natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vă rugăm să precizați dacă o astfel de modificare a cadrului legal este conformă cu prevederile Deciziei Comisiei din 13 decembrie 2006 de stabilire a unui mecanism de cooperare și de verificare a progresului realizat de România în vederea atingerii anumitor obiective de referință specifice în domeniul reformei sistemului judiciar și al luptei împotriva corupției (2006/928/CE JO L 354 du 14.12.2006, p.
In view of the intense debate in Romania on this subject and of the importance of the Romanian public and parliament — which will soon decide on these provisions — knowing the European Commission’s official point of view, can the Commission state whether such amendment of the legal framework conforms to the Commission decision of 13 December 2006 establishing a mechanism for cooperation and verification of progress in Romania to address specific benchmarks in the areas of judicial reform and the fight against corruption and organised crime (2006/928/EC OJ L 354, 14.12.2006, p.
Răspuns dat de dl Barroso în numele Comisiei
Answer given by Mr Barroso on behalf of the Commission
(9 octombrie 2008)
(9 October 2008)
Comisia este la curent cu votul din 4 septembrie 2008 al Comisiei juridice a Senatului României, precum și cu sesiunea plenară a acestuia din 16 septembrie, context în care a fost solicitată modificarea procedurii de numire în funcții de conducere din cadrul sistemului judiciar.
The Commission is aware of the vote by the legal committee of the Romanian Senate on 4 September 2008 and the plenary of the Romanian Senate on 16 September 2008 calling for an amendment of the procedure for senior appointments within the judiciary.
În această fază, este importantă sublinierea că aceasta este o poziție a Comisiei juridice care trebuie promulgată și de președintele statului.
At this stage, it is important to emphasise that this is a position by the committee which must still be endorsed by the President.
Comisia Europeană și-a susținut constant poziția cu privire la procedura de numire și revocare a Procurorului General al României sau a șefului DNA Direcția Națională Anticorupție. și a reiterat-o în cadrul rapoartelor sale COM(2008)494 final și SEC(2008)2349, adoptate la 23 iulie 2008, în contextul mecanismului de cooperare și verificare COM(2006)928 final. .
The Commission's position on the procedure for appointing or removing the Chief prosecutor of Romania or the head of the DNA National Anticorruption Directorate. has been consistent throughout and was again repeated in the Commission's reports COM(2008)494 final and SEC(2008)2349 in the context of the cooperation and verification mechanism COM(2006)928 final. adopted on 23 July 2008.
Procedura reprezintă unul din obiectivele de referință stabilite în momentul aderării și în contextul mecanismului de cooperare și verificare, care prevede fără echivoc că procedura nu trebuie modificată.
The procedure is part of one of the benchmarks set out at the time of accession in the context of the cooperation and verification mechanism, it clearly states that the procedure should not be changed.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-4984/08
WRITTEN QUESTION E-4984/08
Subiect: Utilizarea fondurilor din Facilitatea Schengen
Subject: Utilisation of Schengen Facility funding
În vederea pregătirii pentru aderarea la Spațiul Schengen, România implementează un Sistem Integrat de Securizare a Frontierei externe (SISF).
With a view to joining the Schengen Area, Romania is implementing an integrated system for the security of the external borders (ISSB).
Contractul pentru realizarea acestui sistem este finanțat parțial din fondurile puse la dispoziția României în cadrul Facilității Schengen.
The contract for the construction of that system is being part‑financed with funding made available to Romania under the Schengen Facility.
Ministerul Internelor și Reformei Administrative (MIRA) din România, instituția responsabilă cu implementarea SISF, a anunțat că utilizarea, în cadrul contractului, a fondurilor din Facilitatea Schengen face obiectul unor documente care au caracter „secret de serviciu”, fiind astfel exceptate de la liberul acces al cetățenilor la informațiile de interes public.
The Romanian Ministry for the Interior and Administrative Reform, which is the body responsible for implementation of the ISSB, has announced that the utilisation of Schengen Facility funding in connection with the contract is the subject of documents of a ‘restricted’ nature, which thereby exempts them from free access by citizens as information of public interest.
De asemenea, Ministerul Internelor și Reformei Administrative a recunoscut că au fost înregistrate întârzieri în derularea contractului pentru securizarea frontierei de stat.
Similarly, the Ministry for the Interior and Administrative Reform has recognised that delays have been registered in the execution of the contract on the security of the state border.
(14 octombrie 2008)
(14 October 2008)
Obligațiile privind publicitatea care revin unui stat membru beneficiar sunt prevăzute la articolul 6 din Decizia C(2007)1417 a Comisiei din 4 aprilie 2007 privind gestionarea și controlul părții consacrate acquis-ului Schengen din cadrul Facilității Schengen și pentru fluxurile de numerar pentru perioada 2007-2009.
The obligations concerning publicity on the part of a beneficiary Member State are regulated in Article 6 of Commission Decision C(2007)1417 of 4 April 2007 on the management and control of the Schengen part of the Cash Flow and Schengen Facility.
Acesta prevede că statul membru beneficiar trebuie să asigure publicarea, pe cale electronică sau în alt mod, a listei beneficiarilor, a denumirii operațiunilor și a valorii finanțării publice alocate operațiunilor.
It provides that beneficiary Member States shall ensure the publication, electronically or otherwise, of the list of beneficiaries, the names of the operations and the amount of public funding allocated to the operations.
În afară de aceste informații, statul membru este cel care decide (prin autoritățile responsabile desemnate, în cazul României - Ministerul Internelor și Reformei Administrative) modalitatea și măsura în care este făcut public și diseminat de către statul membru întreg conținutul programelor indicative.
Beyond this information, the method for and the extent to which the full content of the Indicative Programmes is made public and disseminated by the Member State remains the decision of the Member State (through its designated responsible authorities, which in Romania's case is the Ministry of Interior and Administrative Reform).
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-4992/08
WRITTEN QUESTION E-4992/08
Subiect: Accesul întreprinderilor din statele non-membre UE la cereri de propuneri pentru proiecte de infrastructură finanțate sau cofinanțate de către Uniunea Europeană și/sau de guvernele naționale ale statelor membre
Subject: The access of companies from non-EU Member States to the calls for proposals on infrastructure projects financed or co-financed by the European Union and/or by the national governments of the Member States
Dezvoltarea infrastructurii naționale reprezintă un aspect cheie între alte câteva priorități convenite de Uniunea Europeană și România, anterior aderării României la UE în 2007.
The development of the national infrastructure is a key aspect among several other priorities agreed by the European Union and Romania, prior to Romania's EU accession in 2007.
Acest obiectiv se prezumă să fie atins prin promovarea și executarea de proiecte finanțate din mai multe surse: din bugetul UE prin fonduri nerambursabile, cofinanțate de către guvernul român sau finanțate complet de către stat.
This objective is presumed to be reached by promoting and implementing projects financed out of various sources: from the EU budget through non-reimbursable funds, co-financed by the Romanian Government or entirely state financed.
S-a observat, atât de către comunitatea de afaceri, cât și de către beneficiarii proiectelor (de exemplu comunitățile locale) că întreprinderile de construcții provenite din state non-membre UE care și-au exprimat interesul de a participa la cererile de propuneri pentru proiecte de infrastructură finanțate sau cofinanțate de către Uniunea Europeană și/sau guvernul român au fost descalificate la procedurile de licitare.
It was noticed both by the business community and by the beneficiaries of the projects (e.g. local communities) that construction companies coming from non-EU Member States, which expressed their interest to participate in the calls for proposals on infrastructure projects financed or co-financed by the European Union and/or by the Romanian National Government, were disqualified in the tender procedures.
Motivul invocat de guvernul român a fost acela că oferta acestora nu provenea de la o întreprindere stabilită în UE.
The reason invoked by the Romanian Government was that their offer did not originate from an EU‑based firm.
În baza aceluiași motiv, guvernul român împiedică întreprinderile din afara UE să participe la licitațiile publice pentru proiecte finanțate exclusiv de la bugetele naționale, fără nicio contribuție europeană.
On the same basis, the Romanian Government prevents non-EU companies from participating in public tenders for projects financed only from national budgets, without any European contribution.
Argumentul adus este acela că politica UE interzice accesul societăților stabilite în afara UE la proiecte finanțate din fonduri publice.
The argument is that EU policy prohibits the access of non-EU‑based firms to publicly financed projects.
Aceeași situație a fost observată în cazul particular al unui proiect de parteneriat public-privat: o întreprindere trebuia să închirieze de la statul român o bucată de teren în scopul dezvoltării și executării unui proiect de infrastructură.
The same situation was noticed in the particular case of a public-private partnership project: a company was supposed to lease from the Romanian state a piece of land, with the aim of developing and implementing an infrastructure project.
Autoritățile române au interzis posibila participare a unei întreprinderi din afara UE în cadrul proiectului, chiar dacă aceasta era doar un subcontractor care se ocupa exclusiv de dezvoltarea infrastructurii.
The Romanian authorities prohibited the possible participation of a non-EU‑based company in the project, even if it was just a subcontractor dealing with the development of infrastructure.
Faptele menționate anterior sunt ilustrate de cazul întreprinderilor chineze care au participat la cererea de propuneri pentru proiecte de infrastructură (construcția de poduri, șosele de centură etc.) organizată de către autoritățile române și care au prezentat oferte competitive în termeni de raport costuri-beneficii, dar care au fost respinse argumentându-se că acestea nu puteau fi luate în considerare în temeiul politicii UE.
The abovementioned facts are illustrated by the case of the Chinese companies, which participated in the call for proposals on infrastructure projects (development of bridges, road belts, etc.) organised by the Romanian authorities, and presented competitive tenders in terms of the cost-benefit ratio, but were rejected under the argument that they could not be considered in the light of the EU policy.
În acest context și având în vedere faptul că simplul protecționism poate fi considerat drept o măsură ilegală sau complicitate între autoritățile publice și agenții economici privați în detrimentul calității vieții cumpărătorilor, am dori ca Comisia să informeze Parlamentul European cu privire la următoarele aspecte.
Against such a background and bearing in mind that simple protectionism could be seen as an unlawful arrangement or connivance between the public authorities and private economic agents at the expense of the customers' quality of life, we would like the Commission to inform the European Parliament on the following aspects.
Reprezintă raționamentul menționat mai sus și invocat de către guvernul român poziția oficială a Comisiei Europene?
Is the abovementioned reasoning invoked by the Romanian Government the official position of the European Commission?
Dezvoltă Uniunea Europeană o politică de protecționism în favoarea întreprinderilor stabilite în UE cu privire la finanțarea proiectelor de infrastructură fie prin intermediul fondurilor europene, fie de la bugetele naționale?
Is the European Union developing a policy of protectionism in favour of EU‑based companies, with regard to the financing of infrastructure projects through either European funds or national budgets?
În cazul în care Uniunea Europeană promovează o astfel de politică protecționistă, care sunt temeiurile pentru acțiunile sale?
If the European Union promotes such a protective policy, what are the bases for its actions?
Răspuns dat de dl McCreevy în numele Comisiei
Answer given by Mr McCreevy on behalf of the Commission
Conform legislației UE, autoritățile contractante europene nu pot face discriminări împotriva unor furnizori cu sediul în alte țări din UE/SEE (Spațiul Economic European) sau împotriva bunurilor originare din UE/SEE.
According to EU legislation, the European contracting authorities cannot discriminate against other EU/EEA (European Economic Area) based suppliers or EU/EEA goods.
În plus, autoritățile contractante europene trebuie să respecte obligațiile internaționale ale UE decurgând fie dintr-un acord bilateral care cuprinde un capitol referitor la achizițiile publice, fie din normele corespunzătoare din Acordul privind achizițiile publice (AAP).
Moreover, the European contracting authorities must respect the EU international obligations, stemming either from a bilateral Agreement with a procurement chapter or from the relevant rules of the Government Procurement Agreement (GPA).
AAP este un acord plurilateral privind achizițiile publice, încheiat între anumiți membri ai Organizației Mondiale a Comerțului.
The GPA is a plurilateral agreement of certain World Trade Organisation Parties for public procurement.
Toate aceste acorduri s-au negociat pe bază de reciprocitate, adică bunurile sau furnizorii din țări terțe au acces liber la procedurile de achiziții publice din UE numai în măsura în care bunurile și furnizorii din UE au acces la aceleași proceduri de achiziții publice în țările respective.
All these agreements have been negotiated on the basis of reciprocity, e.g. EU procurement opportunities are open to third countries' goods or suppliers only to the extent that the same procurement opportunities are open to EU goods or suppliers in the country in question.
AAP și toate acordurile bilaterale care cuprind un capitol referitor la achizițiile publice acoperă bunurile, serviciile și furnizorii cu sediul într-o altă țară parte a AAP sau, respectiv, în cealaltă țară semnatară, în cazul acordurilor bilaterale.
The GPA and any bilateral Agreement with a procurement chapter cover goods, services and suppliers originating from another GPA Party or from the other Party to the bilateral Agreement.
În orice procedură de achiziție publică în care este implicată una din aceste categorii se aplică regula tratamentului național și a nediscriminării.
If any public procurement procedure involves one of those categories, the rule of national treatment and non-discrimination applies.
Din angajamentele internaționale menționate mai sus rezultă că o autoritate contractantă europeană poate, dacă dorește, să diferențieze accesul la piața sa de achiziții publice în funcție de originea bunurilor furnizate.
From the abovementioned international commitments it results that a European contracting authority can, if it wishes so, differentiate the access to its procurement market on the basis of the origin of goods supplied.
Bunurile originare dintr-o țară terță care nu fac obiectul obligațiilor internaționale ale UE pot, în principiu, să facă obiectul unor discriminări dacă, de exemplu, bunurile respective provin dintr-o țară care nu este parte a AAP sau provin dintr-o țară care este parte a AAP, dar nu sunt prevăzute în angajamentele acesteia.
Goods originating from a third country and which are not covered by the EU international obligations can in principle be discriminated against, for instance, if the goods in question originate from a country which is not a Party to the GPA or they originate from a Party to the GPA but are not covered by this GPA Party's commitments.
Această situație este valabilă indiferent dacă achiziția în cauză este cofinanțată de la bugetul comunitar.
This is irrespective of whether the procurement in question is co-funded from the Community budget.
Republica Populară Chineză nu este încă membră a AAP și abia recent a demarat negocierile de aderare.
The People's Republic of China is not yet a Party to the GPA and it has only recently started the accession negotiations.
În plus, China nu are nici un acord bilateral cu UE cu privire la achizițiile publice.
Furthermore, there is no bilateral Agreement between China and the EU regarding public procurement.
Comisia susține energic aderarea Chinei la AAC și încurajează autoritățile chineze să accelereze acest proces.
The Commission firmly supports the accession of China to the GPA and is encouraging the Chinese authorities to accelerate this process.
Totuși, până când China nu aderă la AAP sau nu încheie un acord bilateral cu un capitol privind la achizițiile publice, furnizorii și/sau bunurile din această țară nu au niciun drept legal de a participa la achiziții în UE și de a obține tratament național în acest sens.
Nevertheless, until China's accession to the GPA or conclusion of a bilateral Agreement with a procurement chapter, the Chinese suppliers and/or goods do not enjoy any legal right to participate in the EU procurement and to obtain national treatment.
Prin urmare, ca răspuns la prima întrebare a distinsului membru, Comisia dorește să reitereze că poziția guvernului român este în deplină concordanță cu principiile explicate mai sus.
Therefore, in reply to the Honourable Member's first question, the Commission would like to recall that the position of the Romanian government is fully in line with the principles explained above.
Bunurile și furnizorii din China nu beneficiază de niciun drept legal de a participa la proceduri de achiziții publice în UE.
The Chinese goods and suppliers do not enjoy any legal right to participate in a procurement procedure in the EU.
Totuși, trebuie observat că decizia de a permite sau nu accesul pe piața achizițiilor publice al bunurilor sau furnizorilor care nu sunt protejați prin AAP sau printr-un acord bilateral este de competența autorităților contractante naționale.
However, it shall be stated that the decisions on access to procurement markets to goods or suppliers, who do not enjoy the protection of the GPA or a bilateral Agreement, remain with the relevant national contracting authorities.
Ca răspuns la cea de-a doua întrebare, Comisia dorește să sublinieze că UE promovează în mod tradițional deschiderea reciprocă a piețelor de achiziții publice la scară internațională, atât în contextul actualelor negocieri privind AAP, cât și în contextul negocierilor în curs pentru încheierea unor acorduri de liber schimb care să conțină și un capitol referitor la achizițiile publice.
In reply to the second question, the Commission would like to stress that the EU has been traditionally promoting mutual opening of procurement markets on the international scale either in the context of the current GPA negotiations or in the context of the ongoing negotiations of Free Trade Agreements which include a procurement chapter.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-5050/08
WRITTEN QUESTION E-5050/08
Subiect: Accesul persoanelor cu cetățenie dublă la funcțiile publice în Republica Moldova
Subject: Access to public office in Moldova for people with dual nationality
La 7 decembrie 2007, Parlamentul Republicii Moldova a adoptat proiectul de lege pentru modificarea și completarea unor acte legislative, care constă în „introducerea restricțiilor deținerii de către cetățenii Republicii Moldova a cetățeniei altor state în perioada deținerii unor funcții publice”.
On 7 December 2007, the parliament of the Republic of Moldova adopted a bill amending and supplementing certain legislative acts that consists of introducing restrictions on citizens of the Republic of Moldova from holding citizenship of other states in any period in which they are in public office.
Noile prevederi legislative se referă la funcțiile de președinte, prim-ministru, președinte de raion, judecător, membru al Consiliului de Administrație al Băncii Naționale a Republicii Moldova, avocat, parlamentar, membru al Comisiei Electorale Centrale etc.
These new legislative provisions relate to the offices of president, prime minister, regional president, judge, member of the Board of Directors of the National Bank of the Republic of Moldova, lawyer, member of parliament, member of the central electoral commission, etc.
Solicit Consiliului să precizeze următoarele: —
Could the Council state: —
dacă prevederile menționate sunt conforme cu spiritul democratic și legislația europeană din statele membre și dacă, pe de altă parte, nu are loc o aplicare discriminatorie și selectivă a legii, în condițiile în care deținătorii de cetățenie rusă, așa cum este cazul președintelui Republicii Moldova, nu intră sub incidența legii invocate și —
whether the above‑mentioned provisions are in keeping with the democratic spirit and European legislation in the Member States and, furthermore, whether discriminatory and selective application of the law is taking place, insofar as people with Russian citizenship — such as the President of the Republic of Moldova — are not subject to the laws in question; and —
dacă prin aplicarea prevederilor citate nu sunt discriminate persoanele care dețin cetățenia altor state europene, inclusiv a României?
whether application of these provisions does not discriminate against people who are citizens of other European states, including Romania?
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-5051/08
WRITTEN QUESTION E-5051/08
Solicit Comisiei Europene să precizeze următoarele: —
Could the European Commission state: —
(3 noiembrie 2008)
(3 November 2008)
Respectarea democrației, a statului de drept și a drepturilor omului se află la baza relațiilor UE cu Republica Moldova.
Respect for democracy, rule of law and human rights are at the basis of the EU’s relations with the Republic of Moldova.
Acest fapt se reflectă pe deplin în Acordul de Parteneriat și Cooperare dintre UE și Republica Moldova din 1994 și în Planul de acțiune UE-Moldova din cadrul politicii europene de vecinătate (PEV) din 2005.
This is fully reflected in the EU‑Moldova Partnership and Cooperation Agreement of 1994 and the EU‑Moldova European Neighbourhood Policy (ENP) Action Plan of 2005.
La diferite niveluri, Comisia a ridicat și va ridica în continuare această problemă pe lângă autoritățile moldovene, inclusiv cel mai recent în cadrul Comitetului de cooperare UE-Moldova din 3 octombrie 2008.
The Commission has raised and continues to raise this issue at various levels with the Moldovan authorities, including most recently at the EU‑Moldova Cooperation Committee on 3 October 2008.
Cu această ocazie, UE a invitat, inter alia , autoritățile din Republica Moldova să îmbunătățească în continuare cadrul juridic care reglementează alegerile, inclusiv referitor la exercitarea efectivă a dreptului de a fi ales de toți cetățenii.
On this occasion, the EU inter alia called on the Moldovan authorities to further improve the legal framework governing elections, including with regards to the effective exercising of the right of being elected by all citizens.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-5052/08
WRITTEN QUESTION E-5052/08
Subiect: Declarațiile oficialilor Comisiei Europene privind numirea șefilor procurorilor în România
Subject: Statements by European Commission officials concerning the appointment of chief prosecutors in Romania