefore be desirable to allocate funding to alternative energy policies at local and regional level.
Cum intenţionează să acţioneze Comisia, prin politica de coeziune, pentru sprijinirea eforturilor administraţiilor locale şi regionale privind politicile necesare pentru reabilitarea unor zone urbane, cu precădere a celor periferice, şi transformarea lor în generatoare de energie?
What action will the Commission take via cohesion policy in order to support the efforts of local and regional administrations with regard to the policies that are needed for the rehabilitation of urban areas, especially peripheral ones, and their conversion to an energy-generating role?
(10 martie 2011)
(10 March 2011)
Pentru perioada 2007-2013, sprijinul planificat din politica de coeziune pentru energia durabilă este de aproximativ 9 miliarde EUR în ansamblul UE.
For the period 2007‑13 the planned support from cohesion policy for sustainable energy is approximately EUR 9 billion in the EU as a whole.
Pe baza principiului gestiunii partajate, gestionarea programelor ține de responsabilitatea statelor membre.
Based on the principle of shared management, the management of programmes is the responsibility of the Member States.
În plus, în cadrul programului URBACT, se sprijină schimbul de bune practici și cooperarea între orașele europene.
In addition, in the framework of the URBACT programme, the exchange of good practice and cooperation between European cities is supported.
Îmbunătățirea eficienței energetice este unul dintre domeniile tematice prioritare ale acestei cooperări în cadrul unor rețele.
Improving energy efficiency is one of the thematic priority areas in this network cooperation.
Comisia a adoptat la 26 ianuarie 2011 Comunicarea „Contribuția politicii regionale la creșterea durabilă în Europa 2020”, care stabilește rolul politicii regionale în ceea ce privește contribuția la punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020, în special la inițiativa emblematică „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor”.
The Commission adopted on 26 January 2011 the communication ‘Regional policy contributing to sustainable growth in Europe 2020’, which sets out the role for regional policy in contributing to the implementation of the Europe 2020 Strategy, and in particular to the flagship initiative ‘Resource Efficient Europe’.
Această comunicare invită părțile interesate din domeniul politicii regionale să acționeze fără întârziere, să investească mai mult în creșterea durabilă și să utilizeze fondurile mai eficient.
This communication calls on regional policy stakeholders to act without delay, invest more in sustainable growth, and use funds more effectively.
Ea recomandă ca regiunile și orașele să accelereze investițiile în energii regenerabile și eficiență energetică.
It recommends that regions and cities should accelerate investments in renewable energies and energy efficiency.
De asemenea, Comisia a lansat în 2008 inițiativa „Pactul primarilor”.
Furthermore, the Commission launched in 2008 the Covenant of Mayors initiative.
Pactul se bazează pe angajamentul formal al orașelor și regiunilor semnatare de a-și reduce emisiile de CO2 cu cel puțin 20% până în 2020, prin planificarea și punerea în aplicare a unor măsuri privind energia durabilă pe teritoriile lor, justificate prin planuri de acțiune în domeniul energiei durabile, prezentate Comisiei de către semnatarii pactului spre validare.
The Covenant is based on the formal commitment of signatory cities and regions to curb their CO 2 emissions by at least 20 % by 2020, through planning and implementation of sustainable energy measures within their territories, justified by sustainable energy action plans, submitted by Covenant signatories to the Commission for validation.
Până în prezent, 2181 de orașe de toate dimensiunile s-au alăturat inițiativei, împreună cu 117 regiuni, provincii și rețele, acționând ca structuri de sprijin care oferă asistență în special orașelor și comunităților mai mici.
So far, 2181 cities of all sizes have joined the initiative, together with 117 regions, provinces and networks, acting as supporting structures providing assistance especially to smaller cities and communities.
În 2009, în continuarea pactului, Comisia a lansat instrumentul de Asistență europeană pentru energie locală (ELENA), finanțat în cadrul Programului Energie inteligentă – Europa, care oferă subvenții autorităților locale și regionale și altor entități care acționează în numele acestora, acoperind costurile de asistență tehnică legate de dezvoltarea de investiții profitabile în domeniul energiei durabile.
As a follow-up to the Covenant, the Commission launched in 2009 the European Local Energy Assistance (ELENA) facility, financed under the Intelligent Energy-Europe Programme, providing grants to local and regional authorities and other entities acting on their behalf, covering technical assistance costs related to development of bankable sustainable energy investments.
Astfel, ELENA oferă o legătură vitală pentru mobilizarea cheltuielilor din fondurile politicii de coeziune.
Thus, ELENA provides a vital link for mobilisation of cohesion policy funds spending.
În cadrul acestui instrument, a fost alocată suma de 17,5 milioane EUR pentru asistență tehnică, pentru a mobiliza până la 1,4 miliarde EUR în investiții legate de orașe și regiuni.
Under the facility, EUR 17.5 million has been allocated to technical assistance, to mobilise up to EUR 1.4 billion in investments in cities and regions.
Comisia cooperează în prezent cu BEI pentru a crea un instrument financiar special – Fondul european pentru eficiență energetică – în vederea utilizării fondurilor necheltuite din cadrul Programului energetic european pentru redresare (PEER).
The Commission is currently working with the EIB to set up a dedicated financial facility — the European Energy Efficiency Fund — to use the unspent funds under the European Energy Programme for Recovery (EEPR).
Având în vedere necesitățile identificate la nivel local și regional, se va oferi atât asistență tehnică, cât și finanțare pentru investiții în domeniul eficienței energetice și al energiei regenerabile.
In view of the needs identified at local and regional level, both technical assistance and funding for energy efficiency and renewable energy investments will be provided.
Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-000423/2011
Question for written answer E-000423/2011
Subiect: Evaluări ale consumului şi efectelor consumului substanţelor etnobotanice
Subject: Evaluations of the consumption of ethnobotanical plants and its effects
Consumul de substanţe psihotrope şi psihoactive are efecte mult mai nocive decât consumul drogurilor cunoscute până acum.
The consumption of psychotropic or psychoactive substances has far more harmful effects than known drugs.
Aceste substanţe sunt întâlnite în mod frecvent în Europa în magazinele de „vise” şi sunt cunoscute sub numele de substanţe etnobotanice, un termen inventat pentru a da un aspect nevinovat traficului şi consumului de droguri.
Those substances are frequently present in Europe in ‘headshops’ and go by the name of ‘ethnobotanicals’, which is a term invented to lend an innocent face to drug trafficking and consumption.
Substanţele comercializate, deşi nu fac parte din lista substanţelor interzise, sunt foarte greu de supus controlului, punând corpul medical în imposibilitatea de a oferi ajutor, deoarece combinaţiile chimice folosite au reacţii necunoscute.
Although the substances being sold are not on the list of banned substances, they are very difficult to monitor, meaning that medical assistance cannot be provided because the reactions to the combinations of chemicals used are not known.
Conform statisticilor provenite de la camerele de urgenţă ale spitalelor din toată ţara, în România s-au înregistrat 1 300 de intoxicaţii severe în 2009, precum şi câteva cazuri de deces.
Statistics from hospital emergency departments across Romania show that several deaths and 1 300 cases of severe intoxication were recorded in 2009.
Datele existente la nivel european sunt insuficiente pentru a fundamenta anumite propuneri vizând interzicerea comercializării acestor tipuri de produse, Raportul anual pe 2010 privind „Situaţia Drogurilor în Europa”, elaborat de Observatorul European pentru Droguri şi Toxicomanie, făcând doar o trecere în revistă a substanţelor de tip „spice”.
Pan-European statistics provide insufficient grounds for proposals to ban the sale of such products, with the 2010 Annual Report on the State of the Drugs Problem in Europe, drawn up by the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction, containing just a short review of ‘Spice’ drugs.
Care sunt preocupările Comisiei în acest sens?
What concerns does the Commission have in this regard?
Există evaluări realizate?
Have any evaluations been conducted?
Are Comisia în vedere întocmirea unui studiu sau a unui raport care să cuprindă statisticile şi efectele nocive ale consumului de plante etnobotanice la nivel european?
Does the Commission intend to initiate a Europe-wide study or report, containing statistics, on the harmful effects of consuming ethnobotanical plants?
Politicile și legislația în materie de droguri ilegale sunt în principal în responsabilitatea statelor membre care pot, de asemenea, să utilizeze legislația națională pentru a plasa substanțele psihoactive sub control.
Policy and legislation on illicit drugs are mainly the responsibility of the Member States, which can also use national legislation for placing psychoactive substances under control.
Cu toate acestea, la nivel UE, „Analiza din 2010 a progreselor înregistrate de Planul de acțiune al Uniunii Europene în materie de droguri (2009-2012)” COM(2010) 630 final. , publicată de Comisie în noiembrie 2010, și „Raportul anual pe 2010 privind situația drogurilor în Europa” http://www.emcdda.europa.eu/publications/annual-report/2010 al Observatorului European pentru Droguri și Toxicomanie (OEDT) au indicat că numărul din ce în ce mai mare de substanțe psihoactive, care sunt vândute pe internet și în magazine specializate, reprezintă o provocare pentru mecanismele de control al drogurilor existente și pot expune tinerii unor riscuri noi în ceea ce privește sănătatea.
However, at EU level, the ‘2010 Progress Review of the EU Drugs Action Plan 2009‑12 COM(2010)630 final. ’, published by the Commission in November 2010, and the ‘2010 Annual Report on the State of the Drugs Problem in Europe http://www.emcdda.europa.eu/publications/annual-report/2010 ’ of the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction (EMCDDA), showed that the increasing number of new psychoactive substances, which are sold over the Internet and in specialised shops, challenge existing drug control mechanisms and potentially expose young people to new health risks.
Consiliul a impus măsuri de control asupra unei astfel de substanțe psihoactive, mefedrona, la nivel UE, la 2 decembrie 2010 2010/759/UE: Decizia Consiliului din 2 decembrie 2010 privind supunerea 4-metilmetcatinonei (mefedronă) unor măsuri de control, JO L 322, 8.12.2010 . , în urma unei propuneri din partea Comisiei COM(2010) 583 final. .
The Council submitted one such psychoactive substance, mephedrone, to control measures across the EU on 2 December 2010 2010/759/EU: Council Decision of 2 December 2010 on submitting 4-methylmethcathinone (mephedrone) to control measures, OJ L 322, 8.12.2010. following a proposal from the Commission COM(2010)583 final. .
Propunerea Comisiei a avut la bază raportul de evaluare a riscurilor elaborat de Comitetul științific extins al OEDT.
The Commission's proposal was based on the risk assessment report produced by the extended Scientific Committee of the EMCDDA.
Evaluarea riscurilor a fost realizată urmându-se procedura stabilită prin Decizia 2005/387/JAI a Consiliului din 10 mai 2005 privind schimbul de informații, evaluarea riscurilor și controlul noilor substanțe psihoactive JO L 127, 20.5.2005. .
The risk assessment was conducted following the procedure set out in Council Decision 2005/387/JHA of 10 May 2005 on the information exchange, risk assessment and control of new psychoactive substances OJ L 127, 20.5.2005. .