natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Deși aceste dispoziții nu identifică lucrătorii sezonieri ca fiind o categorie specifică de persoane vizate, ele protejează, în general, lucrătorii migranți ai UE împotriva discriminării pe criterii de naționalitate în probleme legate de ocuparea forței de muncă, garantând faptul că naționalitatea nu poate fi un motiv pentru a trata o persoană în mod diferit sub aspectul condițiilor de muncă, în special în ceea ce privește remunerarea și concedierea.
Although those provisions do not identify seasonal workers as a specific category of persons covered, they generally protect EU migrant workers from discrimination on the basis of nationality in employment-related matters by ensuring that nationality cannot be grounds for treating a person differently in terms of working conditions, in particular as regards remuneration and dismissal.
Aceste dispoziții au un efect direct, ceea ce înseamnă că orice lucrător migrant al UE le poate invoca pentru a contesta în fața instanțelor judecătorești naționale un angajator privat.
Those provisions have direct effect, which means that any EU migrant worker can rely on them in order to challenge a private employer before the national courts.
Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-010399/2010
Question for written answer E-010399/2010
Subiect: Administrarea siturilor Natura 2000
Subject: Administration of Natura 2000 sites
Rețeaua Natura 2000 din România include aproximativ 400 de situri care, în total, acoperă 18 % din suprafața țării.
The Natura 2000 network in Romania includes around 400 sites which, in total, cover 18 % of the country.
Cu toate acestea, niciunul dintre aceste situri nu este protejat în mod eficient deoarece nu există niciun organism guvernamental responsabil de administrarea acestora.
However, none of these sites are protected effectively because there is no governmental body responsible for their administration.
Agenția Națională pentru Arii Protejate (ANAP), care trebuia să fie organismul responsabil începând cu data aderării României la UE, nu este încă operațională.
The National Agency for Protected Areas (ANAP), which was supposed to be the body responsible from the date of Romania's accession to the EU, is not yet operational.
Absorbția de fonduri UE pentru gestionarea rețelei Natura 2000 este, prin urmare, foarte scăzută și această problemă este exacerbată de sarcina birocratică dificilă cu care se confruntă organizațiile în vederea obținerii accesului la finanțare.
The absorption of EU funds for the management of Natura 2000 is consequently very low and this problem is exacerbated by the heavy bureaucratic burden with which organisations must deal in order to access funding.
Există amenințări semnificative la adresa mediului care decurg din lipsa unor structuri adecvate de gestionare a ariilor protejate.
There are significant threats to the environment arising from the lack of proper management structures for protected areas.
Acestea includ exploatările forestiere ilegale, exploatarea de alte resurse și dezvoltarea infrastructurii (drumuri, clădiri etc.).
These include illegal logging, exploitation of other resources and infrastructure development (roads, buildings, etc.).
Care sunt obligațiile care le revin statelor membre în temeiul legislației UE în ceea ce privește gestionarea propriilor situri Natura 2000?
What obligations do Member States have under EU legislation with regard to the management of their Natura 2000 sites?
Există o cerință în conformitate cu legislația UE privind instituirea unui organism administrativ, operat de către statul membru?
Is it a requirement under EC law to establish an administrative body, operated by the Member State?
În cazul în care nu există o astfel de cerință, cum intenționează Comisia să gestioneze rețeaua Natura 2000 în mod eficient și cum poate fi asigurat în mod corespunzător accesul la o finanțare relevantă?
If it is not a requirement, how does the Commission plan to manage the Natura 2000 network effectively and how can access to relevant funding be properly ensured?
Obligațiile referitoare la gestionarea rețelei Natura 2000 sunt prevăzute în Directiva „Păsări” Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor sălbatice, JO L 20, 26.1.2010 . și Directiva „Habitate” Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică, JO L 206, 22.7.1992 . .
The obligations in regard to the management of Natura 2000 are set out in both the Birds Directive Directive 2009/147/EC of the European Parliament and of the Council of 30 November 2009 on the conservation of wild birds, OJ L 20/07, 26.1.2010. and the Habitats Directive Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora OJ L 206, 22.7.1992. .
La articolele 2 - 4 din Directiva „Păsări” sunt prevăzute cerințe specifice în materie de gestionare:
The Birds Directive formulates specific management requirements in Articles 2‑4:
Statele membre iau măsurile necesare pentru a menține populația speciilor menționate la articolul 1 (adică a tuturor speciilor de păsări sălbatice care se găsesc în mod natural pe teritoriul european al statelor membre) la un nivel care să îndeplinească în special condițiile ecologice, științifice și culturale, ținând seama în același timp de condițiile economice și de recreere sau pentru a adapta populația acestor specii la nivelul respectiv.
Member States shall take the requisite measures to maintain the population of the species referred to in Article 1 (i.e. of all species of naturally occurring birds in the wild state in the European territory of the Member States) at a level which corresponds in particular to ecological, scientific and cultural requirements, while taking account of economic and recreational requirements, or to adapt the population of these species to that level.
Ținând seama de cerințele articolului 2, statele membre iau măsurile care se impun pentru a conserva, menține sau restabili o diversitate și o suprafață pentru habitate suficientă pentru toate speciile de păsări menționate la articolul 1.
In the light of the requirements referred to in Article 2, Member States shall take the requisite measures to preserve, maintain or re-establish a sufficient diversity and area of habitats for all the species of birds referred to in Article 1.
Conservarea, menținerea și restabilirea biotopurilor și a habitatelor presupun în primul rând următoarele măsuri: (a)
The preservation, maintenance and re-establishment of biotopes and habitats shall include primarily the following measures:
întreținerea și gestionarea habitatelor situate în interiorul și în afara zonelor de protecție, conform imperativelor ecologice;
(b) upkeep and management in accordance with the ecological needs of habitats inside and outside the protected zones;
Speciile menționate în anexa I constituie obiectul unor măsuri speciale de conservare a habitatelor acestora pentru a li se asigura supraviețuirea și reproducerea în aria de răspândire.
The species mentioned in Annex I of the directive shall be the subject of special conservation measures concerning their habitat in order to ensure their survival and reproduction in their area of distribution.
În acest context, se ține seama de următoarele specii de păsări: (a)
In this connection, account shall be taken of: (a)
specii pe cale de dispariție;
species in danger of extinction;
specii vulnerabile la anumite schimbări ale habitatului lor;
species vulnerable to specific changes in their habitat;
specii considerate rare din cauza efectivului redus al populațiilor sau a distribuției locale limitate;
species considered rare because of small populations or restricted local distribution;
alte specii care necesită o atenție specială din cauza naturii specifice a habitatului lor.
other species requiring particular attention for reasons of the specific nature of their habitat;
Statele membre iau măsuri similare pentru speciile migratoare care apar în mod regulat și nu sunt cuprinse în anexa I, având în vedere nevoia acestora de protecție în zona geografică maritimă și de uscat în care se aplică prezenta directivă, în ceea ce privește zonele de înmulțire, arealul de schimbare a penelor și zonele de hibernare a acestor specii, precum și punctele de popas de-a lungul rutelor lor de migrare.
Member States shall take similar measures for regularly occurring migratory species not listed in Annex I, bearing in mind their need for protection in the geographical sea and land area where this directive applies, as regards their breeding, moulting and wintering areas and staging posts along their migration routes.
În acest scop, statele membre acordă o atenție specială protecției zonelor umede, în special zonelor umede de importanță internațională.
To this end, Member States shall pay particular attention to the protection of wetlands and particularly to wetlands of international importance.
Statele membre iau măsurile corespunzătoare pentru a evita, în zonele de protecție menționate la alineatele (1) și (2), poluarea sau deteriorarea habitatelor sau orice alt efect negativ asupra păsărilor, în măsura în care acestea au relevanță în contextul obiectivelor prezentului articol.
In respect of the protection areas referred to in paragraphs 1 and 2, Member States shall take appropriate steps to avoid pollution or deterioration of habitats or any disturbances affecting the birds, in so far as these would be significant having regard to the objectives of this Article.
Statele membre depun eforturi pentru a evita poluarea sau deteriorarea habitatelor și în afara zonelor de protecție.
Outside these protection areas, Member States shall also strive to avoid pollution or deterioration of habitats.
În cadrul Directivei „Habitate”, cerințele în materie de gestionare figurează în special la articolul 4 alineatul (4), articolul 6 alineatul (1) și articolul 6 alineatul (2):
Under the Habitats Directive, management requirements are specified in particular in Articles 4.4, 6.1 and 6.2:
După adoptarea unui sit de importanță comunitară (…), statul membru respectiv desemnează situl ca arie specială de conservare cât mai curând posibil, în termen de maximum șase ani, stabilind prioritățile în funcție de importanța siturilor pentru menținerea sau readucerea la un stadiu corespunzător de conservare a unui habitat natural din anexa I sau a unei specii din anexa II ori pentru coerența sistemului Natura 2000 și în funcție de pericolele de degradare sau distrugere ce amenință respectivele situri.
Once a site of Community importance has been adopted (…), the Member State concerned shall designate that site as a special area of conservation as soon as possible and within six years at most, establishing priorities in the light of the importance of the sites for the maintenance or restoration, at a favourable conservation status, of a natural habitat type in Annex I or a species in Annex II and for the coherence of Natura 2000, and in the light of the threats of degradation or destruction to which those sites are exposed.
Pentru ariile speciale de conservare, statele membre adoptă măsurile de conservare necesare, inclusiv, după caz, planuri de gestionare adecvate, speciale sau incluse în alte planuri de dezvoltare, precum și actele administrative sau clauzele contractuale adecvate în conformitate cu necesitățile ecologice ale tipurilor de habitate naturale din anexa I sau ale speciilor din anexa II prezente pe teritoriul respectivelor situri.
For special areas of conservation, Member States shall establish the necessary conservation measures involving, if need be, appropriate management plans specifically designed for the sites or integrated into other development plans, and appropriate statutory, administrative or contractual measures which correspond to the ecological requirements of the natural habitat types in Annex I and the species in Annex II present on the sites.
Statele membre iau măsurile necesare pentru a evita, pe teritoriul ariilor speciale de conservare, deteriorarea habitatelor naturale și a habitatelor speciilor, precum și perturbarea speciilor pentru care au fost desemnate respectivele arii, în măsura în care perturbările respective ar putea fi relevante în sensul obiectivelor prezentei directive.
Member States shall take appropriate steps to avoid, in the special areas of conservation, the deterioration of natural habitats and the habitats of species as well as disturbance of the species for which the areas have been designated, in so far as such disturbance could be significant in relation to the objectives of this directive.
Mai mult, articolul 7 din Directiva „Habitate” stipulează că dispozițiile articolului 6 alineatul (2) se aplică, de asemenea, ariilor de protecție specială desemnate în temeiul Directivei „Păsări”.
Article 7 of the Habitats Directive stipulates moreover that the provisions of Article 6.2 also apply to the Special Protection Areas designated under the Bird Directive.
Niciuna dintre directive nu include vreo cerință referitoare la instituirea de organisme administrative aflate în subordinea statelor membre.
Neither of the directives includes a requirement of establishing an administrative body, operated by the Member State.
Comisia este la curent cu faptul că, în cadrul Ministerului Mediului din România, agenția înființată inițial a fost înlocuită în 2009 cu o direcție special creată în acest scop.
The Commission is aware that a dedicated directorate replacing the original agency was established in the Romanian Ministry of Environment in 2009.
Asigurarea gestionării adecvate a siturilor Natura 2000 este responsabilitatea statelor membre.
Ensuring the proper management of Natura 2000 sites is the responsibility of the Member States.
Comisia sprijină statele membre, printre altele, prin elaborarea de orientări specifice și prin cofinanțarea unor măsuri cu caracter particular în temeiul diverselor instrumente UE de finanțare.
The Commission supports Member States inter alia through the development of specific guidance and the co-financing of specific measures under various EU funding instruments.
De exemplu, României i-a fost alocată, prin programul operațional, pentru perioada 2007 - 2013, suma de 171 988 693 EUR provenind din Fondul european de dezvoltare regională (FEDER), menită să contribuie la „dezvoltarea infrastructurii și a planurilor de management în vederea protejării biodiversității și a rețelei Natura 2000”.
For example, EUR 171 988 693 from the European Regional Development Fund (ERDF) are allocated in the Operational Programme of Romania for the financial period 2007‑13 to support the ‘development of infrastructure and management plans to protect biodiversity and Natura 2000’.
Programul LIFE+ prevede o contribuție financiară suplimentară în vederea sprijinirii unor măsuri sau proiecte specifice legate de gestionarea siturilor Natura 2000.
The LIFE+ programme provides additional financial support to specific measures or projects related to the management of Natura 2000 sites.
Cu toate acestea, autoritățile române nu au implementat până în prezent această măsură de sprijin.
However, so far the Romanian authorities have not implemented this support measure.
Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-010549/2010
Question for written answer E-010549/2010
(20 decembrie 2010)
(20 December 2010)
Subiect: O marcă europeană pentru turismul rural
Subject: A European label for rural tourism
De asemenea, Comisia este rugată să precizeze în ce măsură un astfel de proiect ar putea fi dezvoltat în cooperare cu rețelele EDEN și NECSTouR, precum și cu inițiativa CALYPSO.
To what extent could such a project be developed in cooperation with the EDEN and NECSTouR networks and the CALYPSO initiative?
(7 martie 2011)
(7 March 2011)
Comisia ar dori să mulțumească distinsului membru al Parlamentului European pentru această întrebare.
The Commission would like to thank the Honourable Member for raising this question.
Turismul este un domeniu de politică în care UE deține competențe de nivel trei, ceea ce înseamnă, conform prevederilor Tratatului de la Lisabona, că poate sprijini, coordona și completa acțiunile statelor membre, în special în vederea încurajării creării unui mediu favorabil pentru dezvoltarea întreprinderilor din sectorul turismului și a promovării cooperării dintre statele membre, mai ales prin schimbul de bune practici.
Tourism is a third level competence policy area, in which the Union, in line with the Lisbon Treaty provisions, has powers to support, coordinate and complement action by the Member States, especially in the objective of encouraging the creation of a favourable environment for the development of undertakings in the tourism sector and promoting cooperation between the Member States, particularly by the exchange of good practice.
Turismul rural joacă într-adevăr un rol important în cadrul general al politicii privind turismul, așa cum s-a confirmat recent în Comunicarea Comisiei „Europa, destinația turistică favorită la nivel mondial – un nou cadru politic pentru turismul european” COM(2010)352 final. adoptată la 30 iunie 2010.
Rural tourism plays certainly an important role in the general framework of the tourism policy, as it has been recently acknowledged in the Commission Communication ‘Europe, the world's No 1 tourist destination — a new political framework for tourism in Europe’ COM(2010)352 final. adopted on 30 of June 2010.
Mai mult, ca dovadă a recunoașterii importanței sale, turismul rural a constituit subiectul primei ediții a inițiativei Destinație europeană de excelență (EDEN), în cadrul căreia au fost desemnate primele zece dintre „cele mai bune destinații rurale europene de excelență emergente” Pentru informații suplimentare, a se consulta următorul site web al EDEN:http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/tourism/eden/themes-destinations/index_en.htm .
Moreover, as a proof of recognition of its importance, rural tourism was chosen as topic for the first edition of the European Destination of Excellence (EDEN) initiative, resulting into the award of ten first ‘best emerging European rural destinations of excellence’ For more info, please consult the following EDEN website: http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/tourism/eden/themes-destinations/index_en.htm .
Multe dintre destinațiile EDEN selectate începând cu 2007 în cadrul unor teme precum „turism și patrimoniu local imaterial”, „turism și zone protejate” sau „turism acvatic” sunt, de fapt, destinații rurale.
Many of the other EDEN destinations selected since 2007 under topics such as ‘tourism and intangible heritage’, ‘tourism and protected areas’ or ‘aquatic tourism’ are in fact rural destinations.
În plus, rețeaua NECSTouR ( Network of European Competitive and Sustainable Tourism Regions ) acordă în cadrul activităților și al domeniilor sale de interes o deosebită atenție și aspectelor legate de turismul rural.
Further to this, the Network of European Competitive and Sustainable Tourism Regions (NECSTouR) also pays particular attention to rural tourism related aspects in their work and field of interest.
Inițiativa CALYPSO nu se axează totuși pe un anumit tip de destinație și nu are specific rural, de vreme ce urmărește mai degrabă să contribuie la extinderea duratei turismului sezonier prin facilitarea schimburilor transnaționale de turiști între statele membre, vizând în special patru grupuri-țintă, și anume persoanele în vârstă, tinerii, persoanele cu mobilitate redusă și familiile cu situație socială dificilă.
The CALYPSO initiative, however, does not focus on one particular type of destination and has no rural specificity, since its aim is rather to contribute to the extension of the tourism seasonality spread by facilitating transnational exchanges of tourists among the Member States with particular reference to four target groups, namely, seniors, youth, people with reduced mobility and families facing difficult social circumstances.
Așa cum se poate observa, turismul rural se înscrie în domeniile de interes și de activitate ale Comisiei.
As the Honourable Member can see, rural tourism features among the areas of interest and activity of the Commission.
Totuși, în ceea ce privește ideea înființării unei „mărci europene” pentru zonele rurale, pentru moment, Comisia nu intenționează să ia nicio măsură specială.
However, with regard to the particular idea of establishing a ‘European label’ for rural areas the Commission is not considering, for the moment, any particular action.
Cu toate acestea, Comisia recunoaște faptul că sinergiile dintre inițiativele sus-menționate și alte măsuri viitoare la nivel european, precum „Marca patrimoniului european”, ar putea fi explorate în viitor, mai ales deoarece marca patrimoniului european (pentru care Comisia Europeană a înaintat o propunere în martie 2010, analizată în prezent de Parlamentul European și de Consiliu în cadrul procedurii legislative ordinare) acoperă destinații aflate în zone rurale și poate fi utilizată de statele membre sau de regiuni pentru promovarea potențialului turistic al zonelor lor rurale.
Nonetheless, it acknowledges that synergies among the abovementioned initiatives and further European measures, such as the ‘European Heritage Label’, could be possibly further explored in the future, especially since the European Heritage Label (for which the European Commission put forward a proposal in March 2010, and which is currently being discussed by the European Parliament and the Council in the ordinary legislative procedure) does cover sites located in rural areas and potentially can be used by Member States or regions for promoting the tourism potential of their rural areas.
Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-010550/2010
Question for written answer E-010550/2010
Subiect: Plafonarea plăţilor directe acordate fermelor mari
Subject: Ceiling on the direct payments awarded to large farms
În Comunicarea „PAC în perspectiva anului 2020: Cum răspundem provocărilor viitorului legate de alimentaţie, resurse naturale şi teritorii”, Comisia propune introducerea unei plafonări a plăţilor acordate pentru fermele mari.
In its communication ‘The CAP towards 2020: Meeting the food, natural resources and territorial challenges of the future’, the Commission proposes introducing a ceiling on the payments awarded to large farms.
Comisia este rugată să detalieze ce fel de criterii şi instrumente are în vedere pentru introducerea unei astfel de măsuri.
Can the Commission provide details on the type of criteria and instruments it is considering in order to introduce such a measure?
În comunicarea sa „PAC în perspectiva anului 2020: Cum răspundem provocărilor viitorului legate de alimentație, resurse naturale și teritorii” COM(2010) 672. , Comisia își propune ca obiectiv asigurarea unei distribuții mai echitabile și mai echilibrate a sprijinului între statele membre și între agricultori.
Indeed, the Commission in its communication on ‘The CAP towards 2020: Meeting the food, natural resources and territorial challenges of the future’ COM(2010)672. sets out the aim of achieving a more equitable and balanced support between Member States and farmers.
De asemenea, sprijinul direct acordat agricultorilor trebuie adaptat la provocările economice, sociale și de mediu abordate în comunicare.
Furthermore, direct support to farmers needs to be adapted to the economic, social and environmental challenges addressed by the communication.
Adaptările necesare ale sistemului de plăți directe se referă la redistribuirea, reproiectarea și mai buna orientare a sprijinului, pentru a da valoare adăugată cheltuielilor și a le eficientiza.
The necessary adaptations of the direct payment system relate to the redistribution, redesign and better targeting of support, to add value and quality in spending.
Criteriile ar trebui să fie atât economice, pentru ca plățile directe să-și îndeplinească rolul de venit de bază, cât și de mediu, astfel încât să fie sprijinită furnizarea de bunuri publice.
The criteria should be both economic, in order to fulfil the basic income function of direct payments, and environmental, so as to support for the provision of public goods.