natgillin/translations-raw huggingface dataset:
În lumina celui de-al doilea program al zonei euro/FMI anvizajat pentru Grecia, care, în principal, a fost decis tot la 21 iulie, Troika trebuie să pună la dispoziție o analiză a sustenabilității datoriei.
In light of the envisaged second euro area/IMF programme for Greece, which was in principle also decided on 21 July, a debt sustainability analysis must be provided by the Troika.
Programul și implicarea sectorului privat trebuie concepute de o manieră în care să se mențină sau să se păstreze o situație sustenabilă în ceea ce privește datoria Greciei.
The programme and the private sector involvement have to be designed in a way to maintain or achieve a sustainable debt situation for Greece.
BCE face parte din Troika și își va urma orientarea cu privire la asigurarea stabilității financiare în întreaga zonă euro.
The ECB is part of the Troika and will follow its stance on ensuring fi-nancial stability in the euro area as a whole.
Cum ve ț i asigura transparen ț a programului privind pie ț ele titlurilor de valoare (SMP) ș i a programului de achizi ț ionare de obliga ț iuni garantate?
How will you ensure transparency regarding the SMP and Covered Bond Purchase Programme?
BCE respectă pe deplin principiile transparenței și deschiderii.
The ECB fully subscribes to the principles of transparency and openness.
Pot însă exista condiții care necesită o abatere de la aceste principii.
But there can be conditions which call for a deviation from these principles.
În ceea ce privește acordarea mai multor detalii referitoare la tranzacțiile desfășurate în contextul SMP și CBPP, aceasta ar putea aduce atingere eficacității și eficienței acestor programe.
As re-gards giving more details about transactions conducted in the context of the SMP and the CBPP, this could harm the effectiveness and efficiency of these programmes.
Aceasta ar putea permite participanților de pe piețele financiare să anticipeze achizițiile Eurosistemului și să dezvolte strategii comerciale care le-ar permite să beneficieze de intervențiile BCE.
It could allow financial market participants to anticipate purchases by the Eurosystem, and develop trading strategies that would allow it to benefit from the ECB’s interventions.
Aceasta ar însemna că Eurosistemul ar fi obligat să achiziționeze mai multe obligațiuni pentru a obține efectele pe care le dorește.
This would imply that the Eurosystem would need to purchase larger amounts of bonds to achieve its desired effects.
În ceea ce privește achizițiile în contextul programului privind piețele titlurilor de valoare (SMP) aflate încă în desfășurare, BCE pune deja la dispoziție în fiecare săptămână informații referitoare la sumele totale pentru care a intervenit pe piețele de obligațiuni.
As re-gards the purchases in the context of the SMP that are still ongoing, the ECB al-ready provides on a weekly basis information on the amounts for which it inter-vened on bond markets on an aggregate basis.
Cum aprecia ț i majorarea pasivelor ș i crean ț elor membrilor BCE în sistemul Target2?
How do you evaluate the grown Target II liabilities and receivables of the ECB members?
Fluxurile masive de plăți transfrontaliere dintre bănci în cadrul zonei euro constituie o caracteristică normală a uniunii monetare.
Large cross-border payment flows between banks in the euro area are a normal feature of monetary union.
Înainte de criza financiară, fluxurile aveau tendința de a fi în general echilibrate între țări: sistemul bancar al unei țări putea în general să compenseze plățile externe asociate cu importurile nete de bunuri și servicii sau achiziția de active în străinătate cu încasările, în mod considerabil prin colectarea de fonduri de pe piața interbancară transfrontalieră.
Before the financial crisis, the flows tended to be broadly balanced across countries: a country’s banking system could broadly compensate payment outflows associated with net imports of goods and services or the acquisition of assets abroad with inflows, notably by raising funds in the cross-border interbank market.
Odată cu criza financiară și a datoriei publice, situația s-a schimbat: pentru sistemele bancare ale unora dintre țările din zona euro (cum sunt Grecia, Portugalia și Irlanda), ieșirile sunt mai mari decât intrările, în timp ce pentru alte țări din zona euro (cum este Germania), situația este inversă.
With the financial and sovereign debt crisis, this has no longer been the case: outflows are larger than inflows for the banking systems of some euro area countries (such as Greece, Portugal and Ireland), and vice versa for other euro area countries (such as Germany).
Aceste fluxuri dezechilibrate de plată cu caracter transfrontalier implică faptul că în anumite țări, sistemele bancare au nevoie de o lichiditate mai mare a băncii centrale decât în altele în care intră banii băncilor comerciale.
These imbalanced cross-border payment flows imply that the banking systems need more central bank liquidity in some countries than in others where commercial bank money is inflowing.
Ca rezultat, distribuția netă a lichidității în cadrul Eurosistemului este inegală: unele bănci naționale pun la dispoziție mai multă lichiditate netă (în funcție de anvergura sistemelor bancare ale țărilor respective) decât altele.
As a result, the net distribution of liquidity throughout the Eurosys-tem is uneven: some National Central Banks provide in net more liquidity (in re-lation to the size of their countries' banking systems) than others.
Acest fapt conduce la solduri în cadrul Eurosistemului: unele bănci centrale naționale (BCN) au o creanță față de BCE, altele au un angajament.
This leads to intra-Eurosystem balances: some NCBs develop a claim vis-à-vis the ECB, oth-ers a liability.
Aceste solduri ale BCN sunt numite creanțe și angajamente TARGET 2 deoarece dezechilibrele din fluxurile de plată dintre țări apar în cadrul sistemului de plată folosit pentru procesarea și rezolvarea acestor fluxuri ale banilor băncilor centrale care, în cazul Eurosistemului, este TARGET 2.
These NCB balances are called “TARGET2” claims and liabilities because the imbalances in the payment flows across countries emerge in the payment system used to process and settle such flows in central bank money, which for the Eurosystem is TARGET2.
Dezechilibrele Target 2 ale BCN (care însumează în total zero) reflectă astfel distribuirea inegală a lichidității de către băncile centrale naționale ale Eurosistemului.
The TARGET2 imbalances of NCBs (which in total add up to zero) thus reflect the uneven distribution of central bank liquidity by the NCBs of the Eurosystem.
Această distribuire inegală în cadrul Eurosistemului produce stabilitate pentru că permite băncilor cu o situație financiară solidă – chiar celor din țările aflate sub stres financiar – să acopere necesitățile lor de lichiditate, împotriva eligibilității garanțiilor.
This uneven distribution within the Eurosystem provides stability as it allows fi-nancially sound banks – even those in countries under financial stress – to cover their liquidity needs, against eligible collateral.
Acest fapt contribuie la transmisia efectivă a politicii monetare către economia din zona mai largă a euro și la menținerea în acest mod a stabilității prețurilor pe termen mediu în zona euro.
This contributes to the effective transmission of monetary policy to the wider euro area economy, and thereby to maintaining price stability in the euro area over the medium term.
În cadrul Uniunii economice și monetare, creanța unei bănci centrale naționale (BCN) în TARGET 2 nu reflectă prin ea însăși expunerea băncii centrale naționale respective la riscul financiar.
In Economic and Monetary Union, the claim of an NCB in TARGET2 does not, in itself, reflect the NCB’s exposure to financial risk.
Expunerea la risc a Eurosistemului are legătură cu oferirea de lichidități pentru bănci și, astfel, chiar cu operațiunile de politică monetară.
The risk exposure of the Eurosystem relates to the provision of liquidity to banks, and thus to the mone-tary policy operations themselves.
Riscul operațional este atenuat de un cadru corect de gestionare a riscului și, ca regulă, orice risc rezidual este împărțit între băncile centrale naționale (BCN) ale Eurosistemului în conformitate cu participarea la capitalul BCE; acesta nu are legătură cu poziția TARGET 2 a fiecărei bănci centrale individuale.
The operational risk is mitigated by a sound risk management framework, and any residual risk is, as a rule, shared among the NCBs of the Eurosystem in accordance with their respective shares in the ECB’s capital; it is not related to the TARGET2 positions of individual central banks.
Toate statele membre din zona euro trebuie să implementeze reforme structurale substanțiale și cuprinzătoare pentru a-și consolida competitivitatea și ocuparea forței de muncă, pentru a-și crește flexibilitatea economiilor și pentru a-și îmbunătăți potențialul de creștere pe termen lung.
Substantial and comprehensive structural reforms need to be implemented by all euro area Member States in order to strengthen their competitiveness and em-ployment, increase the flexibility of their economies and enhance their longer-term growth potential.
Reformele structurale ambițioase sunt esențiale pentru redobândirea încrederii.
Ambitious structural reforms are crucial for restoring confidence.
Instrumentele de coordonare economică trebuie să fie îndreptate către sprijinirea acestor obiective.
The instruments of economic policy coordination should be geared at supporting those objectives.
Odată cu introducerea „semestrului european”, atât programele de stabilitate și convergență, cât și programele naționale de reformă, inclusiv angajamentele luate în cadrul Pactului Euro Plus, sunt în prezent trimise și evaluate concomitent pentru a consolida consecvența recomandărilor politice la nivel european.
With the introduction of the European Semester, both stability and convergence programmes and the national reform programmes, including the commitments made under the Euro Plus Pact, are now submitted and as-sessed at the same time to enhance consistency of policy recommendations at the European level.
Este acum esențial ca recomandările politice care au fost emise, specifice fiecărei țări, să fie puse în aplicare în mod integral.
It is now crucial that the country-specific policy recommen-dations issued are fully implemented.
Statele membre din zona euro trebuie să meargă mai departe adoptând de la început reforme ambițioase.
Euro area Member States should go fur-ther by frontloading ambitious reforms.
De asemenea, în temeiul „proiectului de procedură pentru corectarea dezechilibrelor excesive", statele membre care au acumulat dezechilibre economice și fiscale majore vor fi obligate să corecteze aceste dezechilibre implementând măsuri adecvate de politică fiscală și economică.
Also, under the new “Excessive Imbal-ances Procedure”, Member States where major economic and fiscal imbalances have accumulated will be obliged to correct these imbalances by implementing appropriate economic and fiscal policy measures.
De aceea, este esențial ca instrumentele de supraveghere convenite de curând cu privire la politicile statelor membre să fie puse în aplicare cu hotărâre, pentru a sprijini obiectivele strategiei pentru locuri de muncă și creștere economică.
It is therefore crucial that the newly agreed surveillance instruments over Member States policies are force-fully implemented to support the objectives for the strategy for jobs and growth.
Prin asigurarea stabilității prețurilor și prin contribuirea la stabilitatea financiară, BCE contribuie și la îmbunătățirea mediului de creștere economică.
By ensuring price stability and contributing to financial stability, the ECB also contributes to a growth-enhancing environment.
Atunci când ne gândim la reformele structurale, trebuie să acordăm prioritate maximă obiectivelor de consolidare a competitivității și de îmbunătățire a potențialului de creștere al Uniunii Europene, având în vedere concurența la nivel mondial cu țările dezvoltate și emergente.
When thinking about structural reform, highest priority should be given to the objectives of strengthening competitiveness and enhancing growth potential of the European Union in view of competition with developed and emerging coun-tries on a global scale.
Acestea se referă la diverse domenii cum sunt învățământul, serviciile, piața muncii, sustenabilitatea, cercetarea și dezvoltarea și consolidarea pieței interne.
This relates to various fields such as education, services, labour markets, sustainability, research and development and the strengthening of the internal market.
Abordarea concomitentă a acestor domenii ar putea alimenta întregul proces și ar putea avea efecte pozitive reciproce.
Tackling these fields at the same time may fuel the whole process and have reciprocal positive effects.
Măsurile concrete în aceste domenii ar putea fi următoarele:
Concrete measures in these areas could be:
- În domeniul învățământului, suficiența investițiilor publice, accesibilitatea învățământului în mod independent de rangul social și recunoașterea transfrontalieră a diplomelor.
- In education, sufficient public investment, accessibility to education irre-spective of social rank and cross-border recognition of degrees.
- În industriile serviciilor, de exemplu, continuarea procesului de liberalizare a profesiilor artizanale închise.
- In the services industries, further liberalisation for example in crafts closed professions.
Industria serviciilor medicale are, de asemenea, un potențial important.
The health services industry bears also great potential.
- În domeniul pieței muncii, continuarea liberalizării transfrontaliere.
- In the labour markets, further cross border liberalisation.
Cu toate acestea, merită să fie reamintit faptul că munca are un caracter multidimensional.
However, it is worth remembering the fact that labour is multidimensional.
Aceasta nu este doar un factor de producție, ci și un mod important de participare și incluziune în societate.
It is not only a factor of production, but also an important means of participation and inclu-sion in society.
Libertatea acordurilor colective nu trebuie pusă sub semnul întrebării; cu toate acestea, trebuie să se renunțe la toate formele de calcul a salariului pe baza indexării.
The freedom of collective bargaining should not be ques-tioned; however, all forms of index-based wage calculation should be abol-ished.
- În ceea ce privește sustenabilitatea, sustenabilitatea fiscală este esențială având în vedere schimbările demografice.
- As regards sustainability, fiscal sustainability is key in view of demographic change.
Societatea aflată în curs de îmbătrânire, ca și migrația și mobilitatea în cadrul pieței interne și nu numai, aduc provocări pentru sustenabilitatea sistemelor de securitate socială.
The ageing society as well as migration and mobility in the internal market and beyond pose challenges for the sustainability of social security systems.
Eficiența și eficacitatea sectorului public trebuie să se îmbunătățească.
The efficiency and effectiveness of the public sector have to im-prove.
- În domeniul cercetării și dezvoltării, trebuie să fie facilitat accesul la capitalul de risc.
- In research and development, access to venture capital should be made eas-ier.
- Obstacolele în calea comerțului – atât cele manifeste, cât și cele ascunse - trebuie să fie înlăturate în continuare pentru consolidarea pieței interne, menținându-se în același timp un nivel înalt al protecției consumatorilor, în special în cadrul serviciilor financiare.
- Trade barriers – open and hidden – should be further removed to strengthen the internal market, while at the same time a high level of consumer protec-tion shall be maintained, especially in financial services.
Care este opinia dvs. în legătură cu ritmul în care noile state membre ar trebui să adere la uniunea monetară ș i să adopte moneda euro, având în vedere toate criteriile de convergen ț ă ș i participarea la mecanismul cursului de schimb (MCS II)?
What is your opinion regarding the pace at which the New Member States should join the monetary union and adopt the Euro, considering all of the convergence criteria and the participation in the exchange rate mechanism (ERM II)?
Permiteți-mi prima dată să spun că Uniunea economică și monetară (UEM) nu este un magazin închis, astfel cum exemplul Estoniei a dovedit recent.
Let me first say that the Economic and Monetary Union (EMU) is not a closed shop, as the example of Estonia has just recently shown.
Cadrul de convergență, astfel cum acesta este încorporat în tratat și protocol, stipulează că statele membre pot adopta moneda euro după ce au atins un nivel înalt de convergență sustenabilă, fapt care implică în schimb că nu există un calendar predefinit pentru aderarea la zona euro.
The convergence framework, as embed-ded in the Treaty and Protocol, stipulates that Member States can adopt the euro once they have achieved a high degree of sustainable convergence which in turn implies that there is no predefined timetable for joining the euro area.
În special pe fondul experiențelor primilor 13 ani ai UEM, dați-mi voie să subliniez faptul că, pe lângă cele patru criterii de convergență, tratatul mai prevede și un ansamblu de considerente suplimentare, în special „rezultatele integrării piețelor, situația și evoluția balanțelor de plăți curente, precum și o examinare a evoluției costurilor salariale unitare și a altor indici de prețuri” (Articolul 140 TFUE).
Not least against the background of the experiences of the first 13 years of EMU, let me emphasise that, in addition to the four nominal convergence crite-ria, the Treaty also stipulates a set of additional considerations, notably “the in-tegration of markets, the situation and development of the balances of payments on current account and an examination of the development of unit labour costs and other price indices.”(Art. 140 TFEU).
Aceste aspecte, ca și sustenabilitatea convergenței atinse, vor juca un rol important în cadrul evaluării.
These aspects, as well as the sustain-ability of the convergence achieved, will play an important role in the assess-ment.
Participarea la MCS II constituie un element esențial al procesului de convergență.
Participation in the ERM II constitutes a crucial element of the convergence process.
Aceasta demonstrează dacă un stat membru poate atinge obiectivele politice esențiale, cum sunt menținerea stabilității prețurilor, disciplina fiscală și competitivitatea, respectând în același timp marginile de fluctuație normală fără tensiuni severe – și în special fără devalorizarea din proprie inițiativă a ratei centrale bilaterale față de euro – în decursul a cel puțin doi ani anteriori examinării convergenței.
It demonstrates whether a Member State can achieve key policy objec-tives, such as maintaining price stability, fiscal discipline and competitiveness, while respecting the normal fluctuation margins without severe tensions - and in particular without devaluation of its bilateral central rate against the euro on its own initiative - for at least the last two years before the convergence examina-tion.
Care este părerea dvs. despre taxarea tranzac ț iilor financiare pe termen scurt?
What is your view on the taxation of short-term financial transactions?
În cadrul dezbaterii actuale sunt dezbătute diverse tipuri de taxe pe activitățile financiare: taxa pe tranzacțiile financiare (TTF), taxa pe activitățile financiare (TAF) sau taxa Tobin.
In the current debate various types of taxes on financial activities are being de-bated: Financial Transaction Tax (FTT), Financial Activities Tax (FAT) or the Tobin tax.
Utilitatea oricărei taxe trebuie să fie evaluată din două perspective: obiectivul său de determinare a conduitei și funcția sa de creare de venituri.
The usefulness of any tax must be evaluated from two perspectives: its objective in steering behaviour and the revenue function.
Personal, aș fi în favoarea introducerii unei taxe cuprinzătoare pe tranzacțiile financiare (TTF).
I would support the introduction of a comprehensive financial transaction tax (FTT).
Este de preferat ca o astfel de taxă să fie introdusă la nivel global.
Such a tax should preferably be introduced on a global level.
Având în vedere dezbaterea intensă pe care am avut-o cu privire la acest subiect la summitul G20 din Toronto, acest lucru pare să fie imposibil de atins într-un termen apropiat.
Given the intense debate we have had on this issue at the G20 summit in Toronto this seems out of reeach in the near term.
Cea de‑a doua opțiune în ordinea preferabilității ar fi să se preconizeze introducerea acesteia în cadrul Uniunii Europene, cea de‑a treia opțiune în aceeași ordine fiind examinarea introducerii sale în zona euro.
As a second best an introduction in the European Union could be envisaged, a third best option an introduction in the Euro area has to be examined
Cu privire la funcția de determinare: în timp ce aceia care propun introducerea oricărui fel de taxă pe activitățile financiare subliniază frecvent speranța de reducere a volatilității ca rezultat al unor astfel de taxe, această susținere nu stă în picioare în fața majorității analizelor teoretice și empirice.
On the steering function: While proponents of any kind of tax of financial activi-ties often stress the hope for reduced volatility as a result of such taxes, this claim does not stand up to the majority of theoretical and empirical analysis.
Într-adevăr, costul mărit al tranzacției rezultat ar reduce lichiditatea pieței și ar putea conduce la o creștere a volatilității.
In-deed, the resulting increase in transaction cost would reduce market liquidity and could lead to an increase in volatility.
Ca instrument, TTF nu trebuie privită în mod izolat.
The FTT as an instrument should therefore not be seen in isolation.
Aceasta trebuie să fie atât luată în considerare împreună cu o reglementare îmbunătățită, în special în cazul comercializării cu o frecvență ridicată, cât și evaluată în raport cu alternativele pe care statele membre (sau posibil Uniunea Europeană în viitor) le au pentru a‑și crește veniturile.
It must be considered alongside an enhanced regulation especially of high-frequency trad-ing and evaluate against the alternatives Member States (or in the future possi-bly the European Union) have to raise revenues.
Având în vedere toate aceste elemente, aștept cu interes propunerea legislativă pe care Comisia o va înainta în curând.
On balance I am looking for-ward to the legislative proposal the EU Commission will put forward soon.
Care este opinia dvs. cu privire la rolurile care le revin Consiliului ș i BCE în cadrul reprezentării zonei euro pe plan extern?
What is your view on the respective roles of the Council and the ECB in terms of external representation of the Euro zone?
Reprezentarea externă a zonei euro reflectă structura instituțională a UEM: din moment ce politica monetară și cea a cursului de schimb sunt competențe ale Uniunii, acestea sunt reprezentate prin instituțiile europene (BCE pentru politica monetară și Consiliul UE, în compunerea zonei euro, împreună cu BCE pentru politica cursului de schimb).
The external representation of the euro area reflects the institutional set-up of the EMU: as monetary and exchange rate policies are competencies of the Un-ion, they are represented through EU institutions (the ECB for monetary policy, and the EU Council, in euro area composition, together with the ECB for ex-change rate policy).
Prin comparație, reprezentarea politicilor economice nu este unificată, reflectând faptul că, în general, competențele au rămas în mâinile guvernelor naționale, care le reprezintă pe acestea la nivel extern (spre exemplu în cadrul FMI).
In contrast, the representation of economic policies is not unified, reflecting the fact that competencies have remained largely in the hands of national governments, which also represent them externally (e.g. in the IMF).