natgillin/translations-raw huggingface dataset:
solicită ca abordarea riscului de credit al contrapartidei să fie proporțională cu nivelul de risc, iar costurile aferente cerințelor de capital să fie mai mari în cazul tranzacțiilor de compensare descentralizate decât în cazul tranzacțiilor efectuate prin intermediul unui sistem de contrapartidă centrală (CCP), cu condiția ca CCP să îndeplinească cerințe stricte ce urmează a fi stabilite în legislația europeană, ținând seama, în același timp, de standardele convenite la nivel internațional, cu luarea în considerare a costurilor posibile pentru sectorul corporativ în cazul în care acesta utilizează instrumente derivate pentru a-și acoperi activitățile comerciale; solicită să fie încurajată stabilirea celor mai stricte standarde în cazul compensărilor bilaterale;
Calls for counterparty credit risk treatment to be risk-proportionate and for capital charges to be higher for non-centrally cleared transactions than for transactions through a central counterparty (CCP), provided that such CCPs meet high-level requirements to be defined in European legislation while taking into account standards agreed at international level, with due regard for the potential costs for the corporate sector of using derivatives to hedge its commercial activities; calls for the highest standards to be incentivised in the case of bilateral clearing;
subliniază faptul că criza a demonstrat că interconectarea dintre instituțiile financiare este mai puternică decât interconectarea dintre instituțiile financiare și societățile comerciale și consideră că cerințele de capital pentru CCR ar trebui să fie mai stricte în cazul expunerii instituțiilor financiare față de alte instituții financiare și ar trebui, de asemenea, să reflecte natura dinamică a acestui risc în timp; subliniază că monitorizarea îndeaproape a gradului de interconectare este necesară pentru depistarea concentrărilor de tranzacții între actori de talie mare și pentru luarea unor măsuri de reglementare corespunzătoare privind CCR;
Underlines the fact that the crisis has shown that interconnectedness between financial institutions is greater than interconnectedness between financial institutions and corporates, and takes the view that capital requirements for CCR should be stricter for exposures of financial institutions to other financial institutions and should also reflect the dynamic nature of this risk over time; stresses that careful monitoring of interconnectedness is necessary in order to detect any concentration of transactions between large players and to take subsequent regulatory measures regarding CCR;
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Eurogrupului și Băncii Centrale Europene.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States, the Euro Group and the European Central Bank.
Rezoluţia Parlamentului European din 7 octombrie 2010 referitoare la sistemele de sănătate din Africa Subsahariană și sănătatea mondială ( 2010/2070(INI) )
European Parliament resolution of 7 October 2010 on health care systems in sub-Saharan Africa and global health ( 2010/2070(INI) )
având în vedere articolul 25 din Declarația Universală a Drepturilor Omului, care recunoaște că sănătatea constituie un drept fundamental,
having regard to Article 25 of the Universal Declaration of Human Rights, which recognises health as a fundamental right,
având în vedere dreptul fiecărei persoane de a beneficia de o stare de sănătate fizică și mentală cât mai bună posibil,
having regard to the right of every individual to enjoy the best possible state of physical or mental health he or she is capable of attaining,
având în vedere Inițiativa de la Bamako din 1987 și obiectivul acesteia privind „sănătatea pentru toți în anul 2000”,
having regard to the 1987 Bamako initiative and its objective of ‘Health for All by 2000’,
având în vedere Declarația de la Alma-Ata din 1978, care definește noțiunea de asistență medicală primară,
having regard to the Alma-Ata Declaration of 1978 defining the notion of primary health care,
având în vedere Carta de la Ottawa din 1986 pentru promovarea sănătății,
having regard to the Ottawa Charter for Health Promotion of 1986,
având în vedere propunerea Fondului Națiunilor Unite pentru Copii, acceptată de OMS în 1987, vizând relansarea politicii în domeniul asistenței medicale primare și lupta împotriva mortalității infantile,
having regard to the proposal from the International Children's Emergency Fund, endorsed by the WHO in 1987, seeking to revive the policy of primary health care and combat child mortality,
având în vedere platforma de la Abidjan din 1998 cu tema „Strategii de sprijinire a organizațiilor mutuale din domeniul sănătății în Africa”,
having regard to the 1988 Abidjan Platform on ‘Strategies to support mutual health organisations in Africa’,
având în vedere Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) ale ONU din anul 2000, care vizează în special dezvoltarea umană (sănătatea și educația), apa și energia, dezvoltarea rurală, agricultura și siguranța alimentară, și în special obiectivele 1, 4, 5, 6 și 8,
having regard to the United Nations Millennium Development Goals (MDG) of 2000, concerning in particular human development (health and education), water and energy, rural development, agriculture and food security, and, more specifically, goals 1, 4, 5, 6 and 8,
având în vedere acordurile de la Cotonou din 23 iunie 2000, revizuite în 25 iunie 2005,
having regard to the Cotonou Agreement of 23 June 2000, revised on 25 June 2005,
având în vedere prioritățile Uniunii Europene definite în decembrie 2005 în cadrul „Consensului european pentru dezvoltare”,
having regard to the European Union's priorities as defined in December 2005 in the ‘European Consensus on Development’,
având în vedere conferința internațională de la Ouagadougou din 2008 privind asistența medicală primară și sistemele de sănătate în Africa și angajamentele asumate de șefii de stat prezenți de a asigura faptul că resursele alocate sănătății se ridică la un nivel minim de 15 % din bugetul național,
having regard to the Ouagadougou international conference of 2008 on primary health care and health systems in Africa and the undertaking given by the Heads of State present to increase the resources allocated to health to a minimum level of 15 % of national budgets,
având în vedere al zecelea Fond european de dezvoltare pentru perioada 2008-2013 și decizia Consiliului din decembrie 2005,
having regard to the 10th European Development Fund for the period 2008-2013 and the Council decision of December 2005,
având în vedere declarația de la Paris din martie 2007 care a urmat Conferinței „Consorțiului” (G8, Biroul Internațional al Muncii, OMS, Banca Mondială, FMI, OCDE) privind asigurarea de sănătate,
having regard to the Declaration of Paris of March 2007 following the ‘Consortium’ Conference (G8, ILO, WHO, WB, IMF, OECD) on health insurance cover,
având în vedere prioritățile Fondului Fiduciar UE-Africa, definite în aprilie 2007, și în special componenta dedicată dezvoltării rețelei de infrastructură în Africa,
having regard to the priorities of the EU-Africa Fiduciary Fund laid down in April 2007 and, in particular, those relating to the development of infrastructure networks in Africa,
având în vedere inițiativa mondială „International Health Partnership” (Parteneriatul Internațional pentru Sănătate), adoptată la Londra la 5 septembrie 2007, care urmărește o mai bună coordonare a asistenței externe pe plan bilateral și multilateral,
having regard to the global initiative for an ‘International Health Partnership’ launched in London on 5 September 2007, seeking to improve coordination of external aid at bilateral and multilateral level,
având în vedere summitul G8 din iunie 2007 și lansarea inițiativei „Providing for health” (Asigurarea asistenței medicale) pentru dezvoltarea unor sisteme de finanțare în domeniul sănătății care să fie durabile, echitabile, favorabile populației sărace și cu acoperire universală,
having regard to the G8 Summit of June 2007 and the launch of the initiative ‘Providing for health’ for the development of sustainable, equitable and ‘pro-poor’ health financing systems with universal coverage,
având în vedere noul Instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare al Uniunii Europene (ICD),
having regard to the European Union's new financing instrument for development cooperation (DCI),
având în vedere Raportul special al Curții de Conturi Europene (10/2008) privind ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană,
having regard to the special report of the Court of Auditors of the European Union (10/2008) on EC development assistance to health services in sub-Saharan Africa,
având în vedere strategia comună Uniunea Africană/Uniunea Europeană în domeniul sănătății, definită la Lisabona în decembrie 2007,
having regard to the African Union/European Union joint strategy on health, drawn up in Lisbon in December 2007,
având în vedere documentul comun neoficial al Președinției și al Comisiei, adoptat cu ocazia reuniunii informale a miniștrilor dezvoltării din septembrie 2008 de la Bordeaux, privind asigurarea de sănătate și finanțarea sistemelor de sănătate în țările în curs de dezvoltare,
having regard to the Presidency/Commission unofficial joint document adopted at the informal meeting of development ministers of September 2008 in Bordeaux on sickness insurance cover and the financing of health systems in the developing countries,
având în vedere Declarația de la Alger din 2008 privind cercetarea în domeniul sănătății,
having regard to the 2008 Algiers Declaration on health research,
având în vedere Declarația de la Ethekwini din 2008 privind igiena și salubrizarea,
having regard to the 2008 Ethekwini Declaration on hygiene and sanitation,
având în vedere Declarația de la Libreville din august 2008 privind sănătatea și mediul în Africa,
having regard to the Libreville Declaration of August 2008 on health and the environment in Africa,
având în vedere Declarația de la Bali din 2008 privind gestionarea deșeurilor pentru protecția sănătății umane,
having regard to the 2008 Bali Declaration on waste management for human health,
având în vedere concluziile Conferinței de la Oslo din octombrie 2008 asupra orientărilor privind strămutările în interiorul țării ca instrumente pentru respectarea drepturilor persoanelor strămutate în interiorului țării, adică persoanele strămutate împotriva voinței lor în urma conflictelor, persecuțiilor, catastrofelor naturale, proiectelor de dezvoltare, indiferent dacă au traversat sau nu o frontieră,
having regard to the conclusions of the October 2008 Oslo conference on the Guiding Principles on Internal Displacement as a means of ensuring observance of the rights of internally displaced persons, i.e. persons displaced against their will as the result of conflict, persecution, natural disasters or development projects, irrespective of whether they have crossed a state border,
având în vedere obiectivele definite de EuropAID pentru perioada 2009-2013,
having regard to the objectives laid down by EuropAID for the period 2009-2013,
având în vedere studiul privind dreptul cutumiar realizat de Comitetul Internațional al Crucii Roșii, care identifică în principal sănătatea ca normă cutumiară ce trebuie respectată în conformitate cu dreptul umanitar internațional,
having regard to the study of customary law carried out by the International Committee of the Red Cross, identifying health as a customary right which must be respected under international humanitarian law,
având în vedere Declarația Asociației Internaționale pentru Asistență Reciprocă (iunie 2009) privind rolul asistenței reciproce în sistemele universale de protecție a sănătății,
having regard to the declaration of the ‘Association internationale de la mutualité’ (June 2009) on the role of mutual provision in universal health care systems,
având în vedere activitățile desfășurate în cadrul programului STEP I și II (Strategii și tehnici împotriva excluderii sociale și a sărăciei) al Biroului Internațional al Muncii, care urmăresc lupta împotriva excluderii sociale, reducerea sărăciei și promovarea muncii decente prin intermediul unor strategii inovatoare de extindere a protecției sociale,
having regard to the work undertaken by the STEP I and II programme (Strategies and tools against social exclusion and poverty) of the International Labour Office, seeking to combat social exclusion, reduce poverty and promote decent work through innovative strategies to extend social protection,
având în vedere Declarația de la Yaoundé din septembrie 2009, aprobată de membrii organizației „Concertation” (care reunește actorii implicați în dezvoltarea organizațiilor mutuale în domeniul sănătății din Africa), care consideră că organizațiile mutuale în domeniul sănătății reprezintă un răspuns adecvat pentru îndeplinirea obiectivului acoperirii universale în țările cu venituri reduse și medii,
having regard to the Yaoundé Declaration of September 2009, approved by the members of the Concertation between actors in the development of mutual health organisations in Africa, expressing the view that mutual health organisations are an appropriate response for achieving the goal of universal coverage in low- and middle-income countries,
având în vedere adoptarea, în aprilie 2009, de către „Consiliul șefilor de secretariat” al ansamblului de organisme ale ONU, a „Inițiativei mondiale pentru un nivel minim universal de protecție socială”, bazată pe un ansamblu coerent și articulat de transferuri sociale esențiale și de servicii sociale fundamentale, printre care se numără și sănătatea, la care ar trebui să aibă acces toți cetățenii,
having regard to the adoption in April 2009 by the United Nations Chief Executives Board of the global initiative for a ‘social protection floor’, based on a coherent and structured set of essential social transfers and basic social services, including health, to which all citizens should have access,
având în vedere lucrările Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE din 3 decembrie 2009 și, în special, rezoluția sa privind problemele agricole și schimbările climatice, care nu vor putea avea decât un efect negativ asupra sănătății publice, precum și inițiativa „Clima pentru dezvoltarea Africii”,
having regard to the work of the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly of 3 December 2009 and in particular its resolution on agricultural problems and climate change which can only have an adverse effect on public health, and to the Climate For Development in Africa initiative,
având în vedere Comunicarea Comisiei din 31 martie 2010 ( COM(2010)0128 ), care vizează promovarea rolului UE în materie de sănătate globală,
having regard to the Commission communication of 31 March 2010 on the EU role in global health ( COM(2010)0128 ),
având în vedere concluziile celui de-al 3011-lea Consiliu Afaceri Externe din 10 mai 2010, privind rolul Uniunii Europene în domeniul sănătății mondiale,
having regard to the conclusions of the 3011th meeting of the Council of Foreign Affairs Ministers of 10 May 2010 on the role of the European Union in global health,
având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare ( A7-0245/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Development ( A7-0245/2010 ),
întrucât fondurile verticale în domeniul sănătății au reușit să diminueze mortalitatea asociată unor afecțiuni majore, cum ar fi tuberculoza, malaria etc. și întrucât trebuie să se depună în continuare eforturi în această direcție;
whereas vertical health funds have succeeded in reducing the mortality rates from major diseases such as tuberculosis, malaria, and others, and whereas these efforts must be continued,
întrucât comunitatea internațională, inclusiv UE, trebuie să sprijine statele în punerea în aplicare a politicii lor naționale, prestațiile de servicii de sănătate finanțate de autoritățile publice și accesibile tuturor ar trebui să reprezinte elementul central al acestor măsuri;
whereas the international community, including the EU, must support states in the implementation of national health policy, whereby publicly funded health services accessible to everyone must be placed at the centre of these efforts,
întrucât sistemele de sănătate de bază trebuie să asigure posibilitățile de tratare a tuturor afecțiunilor și, așadar, cele două abordări – verticală și orizontală – sunt necesare și complementare;
whereas basic health systems must tackle all health problems and whereas, therefore, both the horizontal and vertical approaches are necessary and complementary,
întrucât o abordare orizontală bine structurată permite să se creeze sisteme de asigurare (organizații mutuale în domeniul sănătății, microasigurarea în domeniul sănătății etc.) în care beneficiarii devin actorii propriului lor sistem de sănătate;
whereas, under a properly structured horizontal approach, insurance systems can be developed (mutual health organisations, micro-health insurance, etc.) where beneficiaries become actors in their own health,
întrucât sănătatea nu este o marfă, iar acest lucru este valabil atât în Africa, cât și pe întreg Globul; întrucât este necesar să se identifice forme de asigurare de sănătate fără scop lucrativ, bazate pe valorile solidarității și democrației;
whereas, in Africa as elsewhere, health is not a commodity and whereas non-profit making approaches to health insurance should be pursued based on the values of solidarity and democracy,
întrucât în Africa, în anii „90, au apărut numeroase inițiative care vizau instituirea de sisteme de asigurare de sănătate și întrucât dinamica socială pe care acestea o reflectă trebuie să fie susținută;
whereas many initiatives seeking to establish sickness insurance schemes emerged in Africa during the 1990s and the social dynamic they reflect must be supported,
întrucât terminologia utilizată de țările vorbitoare de limbă engleză, franceză sau limbi africane variază și nu redă întotdeauna același concept; întrucât anumite țări vorbesc de „organizații mutuale în domeniul sănătății”(mutual health organisations), altele de „asigurare medicală la nivel comunitar” (Community Based Health insurance), iar altele de „microasigurare de sănătate” (micro-assurance de santé) și că acest termen acoperă un spectru larg de dispozitive solidare bazate pe repartizarea riscurilor pentru a acoperi parțial sau integral costurile serviciilor de sănătate;
whereas there are differences in the terminology used in countries where, respectively, English, French and African languages are spoken and the underlying concepts are not always the same, some countries referring to ‘mutual health organisations’ (‘mutuelles de santé’), others to ‘community-based health insurance’ (‘assurance maladie à base communautaire’) and others to ‘health micro-insurance’ to denote a wide range of mutually supportive risk-sharing schemes designed to cover health service costs in part or in full,
întrucât termenul de „organizație mutuală” pune accentul pe mișcarea socială și pe acțiunea comună a unui grup de membri, în timp ce termenul de „asigurare” se bazează pe 1) plata prealabilă - adică înainte de producerea riscurilor - a unor contribuții ,2) repartizarea riscurilor și 3) noțiunea de garanție; și întrucât „organizația mutuală” poate fi definită, potrivit platformei de la Abidjan (1998), ca o asociație autonomă fără scop lucrativ, bazată pe principiul solidarității și al participării democratice, care, în principal prin intermediul cotizațiilor plătite de membrii săi, are ca obiectiv ameliorarea accesului acestora și al familiilor lor la asistență medicală de calitate, desfășurând în același timp o acțiune de asigurare și întrajutorare;
whereas the term ‘mutual’ emphasises the social dynamic and joint initiative of a group of members, while the concept of ‘insurance’ implies (1) payment of contributions in advance, i.e. before risks materialise, (2) risk sharing and (3) a guarantee; and mutual organisations may be defined, in accordance with the 1998 Abidjan Platform, as independent, non-profit organisations based on solidarity and democratic participation, whose aim, mainly through their members' contributions, is to improve access to quality health care for members and their families in the form of providence and mutual aid,
întrucât, date fiind condițiile sociale și umanitare în care trăiesc, anumite populații nu înțeleg întotdeauna noțiunea de previziune și, în consecință, utilitatea contribuțiilor pentru a se asigura împotriva riscului de boală care poate să nu survină, cu atât mai mult cu cât ONG-urile de orice natură pot oferi în paralel și gratuit asistență medicală și medicamente;
whereas people living in certain social and humanitarian circumstances do not always appreciate the concept of providence and do not therefore see the point of contributing to insurance against health risks that may not materialise – particularly so where a whole range of NGOs can offer parallel provision of health care and medicines free of charge,
întrucât diaspora africană subsahariană a devenit conștientă de utilitatea și interesul pe care le pot prezenta organizațiile mutuale în domeniul sănătății în diferite țări-gazdă în care acestea sunt bine dezvoltate și întrucât cetățenii din diasporă păstrează adesea un contact strâns cu țările lor de origine;
whereas members of the diaspora from sub-Saharan Africa have become aware, in various host countries where mutual health organisations are well developed, that such schemes are useful and beneficial; and whereas many members of the diaspora remain in close contact with their countries of origin,
întrucât este imposibilă realizarea unui sistem de sănătate universal valabil în Africa, așa cum este cazul în Europa, unde coexistă diferențe între sistemele universale de securitate socială, pe de o parte, și sistemele obligatorii de asigurări sociale, pe de altă parte,
whereas there is no ‘one size fits all’ health care system applicable to Africa, as is the case in Europe, where differences exist between universal social security systems on the one hand, and compulsory social insurance systems on the other,
reamintește că sănătatea reflectă nivelul socio-economic, democrația și buna guvernanță a statelor;
Points out that health is a reflection of the socio-economic level, democracy and good governance of states;
reamintește influența, pentru economia țărilor subsahariene, a factorilor determinanți externi, cum ar fi regulile pieței internaționale, politicile în domeniul cooperării, criza financiară, schimbările climatice, politica marilor companii farmaceutice și politica marilor instituții financiare internaționale;
Points to the influence on the economy of the sub-Saharan countries of external factors such as international market rules, cooperation policies, the financial crisis, climate change, and the policies pursued by major pharmaceutical companies and major international financial institutions;
subliniază că acești factori determinați externi pot reduce în mod semnificativ marja de manevră a statelor care își propun să asigure buna guvernanță și pot afecta în mod profund sănătatea populației;
Stresses that these external factors can radically reduce the margin for manoeuvre of states wishing to provide good governance and can have a profound effect on the health of their populations;
reamintește că dreptul universal la sănătate este un drept transversal, care intră în sfera de aplicare a altor domenii ale dreptului, cum ar fi dreptul sanitar și cel social, dreptul muncii și dreptul civil;
Points out that the universal right to health is a transversal right which cuts across various legal areas, such as health and welfare law, labour law and civil law;
reamintește angajamentele asumate de comunitatea internațională în privința Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului și angajamentul asumat de Uniunea Europeană de a îmbunătăți asistența pe care o oferă serviciilor de sănătate din Africa Subsahariană;
Reminds the international community of its commitments to the Millennium Development Goals, and the EU of its undertaking to step up support for health services in sub-Saharan Africa;