natgillin/translations-raw huggingface dataset:
subliniază că Uniunea Europeană trebuie să mențină și chiar să consolideze presiunile necesare exercitate asupra țărilor terțe pentru ca acestea să contribuie la reducerea emisiilor globale de gaze cu efect de seră în viitor; constată că un obiectiv mai mare de reducere a gazelor cu efect de seră în cadrul UE va consolida și mai mult poziția UE și puterea de negociere în cadrul negocierilor CCONUSC și va stimula discuțiile în vederea unui acord internațional privind schimbările climatice; subliniază că UE a reușit în repetate rânduri să convingă alte țări să își crească nivelul cerințelor în materie de mediu prin preluarea inițiativei de a introduce legislație; subliniază că acțiunile UE în aceste cazuri au demonstrat că este posibil să se combine cerințele ridicate în materie de mediu cu creșterea economică;
133.Emphasises that the European Union must maintain and even reinforce the necessary pressure on third countries to deliver their share of global greenhouse gas reductions in the future; notes that a higher GHG reduction target within the EU will strengthen even further the EU’s position and bargaining power in the UNFCCC negotiations and stimulate the discussions on an international climate change agreement; emphasises that the EU has, on many previous occasions, managed to get other countries to raise their environmental requirements by taking the lead in introducing legislation; points out that EU action in these cases has shown that it is possible to combine high environmental requirements with economic growth;
· să evalueze efectele politicilor interne de reducere a emisiilor asupra ocupării forței de muncă, inclusiv a oportunităților de pe piața muncii, și să promoveze îmbunătățirea alfabetismului în domeniul reducerii emisiilor de carbon, recalificarea și perfecționarea, educația și formarea, în special în rândul IMM-urilor;
· assess the effects of domestic emissions-reduction policies on employment, including job opportunities, and promote the improvement of low-carbon literacy, energy-related reskilling and upskilling needs and education and training, in particular for SMEs,
· să analizeze în ce măsură statele membre își respectă angajamentele de a aloca cel puțin 50% din veniturile provenite din licitarea certificatelor pentru măsuri de atenuare și adaptare și să propună măsuri în acest sens, dacă este necesar;
· analyse to what extent Member States meet their commitment to spend at least 50% of the auction revenues on mitigation and adaptation measures, and propose measures, if necessary,
· să analizeze impactul majorării obiectivelor UE de reducere a emisiilor la nivelul statelor membre, astfel cum se indică în concluziile Consiliului Mediu din 14 martie 2011;
· analyse the impact of the EU’s increased emissions reduction targets at Member State level, as indicated in the Environment Council Conclusions of 14 March 2011,
· să prevadă o finanțare adecvată pentru Planul SET;
· provide proper financing for the SET-Plan,
· să promoveze utilizarea eficientă a fondurilor structurale și de coeziune de către statele membre, în special pentru măsuri legate de eficiența energetică, ținând seama pe deplin de principiul că aceste investiții trebuie să se facă la nivel regional și trebuie să reducă diferențele economice și sociale în cadrul UE;
· promote the efficient use of the Structural and Cohesion Funds by the Member States, in particular for energy-efficiency measures, whilst taking full account of the principle that such investments must be regional and reduce economic and social disparities within the EU,
· să introducă mecanisme de finanțare inovatoare (cum ar fi schema de credite de tip revolving);
· introduce innovative financing mechanisms (such as revolving schemes),
· să prevadă fonduri suplimentare pentru regiunile mai slabe și mai defavorizate pentru a include măsuri vizând sectoarele care nu intră sub incidența ETS (construcții, transporturi, agricultură);
· earmark additional funds for weaker and disadvantaged regions to cover measures in non-ETS sectors (buildings, transport, agriculture),
· să acorde prioritate cercetării în domeniul climei și al energiei în cel de Al optulea program-cadru de cercetare, inclusiv eficienței energetice, și să cerceteze cauzele schimbărilor climatice și modalitatea de adaptare la acestea;
· give priority to climate and energy research under the Eighth Research Framework Programme, including energy efficiency, and to research into the causes of climate change and adaptation to it,
· să analizeze ce impact ar putea avea o acțiune unilaterală din partea UE de a depăși obiectivul de reducere cu 20% a emisiilor de gaze cu efect de seră asupra disponibilității altor țări de a se alătura unui acord internațional;
· analyse what impact a unilateral move by the EU beyond 20% greenhouse gas emissions reductions could have on other countries’ willingness to join an international agreement,
· să investigheze impactul potențial în ceea ce privește relocarea locurilor de muncă verzi și scăderea investițiilor și a competitivității în sectoarele verzi.
· investigate the potential impact in terms of green jobs’ leakage and reduced investments and competitiveness in green sectors;
Amenințarea schimbărilor climatice la adresa umanității nu se diminuează iar impacturile încălzirii globale cu 2°C sunt chiar mai catastrofale decât se estimase anterior.
The threat to humanity posed by climate change is not decreasing, and the impacts of 2°C warming are rather worse than previously thought.
Cu toate că încălzirea globală nu poate fi făcută răspunzătoare de fenomenele meteorologice extreme, este foarte probabil ca schimbările climatice să intensifice frecvența și intensitatea acestora.
Although it is not possible to pin extreme weather events to global warming, it is very likely that climate change exacerbates the frequency and intensity of the extremes.
Incapacitatea comunității internaționale de a adopta la nivel internațional un tratat cuprinzător și obligatoriu privind climatul, la Copenhaga, nu indică faptul că statele nu adoptă nicio măsură în acest sens.
The inability of the international community to come to a comprehensive binding international climate treaty in Copenhagen does not mean countries are not taking action.
Rezultatele la care s-a ajuns în urma reuniunii de la Cancun demonstrează că statele adoptă măsuri și că negocierile au căpătat un nou avânt.
Results from Cancun meeting prove that countries are taking action and negotiations have gained new momentum.
În Europa, la momentul actual, se înregistrează o cantitate de emisii de carbon cu 17,3 % mai redusă decât în 1990.
Europe is now 17.3% below 1990 carbon emissions.
COM(2010) 569 final, Progrese înregistrate în direcția îndeplinirii obiectivelor protocolului de la Kyoto, p.
COM(2010) 569 final, Progress towards achieving the Kyoto objectives, p.5
Trecerea la un obiectiv pe plan național privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în conformitate cu obiectivele UE privind climatul poate determina o economie mai sănătoasă, o sporire a locurilor de muncă ecologice și inovare.
Moving to a domestic greenhouse gas reduction target which is in line with the EU's climate objectives can be combined with healthier economy, increase in green jobs and innovation.
Eficiența EU ETS
EU ETS effectiveness
În lipsa unui plafon semnificativ mai strict, sistemul european de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS) riscă să investească peste măsură în tehnologii ecologice și în inovare.
Without significant tightening of the cap, the EU Emissions Trading System (EU ETS) risks becoming redundant in driving investments in green technologies and innovation.
34. a demonstrat că, în temeiul obiectivului climatic de 20 %, surplusul de certificate din ETS va corespunde în 2020 unui număr aproximativ de 2,4 miliarde de certificate din rezervă și de credite internaționale neutilizate.
34 has shown that under the 20% climate target, the surplus of allowances in the ETS will correspond to around 2.4 billion banked allowances and unused international credits in 2020.
Acest surplus determină un semnal insuficient al prețului și, de asemenea, va reduce în mod semnificativ veniturile provenite din licitații care ar putea fi utilizate în vederea stimulării tehnologiilor climatice și a investițiilor în economisirea de energie, creând prin urmare milioane de locuri de muncă suplimentare.
This surplus leads to an inefficient price signal and will also significantly reduce revenues from auctioning that could be used to stimulate climate technologies and investments in energy savings, thereby creating millions of additional jobs.
Propunerea raportorului
The Rapporteur´s proposal
Având în vedere aceste aspecte, raportorul invită Comisia să prezinte cât mai curând posibil, cel târziu înainte de finalul anului 2011, propuneri în vederea sporirii obiectivului climatic al Europei pentru 2020 la o reducere cu 30 % a emisiilor de gaze cu efect de seră.
In this light, your Rapporteur calls for the Commission to come forward with proposals to increase Europe's climate ambition to a 30% greenhouse gas reduction for 2020 as soon as possible, and at least before the end of 2011.
În opinia raportorului, abordarea sugerată este mai degrabă moderată.
The approach suggested is rather moderate in the Rapporteur’s view.
Raportorul consideră că o trecere la o reducere cu 40 % a emisiilor de gaze cu efect de seră ar fi mai adecvată din punct de vedere științific, iar obiectivul privind menținerea schimbărilor climatice în limita de 2°C, fără a mai menționa limita de 1,5°C, este, de asemenea, un obiectiv recunoscut în cadrul CCONUSC.
Your Rapporteur considers that a move to 40% greenhouse gas reduction would be more appropriate from the point of view of science and the objective of maintaining climate change to 2°C, let alone 1.5°C, an objective also recognised under the UNFCCC.
Raportorul s-a abținut, de asemenea, să solicite o realizare în totalitate, pe plan național, a obiectivului climatic al UE, deși acest fapt ar spori beneficiile cetățenilor europeni prin îmbunătățirea calității aerului din Europa și prin stimularea investițiilor în economia UE.
Your Rapporteur has also refrained from calling for full domestic achievement of the EU climate target, although this would increase benefits for European citizens through improved European air quality and drive investments into the EU economy.
AVIZ al Comisiei pentru industrie, cercetare și energie
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ( *)
referitor la analiza opțiunilor pentru depășirea obiectivului de reducere cu 20% a emisiilor de gaze cu efect de seră și evaluarea riscului de relocare a emisiilor de carbon
on analysis of options to move beyond 20% greenhouse gas emission reductions and assessing the risk of carbon leakage
Comisia pentru industrie, cercetare și energie recomandă Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, competentă în fond, includerea următoarelor sugestii în propunerea de rezoluție care urmează a fi adoptată:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. întrucât, în conformitate cu scenariile Agenției Internaționale pentru Energie (AIE), emisiile globale de carbon din sectorul energiei vor crește probabil cu 21% față de nivelul din 2008 până în 2035 în cazul în care țările pun în aplicare într-o manieră prudentă angajamentele pe care și le-au asumat în cadrul Acordului de la Copenhaga, ceea ce ar face imposibilă limitarea încălzirii globale la 2°C; întrucât se consideră că țări care nu sunt membre ale OCDE sunt responsabile de întreaga creștere preconizată a emisiilor mondiale
A. whereas according to International Energy Agency (IEA) scenarios global energy-related carbon emissions are likely to increase by 21% over 2008 levels by 2035 if countries implement their commitments made in the Copenhagen Accord in a cautious manner, which would then make it impossible to limit further global warming to 2°C; whereas non-OECD countries are deemed to account for all of the projected increase in world emissions
B. întrucât, potrivit cifrelor furnizate de AIE, UE este responsabilă de doar 13% din emisiile globale de CO 2 ;
B. whereas according to IEA figures the EU accounts for only 13% of global CO 2 emissions,
C. întrucât, în conformitate cu Directiva ETS, sistemul de comercializare a cotelor de emisii ar trebui să promoveze reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră într-un mod rentabil și eficient punct de vedere economic;
C. whereas in accordance with the ETS directive the ETS scheme should promote reductions in greenhouse gas emissions in a cost-effective and economically efficient manner;
Analiza obiectivului de 20% astăzi
Analysis of the 20% target today
1. subliniază faptul că criza economică a condus la o scădere semnificativă a producției industriale și a creșterii economice, la o creștere a șomajului și, în același timp, la o scădere a emisiilor și o reducere a consumului de energie; este de opinie că această scădere a emisiilor nu ar trebui să fie interpretată drept un semn că UE este pe calea cea bună pentru a îndeplini obiectivele sale globale de reducere a emisiilor; recunoaște faptul că, deși instalațiile beneficiază de un surplus de cote, este posibil ca criza economică să fi afectat capacitatea industriei de a investi în reduceri suplimentare ale emisiilor;
Stresses that the economic crisis has led to a significant reduction in industrial production and economic growth and to increased unemployment and, at the same time, to lower emissions and to a reduction in energy consumption; believes that this emissions reduction should not be interpreted as a sign that the EU is on track to meet its overall emissions reduction targets; acknowledges that although installations benefit from surplus allowances, the economic crisis may nonetheless have affected the capacity of industry to invest in further emissions reduction;
5. se arată profund preocupat de faptul că UE nu se îndreaptă în direcția atingerii obiectivelor de reducere a consumului de energie cu 20% în raport cu estimările pentru 2020, din cauza lipsei de angajament, de ambiție și de investiții din partea statelor membre și a UE însăși; susține în totalitate concluzia care poate fi trasă din recentele comunicări ale Comisiei intitulate „Planul 2011 pentru eficiență energetică” și „Foaie de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de dioxid de carbon până în 2050”, potrivit căreia politicile privind eficiența energetică sunt esențiale pentru reducerea în continuare a emisiilor de carbon; invită Comisia și statele membre să asigure că măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice – în special în cazul clădirilor, al sistemelor de încălzire urbană și al transporturilor – beneficiază de mai multe fonduri în următorul cadru financiar multianual; deplânge faptul că nu s-a pus un accent mai mare pe eficiența energetică în cadrul dezbaterilor din 4 februarie 2011 ale Consiliului European pe tema priorităților în domeniul energiei;
Is deeply concerned that the EU is not on track to meet targets to reduce energy consumption by 20% as compared with the projections for 2020, owing to a lack of commitment, ambition and investment on the part of the Member States and the EU itself; fully endorses the conclusion to be drawn from the recent Commission communications entitled ‘Energy Efficiency Plan 2011’ and ‘A Roadmap for moving to a competitive low carbon economy in 2050’ that energy-efficiency policies are key to further reducing carbon emissions; calls on the Commission and the Member States to ensure that energy-efficiency measures - in particular in the areas of buildings, urban heating and transport - receive more funding under the next multiannual financial framework; deplores the fact that greater emphasis was not placed on energy efficiency when the European Council discussed energy priorities on 4 February 2011;
Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 referitoare la o nouă agendă digitală pentru Europa: 2015.eu (
European Parliament resolution of 5 May 2010 on a new Digital Agenda for Europe: 2015.eu (
15. salută acordul privind utilizarea fondurilor neangajate din Programul european de redresare (proiecte în domeniul energiei) pentru înființarea unui instrument financiar dedicat în vederea sprijinirii inițiativelor în materie de energie durabilă la nivel local și regional; solicită o monitorizare atentă a acestui instrument pentru a evalua dacă o astfel de finanțare ar putea servi drept model pentru viitoare instrumente de finanțare a investițiilor durabile și cu emisii reduse de carbon;
Welcomes the agreement on using uncommitted funds from the European Recovery Programme (energy projects) to establish a dedicated financial instrument to support sustainable energy initiatives at local and regional level; calls for close monitoring of this instrument in order to assess whether this kind of funding could serve as model for future instruments to finance sustainable and low-carbon investments;
Aspecte legate de cercetare și inovare
Research and innovation aspects
Opțiuni și instrumente pentru depășirea obiectivului de 20%
Options and tools to move beyond the 20% target
19. solicită ca eficiența energetică să fie prioritatea viitoarelor măsuri ale politicii privind clima; recunoaște că, potrivit foii de parcurs a Comisiei pentru 2050, în cazul în care UE își respectă politicile actuale, în special privind realizarea obiectivului de eficiență energetică de 20% până în 2020, acest lucru ar permite reducerea emisiilor pe plan intern cu 25% sau mai mult până în 2020; remarcă faptul că, potrivit analizei Comisiei, acest nivel de reducere s-ar mai încadra pe traiectoria rentabilă către atingerea obiectivului pe termen lung de reducere cu 80-95% a emisiilor de gaze cu efect de seră comparativ cu nivelurile din 1990 și că o abordare mai puțin ambițioasă ar avea ca rezultat costuri totale semnificativ mai mari de-a lungul întregii perioade;
Calls for energy efficiency to be the priority in future climate-policy measures; acknowledges that, according to the Commission’s 2050 Roadmap, if the EU delivers on its current policies, in particular achieving the energy-efficiency objective of 20% by 2020, this would enable it to reduce its emissions internally by 25% or more by 2020; notes that according to the Commission analysis this reduction level would still be on the cost-effective path towards the long-term target of a 80-95% reduction in greenhouse gas emissions over 1990 levels and that a less ambitious approach would result in significantly higher overall costs over the entire period;
26. remarcă faptul că Comisia a identificat nevoi de investiții în valoare de 1 000 de miliarde de euro pentru capacitatea de generare a energiei și pentru modernizarea infrastructurilor UE de transport și distribuție a energiei până în 2020, care ar urma să fie finanțate, în principal, prin tarifele la energie; solicită efectuarea acestor investiții, în vederea finalizării unei piețe interne a energiei interconectate care să garanteze securitatea aprovizionării, a îmbunătățirii integrării energiilor regenerabile în sistemul energetic european, ținând seama totodată de caracteristicile mixului energetic al fiecărei țări, a creșterii eficienței energetice și pentru a le permite consumatorilor să beneficieze de pe urma noilor tehnologii; subliniază necesitatea unor interconectări pentru energie electrică între statele membre, astfel încât să se exploateze pe deplin investițiile masive efectuate, în special în energie regenerabilă, într-o serie de țări;
Notes that the Commission has identified investment needs of €1 trillion in the area of energy generation capacity and the upgrading of the EU's energy transmission and distribution infrastructures by 2020, mainly to be financed through energy tariffs; calls for these investments to be made, with a view to completing an interconnected internal energy market ensuring security of supply, improving the integration of renewable energies in the European energy system, while taking into consideration the specific nature of each country’s energy mix; increasing energy efficiency and enabling consumers to benefit from new technologies; stresses the need for electricity interconnectors between Member States in order to fully exploit the massive investments being made, in particular in renewable energy, in a number of countries;
28. consideră că integrarea abordărilor sectoriale în EU ETS ar crește eficiența economică generală în toate țările participante; subliniază că merită să se analizeze beneficiile extinderii abordărilor sectoriale pentru a include alte sectoare și țări;
Considers that integrating sectoral approaches into the EU ETS would increase overall economic efficiency in all participating countries; stresses that it is worth considering the benefits of extending sectoral approaches to cover further sectors and countries;
31. ia act de contribuția energiei nucleare la reducerea emisiilor de CO 2 , dat fiind faptul că închiderea centralelor nucleare din UE ar duce la creșterea emisiilor cu 50%;
Notes the contribution made by nuclear energy to reducing CO 2 emissions, since closing nuclear power plants operating in the EU would lead to a 50% increase in emissions;
Măsuri în materie de cercetare și inovare
Research and innovation measures
38. salută intenția Comisiei de a orienta politicile în domeniul climei către traiectorii pe termen lung și sprijină ideea unor obiective intermediare, de exemplu pentru 2030; este convins că niște obiective realiste pe termen mediu și lung oferă stimulente mai clare investitorilor de a efectua investiții sustenabile și că stabilirea unor obiective mai înalte în cadrul actual pentru 2020 ar putea fi prea ambițioasă din perspectiva investițiilor;
Welcomes the Commission's intention to gear climate policies towards long-term trajectories and supports the idea of intermediate targets, for example for 2030; is convinced that realistic medium- and long-term objectives provide for clearer incentives for investors to engage in sustainable investments, and that setting higher targets within the current 2020 framework might be too ambitious from an investment perspective;
39. ia act de faptul că, potrivit evaluării Comisiei, stabilirea unui obiectiv mai ambițios de reducere a emisiilor ar duce la o diminuare a importurilor de petrol și gaze naturale cu până la 40 de miliarde de euro până în 2020, la un preț estimat al barilului de petrol de 88 USD în 2020; salută faptul că dependența UE de importurile de energie ar putea fi redusă astfel cu până la 56%;
Notes that, according to the Commission's assessment, setting a higher reduction target would lead to a reduction in oil and gas imports of up to EUR 40 billion by 2020 at an assumed oil price of US$ 88 per barrel in 2020; welcomes the fact that the EU's dependence on energy imports could thus be reduced by up to 56%;
44. este preocupat de faptul că deja are loc un transfer al inovațiilor în domeniul tehnologiilor sustenabile dinspre Europa către alte părți ale lumii, ceea ce poate transforma Europa într-un importator net de astfel de tehnologii și produse finite aferente; afirmă că, potrivit unor sondaje recente, dintre cele 50 de companii identificate drept lideri în domeniul tehnologiilor ecologice, 24 își au sediul în Asia, 22 în Statele Unite, trei în Europa și una în Canada; subliniază că, potrivit barometrului Ernst&Young 2010, China și SUA sunt cele mai atractive regiuni pe plan mondial pentru dezvoltarea de surse de energie regenerabile;
Is concerned that a shift in sustainable technology innovation away from Europe to other parts of the world is already occurring, which may turn Europe into a net importer of these technologies and related finished products; states that, according to recent surveys, out of the 50 companies identified as clean technology leaders, 24 were based in Asia, 22 in the United States, three in Europe, and one in Canada; stresses that, according to the Ernst &Young 2010 barometer, China and US are the most attractive regions of the world for the development of renewable energy sources;·