natgillin/translations-raw huggingface dataset:
59. solicită implicarea și asocierea obligatorie a administrațiilor locale și regionale, conform cadrului constituțional și instituțional al fiecărui stat membru în parte, în toate fazele punerii în aplicare a politicii de coeziune (planificare strategică, elaborarea și negocierea acordurilor de parteneriat pentru dezvoltare și investiții și programele lor operaționale) într-un mod structurat și sistematic; consideră esențial ca regulamentele privind fondurile structurale să conțină dispoziții corespunzătoare în acest sens;
Calls for the mandatory involvement of regional and local authorities and associations thereof, in accordance with the constitutional and institutional systems of the individual Member States, in all phases of cohesion policy implementation (strategic planning, drawing up and negotiating development and investment partnership agreements and operational programmes, monitoring and evaluation), in a structured and systematic way; considers it essential to make appropriate provision for this in the regulations governing the Structural Funds;
62. dacă se stabilesc anumite priorității obligatorii pentru toate statele membre, le solicită acestora să includă printre prioritățile lor domeniile inovării, infrastructurii, transportului și gestionării resurselor, dar consideră că ar trebui să existe anumit grad de flexibilitate pentru a lua în considerare dimensiunea programelor, situația din fiecare regiune și rezultatele care trebuie obținute, pentru ca aceste priorități să fie adaptate nevoilor specifice ale fiecărei regiuni; subliniază, în acest context, faptul că inovația trebuie înțeleasă într-un sens mai larg, în conformitate cu inițiativa emblematică „O uniune a inovării”; constată faptul că IMM-urile reprezintă sursa principală de locuri de muncă din UE și sunt un izvor de idei pentru afaceri; subliniază faptul că sprijinul acordat IMM-urilor trebuie continuat și consolidat în lumina rolului esențial pe care acestea îl pot juca în punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020; subliniază că trebuie aplicat un concept mai amplu al „inovării” în legătură cu inițiativa „O Uniune a inovării”, iar accesul IMM-urilor la finanțare trebuie facilitat în continuare; subliniază faptul că trebuie să fie posibil ca și alte priorități să fie propuse și puse în aplicare în mod voluntar și în conformitate cu principiul subsidiarității; solicită ca energia, educația, formarea și combaterea sărăciei să facă parte din domeniile prioritare propuse;
Calls for Member States, in the event of certain binding priorities being set for all Member States, to include among their priorities innovation, infrastructure, transport and resource management, but considers there should be some margin for manoeuvre to take into account the scale of the programmes, the baseline scenario in each region and the results to be achieved, in order for these priorities to be tailored to each region’s specific needs; stresses, in this connection, that innovation must be given a broad interpretation in line with the Innovation Union flagship initiative; notes that SMEs are the main source of jobs in the EU and are a breeding ground for business ideas; stresses that support for SMEs must be continued and strengthened in light of the key role they can play in the implementation of the Europe 2020 strategy; stresses that, in connection with Innovation Union, a broad concept of ‘innovation’ needs to be applied, while SME access to finances must continue to be facilitated; stresses that it must be possible for additional priorities to be proposed and pursued on a voluntary basis and in accordance with the principle of subsidiarity; calls for the proposed priority areas to include energy, education and training, and action to combat poverty;
Stimulente, condiționalitate, orientare către obținerea de rezultate, cofinanțare și opțiuni de finanțare
Incentives, conditionality, result -orientation , co-financing and financing options
76. salută colaborarea eficientă dintre BEI și Comisie pentru punerea în aplicare a trei inițiative comune: JESSICA, JEREMIE și JASMINE, destinate creșterii eficienței și eficacității politicii de coeziune și îmbunătățirii funcționării fondurilor structurale; invită Comisia să continue să adopte în mod activ inițiative comune cu BEI, în special în domeniul politicii de coeziune și să asigure sprijin financiar pentru IMM-uri;
Welcomes the effective cooperation between the EIB and the Commission in implementing three joint initiatives – JESSICA, JEREMIE and JASMINE – which should increase the efficiency and effectiveness of cohesion policy and improve the functioning of the Structural Funds; calls on the Commission to continue to actively adopt joint initiatives with the EIB, particularly in the field of cohesion policy and to ensure financial support for SMEs;
Buget, procesele financiare, reducerea birocrației, disciplina bugetară, controlul financiar
Budget, financial processes , reducing red tape, budgetary discipline and financial control
82. consideră că politica de coeziune de după 2013 poate avea o contribuție și mai importantă la o dezvoltare continuă și durabilă a regiunilor UE și poate fi domeniul politic decisiv în vederea transpunerii strategiei Europa 2020 în toate sectoarele și solicită de aceea să i se aloce cel puțin aceleași credite bugetare;
Regards post-2013 cohesion policy as being capable of making an even greater contribution to further and sustainable development of the EU regions and as the decisive policy for cross-sectoral implementation of the Europe 2020 strategy, and therefore calls for it to be allocated at least the same budget appropriations;
85. solicită statelor membre/autorităților publice să desemneze autoritățile sau entitățile care își vor asuma răspunderea exclusivă pentru gestionarea adecvată a fondurilor structurale;
Calls on the Member States/public authorities to designate authorities or entities that will assume exclusive responsibility for the proper administration of monies from the Structural Funds;
90. consideră că, pentru îmbunătățirea eficienței programelor operaționale, ar trebui utilizate mai mult procedurile concurențiale de selecție a proiectelor în cadrul regiunilor;
Takes the view that, in order to improve the effectiveness of the operational programmes, greater use should be made of competitive procedures for project selection within the regions;
93. este preocupat de faptul că birocrația împiedică micile întreprinderi și micile organizații să beneficieze de fonduri structurale; solicită ca normele și documentele tehnice relevante să fie cât mai clare;
Is concerned at the fact that red tape is preventing small companies and organisations from gaining access to structural funding; calls for the relevant rules and technical documentation to be made as clear as possible;
96. susține propunerea Comisiei de a efectua rambursările către autoritățile naționale abia atunci când finanțarea UE a fost plătită beneficiarului; vede în aceasta o accelerare a plăților, precum și stimulentul decisiv pentru audituri naționale stricte; indică totuși faptul că ar putea apărea eventuale probleme de lichidități în cazul statelor membre și al regiunilor și că ar trebui găsite, în acest sens, soluții de garanție;
Supports the Commission’s proposal that national authorities should not receive reimbursement until the EU funding has been paid out to the beneficiaries; envisages that this will speed up payment procedures and will be a crucial incentive to carry out stringent national auditing; notes, however, that cash flow problems could potentially arise at Member State or regional level and that appropriate hedging arrangements will need to be made;
100.solicită o diversificare a mecanismelor de sancționare, printre altele, sub forma unui sistem de prime pentru statele membre care respectă cerințele de execuție, în special prin intermediul facilităților administrative;
Calls for diversification of the penalty mechanisms, including among other aspects a bonus system for those Member States which comply with the implementation requirements, in particular through administrative concessions;
102. sprijină propunerea Comisiei de a se aplica sistematic regulile N+2 și N+3, în anumite situații, eventual la nivelul alocărilor statelor membre pentru a asigura o flexibilitate sporită, cu excepția primului an finanțare și a programelor transfrontaliere și consideră că orice derogare de la regula dezangajării automate ar trebui să reflecte numai adaptarea la sarcinile administrative impuse prin noile dispoziții privind programarea strategică, orientarea bazată pe rezultate și condiționalitatea ex-ante; sprijină, în cazul programelor transfrontaliere, aplicarea regulii N+3, având în vedere procedurile administrative mai lente, condiționate de provocările lingvistice și culturale; consideră că aceasta reprezintă garanția unei relații echilibrate între investițiile de înaltă calitate și transpunerea rapidă și fără probleme a programelor;
Supports the Commission's proposal that the N+2 and N+3 rules should, in certain situations, be applied systematically, possibly at the level of Member States’ allocations, in order to provide greater flexibility, except in the first year of funding and except for cross-border programmes, and that any other derogations from the automatic decommitment rule should only reflect an adaptation to the administrative burdens imposed by new provisions related to strategic programming, results-based orientation and ex ante conditionality; supports, indeed, the application of an N+3 rule in the case of cross-border programmes, in order to take account of the slower administrative processes resulting from the linguistic and cultural challenges they face; considers this will guarantee that a balance is struck between high-quality investment and smooth and speedy programme implementation;
Politicile de vecinătate și de extindere
Neighbourhood and enlargement policies
Comunitatea europeană de state va pierde din importanță în contextul prognozelor mondiale privind creșterea și populația.
Forecasts of global growth and population trends suggest that the European community of States will decline in significance.
Dacă UE 27 mai reprezintă astăzi în jur de 8 % din populația mondială, în anul 2050 aceasta va mai reprezenta doar 5 %.
Whereas at present the EU-27 are still home to some 8% of the global population, by 2050 this figure will have fallen to 5%.
Ponderea economică va scădea atunci din cauza creșterii mai ales în China și în economiile emergente importante de la 20 % astăzi la aproximativ 12 % în acel moment
Particularly because of growth in China and in important emerging countries, the EU’s share in the global economy will decline from 20% to around 12% over the same period.
Surse: Publicații ale Organizației Națiunilor Unite 2006 și ale FMI 2009. .
Sources: publications of the United Nations 2006 and the IMF 2009.
Dacă dorește să se afirme în concurența economică și politică și dacă se dorește ca această pierdere relativă a importanței să nu fie asociată cu pierderi de bunăstare, comunitatea europeană de state trebuie să fie mai solidară în privința chestiunilor importante care îi asigură viitorul.
If the European community of States wishes to compete economically and politically, and if this relative decline in significance is not to be accompanied by a loss of prosperity, the community must act in a more concerted manner with regard to vital issues on which it needs to secure its future.
Acest fapt este valabil pentru politica externă și de securitate, la fel ca și în ceea ce privește chestiunile decisive ale pieței interne, cercetării, alimentării cu energie și ale asigurării de resurse.
This applies to foreign and security policy, just as it does to decisive issues regarding the internal market, research, energy supply and guaranteed supplies of raw materials.
Comunitatea trebuie să se dedice mai mult ca până acum dezvoltării rapide a energiei din surse regenerabile și capacității stocare a acesteia.
Even more than hitherto, the community must devote itself to the rapid development of renewable energy and ways of storing it.
Rolul regiunilor și valoarea adăugată a politicii de coeziune
The role of the regions and the added value of cohesion policy
Politicii structurale și de coeziune îi revine un rol-cheie în privința chestiunilor pe care le implică viitoarea competitivitate.
Cohesion policy and structural policy have a key role to play in ensuring future competitiveness.
Regiunile și orașele europene și societățile lor sunt deja foarte puternic ancorate în economia globală, aspect care ține de istoria europeană a statelor naționale individuale.
Europe’s regions and towns and their undertakings already have very strong links with the rest of the global economy, for reasons associated with the European history of the individual nation states.
Astfel structura economică europeană este considerabil mai complexă decât structurile asiatice sau nord-americane.
Thus Europe’s economic system is substantially more complex than its counterparts in Asia or North America.
Mai mult de jumătate din legăturile mondiale dintre întreprinderile multinaționale și filialele acestora își au originea în UE.
More than half of global ties between multinational corporations and their subsidiaries originate in the EU.
Politica de coeziune trebuie să preia în mod ferm acest avantaj încă existent al interconectării internaționale și să atragă și mai multe întreprinderi mici și mijlocii pe piețele internaționale ale dezvoltării.
Cohesion policy must take greater advantage of this surviving advantage of international networking and encourage more SMEs to become involved in international growth markets.
O astfel de politică orientată către creștere și inovare funcționează însă doar pe o piață internă fără bariere, care trebuie armonizată în continuare.
However, such a policy for growth and innovation can only work in an internal market without barriers, which requires further harmonisation.
În plus, o astfel de politică poate fi durabilă doar dacă obiectivele politico-regionale vor fi legate de obiectivele paneuropene privind inovarea și cercetarea, precum și de provocările ecologice, și dacă va fi implicat în egală măsură și know-how-ul regiunilor mai bogate.
Moreover, such a policy can be sustained only if regional-policy objectives are combined with pan-European objectives of innovation and research and coping with environmental challenges, and in particular if the know-how of the more affluent regions is also exploited.
În plus, pe lângă componenta de creștere este nevoie și de o logică regională și socială de compensare.
In addition to the growth component, there is a need for a concept of working towards regional and social balance.
Doar atunci când populația și regiunile în ansamblu vor susține această politică, politica structurală și de coeziune va primi în cele din urmă recunoașterea de care are nevoie pentru a asigura o aplicare cu succes.
Only if the people and the regions as a whole support this policy will cohesion policy and structural policy ultimately be accepted, as they need to be in order to be implemented successfully.
Tocmai având în vedere acest fapt trebuie subliniat faptul că politica de coeziune a UE reprezintă, prin principiile sale privind răspunderea partajată pentru program și mijloace, o abordare politică unică în lume, integrată și verificată, care trebuie dezvoltată.
It should be stressed, in this context in particular, that the EU’s cohesion policy, with its principles of multi-level governance, entails a proven, integrated political approach unique in the world, which should be further built upon.
În acest sens trebuie - și în ceea ce privește acceptarea bugetului necesar pentru fondurile structurale - ca valoarea adăugată europeană să fie mai clar definită și să aibă un caracter proactiv.
To this end – inter alia in the interests of acceptance of the required budget for the Structural Funds – European added value should be defined more clearly and ‘marketed’ more aggressively.
Trebuie să reușim mai mult să îmbinăm obiectivele europene cu cele ale dezvoltării regionale.
European objectives need to be more successfully combined with regional development objectives.
Alocarea de fonduri, practicată în acest moment în cadrul procesului de la Lisabona, unei politici orientate către inovare reprezintă în această privință o abordare reușită și trebuie continuată pentru strategia Europa 2020, dar orientată mai mult spre rezultate.
In this respect the earmarking of funds for innovative policies, which is currently practised in the allocation of funds under the Lisbon process, is a successful approach and must be continued for the EU 2020 strategy, albeit with a closer focus on results.
Întrebarea care trebuie pusă în plus în prezent referitor la valoarea adăugată europeană sună astfel: În ce măsură a inițiat politica de coeziune într-adevăr proiecte?
The additional question which now needs to be asked about European added value is this: to what extent has cohesion policy genuinely initiated projects?
Sau nu ar fi fost realizate multe proiecte, așezări, deschideri de infrastructuri de asemenea doar prin asumarea responsabilității naționale, regionale sau antreprenoriale?
Might not many of the projects, including infrastructure projects, and many new business premises have come about anyway under the auspices of national or regional authorities or entrepreneurs?
Doar dacă programele europene sunt generatorul inițial de impulsuri pentru proiecte și dacă acestea oferă astfel valoarea adăugată a acestora, se poate justifica o politică puternică de coeziune.
Only if European programmes are the original initiators of projects, thus contributing their added value, can a strong cohesion policy be justified.
Altfel, UE finanțează pe multe căi ocolitoare birocratice numai efectele de reportare.
Otherwise, the EU is merely financing displacement effects via many bureaucratic detours.
Raportorul consideră unele domenii-cheie ale strategiei Europa 2020 (mai puține abandonuri școlare, mai mulți absolvenți calificați, un grad mai mare de încadrare în muncă, mai puțină sărăcie, mai multe investiții ale autorităților locale pentru protecția mediului) drept domenii în care responsabilitatea principală să revină factorilor de decizie naționali sau chiar regionali/locali.
The rapporteur regards certain key areas of the EU 2020 strategy (fewer early school-leavers, higher levels of final examination results, more people in employment, less poverty, more environmental investment by local authorities) as areas for which national or even regional/local policy-makers should bear primary responsibility.
Politica de coeziune nu ar trebui să reprezinte, în acest sens, un catalizator pentru europenizarea fundamentală a politicii sociale și de mediu.
Cohesion policy should not act as a catalyst for a thorough Europeanisation of social or environmental policy here.
Acest fapt ar suprasolicita masiv politica de coeziune.
This would massively overburden the resources of cohesion policy.
În schimb, accentul trebuie pus mai puternic asupra contribuției regionale la chestiunile paneuropene (protecția mediului, schimbările climatice, energia, infrastructura traficului ș.a.), a stimulentelor creșterii și inovării (IMM-urile în rețele internaționale ș.a.), a proiectelor sociale de tip model (planificare integrată de dezvoltare, sănătate, demografie ș.a.) și, în cadrul tuturor acestor rubrici, mai ales asupra măsurilor de compensare pentru regiunile dezavantajate .
Rather there should be a closer focus on the regional contribution to European policies (environmental protection, climate change, energy, transport infrastructure, etc.), stimuli for growth and innovation (SMEs joining international networks, etc.), model social projects (integrated development planning, health, demography, etc.) and particularly, under all these headings, on compensatory measures for disadvantaged regions.
Prin urmare, raportorul ar dori să sublinieze că o categorie generală nouă de finanțare bazată pe ratele între 75 % și 90 % din PIB/(P/E) contrazice filosofia de bază a politicii de coeziune a UE, care sprijină cele mai slabe regiuni, pe baza unei abordări orizontale.
Therefore, the rapporteur would like to emphasize, that a general new funding category based on GDP/PE between the 75% and 90% rates is at odds with the core philosophy of EU cohesion policy, which is to support the weakest regions, while taking a cross-cutting approach.
Crearea unei astfel de noi categorii este sprijinită numai de o majoritate restrânsă în cadrul Comisiei pentru dezvoltare regională.
The creation of such a new category enjoys only a narrow majority of support at the Committee on Regional Development.
referitor la cel de-al cincilea Raport privind coeziunea al CE și la strategia pentru politica de coeziune după 2013
on the EC 5th Cohesion Report and the Strategy for the post-2013 Cohesion Policy
Raportoare pentru aviz (*): Veronica Lope Fontagné
Rapporteur (*): Veronica Lope Fontagné
– având în vedere articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 3 alineatul (3) al doilea paragraf din TUE, care subliniază egalitatea dintre femei și bărbați ca principiu fundamental al Uniunii Europene și, de asemenea, ca obiectiv al Uniunii,
– having regard to Article 2 of the Treaty on the European Union (TEU) and Article 3(3), second paragraph TEU, which underlines equality between women and men as a fundamental principle of the European Union and also an objective of the Union,
– având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Europa 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” ( COM(2010)2020 ), precum și obiectivele și inițiativele sale emblematice,
– having regard to the Communication from the Commission entitled Europe 2020 - A strategy for smart, sustainable and inclusive growth ( COM(2010)2020 ) and its targets and flagship initiatives,
– având în vedere Comunicarea Comisiei privind „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială” (COM(2010)758),
– having regard to the communication from the Commission on The European Platform against Poverty and Social Exclusion: A European framework for social and territorial cohesion (COM (2010)758),
– având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap și intrarea acesteia în vigoare la data de 21 ianuarie 2011, în conformitate cu Decizia Consiliului din 26 noiembrie 2009 privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (2010/48/CE),
– having regard to the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities and its entry into force on 21 January 2011, according to the Council Decision of 26 November 2009 on the conclusion, by the European Community, of the United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities (2010/48/EC),
– având în vedere concluziile Consiliului din 6 decembrie 2010 privind politicile de ocupare a forței de muncă pentru o economie competitivă, cu emisii scăzute de dioxid de carbon, eficientă din punct de vedere al resurselor și ecologică,
– having regard to the Council Conclusions of 6 December 2010 entitled Employment policies for a competitive, low-carbon, resource-efficient and green economy,
– având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 14 iulie 2010 privind modalitățile de încurajare a parteneriatelor eficiente în gestionarea programelor din cadrul politicii de coeziune, pe baza bunelor practici din ciclul 2007-2013 (ECO/258),
– having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee of 14 July 2010 on How to foster efficient partnership in the management of cohesion policy programmes, based on good practices from the 2007-2013 cycle (ECO/258),