natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Propunere de rezoluţie a Parlamentului European privind reglementarea produselor tipice nealimentare
Motion for a European Parliament resolution on regulation of non-food typical products
întrucât produsele tipice reprezintă un instrument fundamental pentru a impulsiona creşterea competitivităţii întreprinderilor europene;
whereas typical products represent an essential means of enhancing the competitiveness of European undertakings,
dat fiind că imaginea de calitate care se asociază adesea ofertei de produse tipice este potenţial în măsură să reducă efectele negative care decurg din diferenţa dintre costurile de producţie, care avantajează mărfurile provenite de pe pieţele neeuropene, în special de pe pieţele asiatice;
whereas the image of quality often associated with such products can potentially reduce the adverse effects of the production cost advantage of goods from non-European, and in particular Asian, markets,
având în vedere legătura strânsă cu regiunile pe care le reprezintă;
having regard to the close link between such products and their regions of origin;
observând că produsele tipice reprezintă o modalitate eficientă de a crea o legătură între dezvoltarea socio-economică şi conservarea caracterului specific al regiunilor implicate;
whereas typical products are an effective means of combining socio-economic development with the protection of the specific features of the regions concerned,
constatând că toate statele membre iau în considerare produsele tipice non-food , deşi folosesc metode diferite de recunoaştere şi de protecţie;
whereas all EU Member States take account of non-food typical products, although their recognition and protection procedures vary considerably,
convins de faptul că o reglementare la nivel comunitar ar permite uniformizarea domeniului de aplicare al diferitelor sisteme de protecţie, asigurarea unei protecţii mai eficiente împotriva imitaţiilor şi a produselor contrafăcute, garantarea pentru produsele protejate a unei credibilităţi mai mari pe piaţă şi punerea în practică pe deplin a Acordurilor de la Lisabona şi TRIPs;
whereas Community regulations would make it possible to standardise the scope of the various protection systems, guarantee more effective protection against imitations and counterfeit products, guarantee greater credibility for protected products on the market and fully implement the Lisbon and TRIPS Agreements,
deoarece se examinează posibilitatea de a crea o „denumire geografică tipică" (DGT) pentru produsele tipice non-food , prin analogie cu denumirea de origine protejată (DOP) şi indicaţia geografică protejată (IGP) în sectorul agroalimentar,
whereas consideration is being given to whether to introduce a 'Typical Geographical Designation' for non-food typical products, by analogy with PDOs and PGIs in the agri-food sector,
invită Comisia şi Consiliul să analizeze oportunitatea unei reglementări europene a indicaţiilor geografice privind produsele tipice nealimentare.
Calls on the Commission and the Council to consider the need for European legislation on geographical indications for non-food typical products.
de Francis Wurtz, Ilda Figueiredo, Helmuth Markov, Gabriele Zimmer, Eva-Britt Svensson, Esko Seppänen şi Roberto Musacchio
by Francis Wurtz, Ilda Figueiredo, Helmuth Markov, Gabriele Zimmer, Eva-Britt Svensson, Esko Seppänen and Roberto Musacchio
privind contribuţia la Consiliul European din primăvara anului 2008, cu privire la Strategia de la Lisabona
on the input to the Spring 2008 European Council in relation to the Lisbon Strategy
Rezoluţia Parlamentului European privind contribuţia la Consiliul European din primăvara anului 2008, cu privire la Strategia de la Lisabona
European Parliament resolution on the input to the Spring 2008 European Council in relation to the Lisbon Strategy
având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 iulie 2005, intitulată „Acţiuni comune pentru creştere economică şi ocuparea forţei de muncă: programul comunitar Lisabona” (COM(2005)0330),
having regard to the Commission communication of 20 July 2005 entitled 'Common actions for growth and employment: the Community Lisbon Programme' (COM(2005)0330),
având în vedere cele 27 de programe naţionale de reformă, prezentate de statele membre, legate de Strategia de la Lisabona,
having regard to the 27 national Lisbon Reform Programmes as presented by the Member States,
având în vedere implementarea în 2007 a Programului comunitar Lisabona prezentat de Comisie,
having regard to the 2007 implementation of the Commission's Community Lisbon Programme,
având în vedere previziunile economice ale Comisiei din noiembrie 2007,
having regard to the Commission's autumn 2007 economic forecasts of November 2007,
având în vedere setul de comunicări ale Comisiei din 11 decembrie 2007, intitulat „Raportul Strategic privind noua strategie pentru creştere economică și ocuparea forței de muncă: lansarea unui nou ciclu (2008-2010) (COM(2007)0803), precum şi „Propunerea privind programul comunitar Lisabona 2008-2010” (COM(2007)0804),
having regard to the Commission communication package of 11 December 2007: 'Strategic report on the renewed Lisbon strategy for growth and jobs: launching the new cycle (2008-2010)' (COM(2007)0803), and 'Proposal for a Community Lisbon Programme 2008 - 2010' (COM(2007)0804),
având în vedere concluziile Preşedinţiei la Consiliul European de la Lisabona din 23 şi 24 martie 2000, la Consiliul European de la Stockholm, din 23 şi 24 martie 2001, la Consiliul European de la Barcelona, din 15 şi 16 martie 2002 şi la Consiliile Europene de la Bruxelles, din 22 şi 23 martie 2005, din 15 şi 16 decembrie 2005, din 23 şi 24 martie 2006 şi din 8 şi 9 martie 2007,
having regard to the Presidency conclusions of the Lisbon European Council of 23 and 24 March 2000, the Stockholm European Council of 23 and 24 March 2001, the Barcelona European Council of 15 and 16 March 2002, and the Brussels European Councils of 22 and 23 March 2005, 15 and 16 December 2005, 23 and 24 March 2006 and 8 and 9 March 2007,
având în vedere rezoluţiile sale din 9 martie 2005, 15 martie 2006 şi 14 februarie 2007 privind revizuirea de la jumătatea termenului a Strategiei de la Lisabona,
having regard to its resolutions of 9 March 2005, 15 March 2006 and 14 February 2007 on the mid-term review of the Lisbon Strategy,
având în vedere propunerea de rezoluţie depusă de Grupul GUE/NGL în februarie 2007, privind contribuţia la Consiliul European din primăvara anului 2007, cu privire la Strategia de la Lisabona,
having regard to the motion for a resolution tabled by the GUE/NGL Group on February 2007 on the input to the Spring 2007 European Council in relation to the Lisbon Strategy,
întrucât Consiliul European din martie 2000 şi apoi cel din 2005 a stabilit următoarele obiective, de realizat până în 2010: o rată medie de creştere economică de 3%, ocuparea integrală a forţei de muncă, reducerea sărăciei şi a inegalităţilor şi alocarea unui procent de 3% din PIB-ul comunitar pentru cercetare şi dezvoltare;
whereas the European Council in March 2000 and than in 2005 set the targets of an average economic growth rate of 3%, full employment, reduction of poverty and inequalities, and an overall R&D expenditure of 3% of Community GDP, to be achieved by 2010,
întrucât, la 8 ani de la punerea în aplicare a Strategiei de la Lisabona, a venit timpul pentru o analiză serioasă şi completă a efectelor acesteia asupra vieţii economice şi sociale a cetăţenilor;
whereas after eight years of the implementation of the Lisbon Strategy it is time for a serious and complete analysis of its impact on the economic and social lives of the citizens,
Strategia de la Lisabona - rezultatele reale
The Lisbon Strategy - th e true results
atrage atenţia asupra faptului că până acum, la începutul ultimului ciclu (2008-2010), nu au fost atinse obiectivele declarate ale Strategiei de la Lisabona, anume o creştere economică medie de 3%, ocuparea integrală a forţei de muncă, alocarea unui procent de 3% din PIB-ul comunitar pentru cercetare şi dezvoltare şi reducerea sărăciei până la eradicare;
Stresses that as we enter this last cycle 2008-2010 the Lisbon Strategy has failed to meet its declared objectives of average economic growth of 3%, full employment, an overall R&D expenditure of 3% of Community GDP and reducing poverty aiming at its eradication;
constată că ritmul creşterii economice în UE - 15 s-a încetinit deceniu după deceniu; ia act de revizuirea recentă de către Comisie a previziunilor sale, indicând o nouă încetinire a ritmului creşterii economice; reaminteşte faptul că rata creşterii economice anuale a scăzut, de la o medie de 2,9% în UE - 27 şi 2,8 % în UE - 15 între 1996 şi 2000, la 1,6 % şi, respectiv, 1,3 % între 2000 şi 2006.
Notes that average economic growth in the EU-15 has decelerated decade after decade; notes that the Commission has recently reviewed its forecasts pointing to a new deceleration of economic growth; recalls the decreasing average annual growth rate of 1.6 % in the EU-27 (1.3 % in the EU-15) between 2000 and 2006, compared to, respectively, 2.9 and 2.8 % on average between 1996 and 2000;
constată persistenţa şi uneori chiar accentuarea disparităţilor regionale şi a inegalităţilor economice şi sociale dintre şi în interiorul statelor membre; subliniază faptul că există actualmente ţări şi regiuni cu o tendinţă divergentă, în loc de convergentă, faţă de media UE;
Notes the persistence, and in some cases the increase, of regional disparities and economic and social inequalities between and within Member States; points out that currently there are countries and regions diverging from instead of converging with the EU average;
observă că, între 2000 şi 2005, numărul şomerilor din UE a crescut cu un milion şi că în 2006 erau peste 18 milioane de şomeri în UE; constată creşterea slabă a ratei de ocupare a forţei de muncă, insuficientă pentru a atinge obiectivul de 70% până în 2010; subliniază faptul că creşterea ratei ocupării forţei de muncă din ultimii zece ani se datorează în principal creşterii numărului de locuri de muncă nesigure, cu normă parţială, care reprezintă peste jumătate din creşterea totală;
Notes that from 2000 to 2005 the EU's number of unemployed increased by one million, and that in 2006 there were more than 18 million persons unemployed in the EU; notes the slow average employment growth, not sufficient to reach the objective of 70% by 2010; draws particular attention to the fact that the employment growth in the last decade is mostly due to the increase in insecure work, with part-time work accounting for over half the overall increase;
observă cu îngrijorare că diferenţele dintre femei şi bărbaţi pe piaţa muncii sunt în continuare semnificative, din moment ce rata şomajului în rândul femeilor rămâne inacceptabil de ridicată faţă de cea totală şi de cea din rândul bărbaţilor; consideră că este, de asemenea, inacceptabil faptul că din 2003 nu s-a înregistrat nici o scădere a diferenţei de remuneraţii între bărbaţi şi femei, femeile continuând să câştige cu 15% mai puţin decât bărbaţii (25% mai puţin în sectorul privat şi 30% în industrie), iar egalitatea între genuri în ceea ce priveşte cariera nu este încă o realitate;
Notes with concern that the differences between men and women in the labour market remain significant, since the female unemployment rate remains unacceptably higher compared to the total and to the male unemployment rate; finds it unacceptable that since 2003 there has been no decrease in the gender pay gap, as women continue to earn on average 15% less than men (25% less in the private sector, and 30% in industry) and that gender equality in careers is still not a reality;
subliniază faptul că şomajul în rândul tinerilor rămâne o problemă majoră, el ridicându-se atingând în prezent aproape 18% şi că în ultimii 25 de ani nu s-a realizat nimic semnificativ cu privire la această problemă; ia act de evaluarea pe zece ani efectuată de Comisie cu privire la Strategia europeană în materie de ocupare a forţei de muncă, în care se arată că tinerii au de peste două ori mai multe şanse de a fi şomeri decât adulţii din prima categorie de vârstă;
Stresses that youth unemployment remains a key problem which today stands at around 18% and that over the last 25 years no real breakthrough has been achieved in reducing it; takes note of the Commission's evaluation of ten years of the European Employment Strategy where it states that 'young people are more than two times as likely to be unemployed than prime-age adults';
subliniază că, din 2000, inegalităţile de venit s-au agravat, raportul dintre 20% cei mai bogaţi şi 20% cei mai săraci crescând de la 4,5:1 la 4,8:1 în 2006, ceea ce reflectă o accentuare a concentrării bogăţiei în UE;
Points out that income inequalities have risen since 2000, with the ratio between the 20% richest and the 20% poorest having increased from 4.5:1 to 4.8:1 in 2006, reflecting a substantial increase in the concentration of wealth in the EU;
consideră inacceptabil faptul că inegalităţile sociale și sărăcia sunt din ce în ce mai mari în UE, unde 78 de milioane de oameni trăiesc sau sunt supuși riscului de a trăi în sărăcie, în special femeile și copii; subliniază faptul că sărăcia lucrătorilor reprezintă peste o treime din riscul global de sărăcie din UE;
Finds it unacceptable that social inequalities and poverty are increasing in the EU, with 78 million people living in or at risk of poverty, especially women and children; stresses that in-work poverty accounts for more than a third of the overall poverty risk in the EU;
subliniază că investiţiile în cercetare şi dezvoltare în termeni de procentaj din PIB au stagnat între 2000 şi 2005, fiind, în 2005, de 1,9 % în UE-15 şi 1,4 % în UE-25, departe de obiectivul UE de 3% din PIB până în 2010;
Points out that investment in research and development in terms of percentage of GDP stagnated between 2000 and 2005, standing at 1.9 % in 2005 in the EU-15 and 1.4 % in the EU-25, a long way from the EU target of 3% of GDP by 2010;
Strategia de la Lisabona: contradicţia dintre obiectivele proclamate şi neoliberalismul politicilor
The L isbon Strategy - t he contradiction between proclaimed objectives and neo-liberal policies
atrage atenţia asupra contradicţiei dintre aşa-numitele „obiective de la Lisabona” - de a face din Europa cea mai competitivă și dinamică economie bazată pe cunoaștere din lume, capabilă de creștere economică durabilă, cu locuri de muncă mai multe și mai bune și cu o mai puternică coeziune socială - şi politicile neoliberale puse în practică;
Draws attention to the contradiction between the so-called 'Lisbon Objectives' - to make Europe 'the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion'- and the neo-liberal policies applied;
regretă faptul că, în Comunicarea sa destinată Consiliului din primăvara anului 2008, Comisia nu abordează profundele consecinţe economice şi sociale ale celor opt ani ai Strategiei de la Lisabona;
Regrets that the Commission, in its Communication to the 2008 Spring Council, has failed to address the deep social and economic consequences of eight years of the Lisbon Strategy;
deplânge faptul că, dimpotrivă, Comisia se îndreaptă spre o accentuare a caracterului neoliberal al programului său, preconizând continuarea liberalizărilor şi accentuarea nesiguranţei şi promovând „externalizarea” Agendei de la Lisabona”;
Deplores the fact that the Commission, on the contrary, is pushing for a deepening of its neo-liberal programme. with further liberalisations and increased insecurity, and is promoting the 'externalization' of the Lisbon Agenda;
consideră că, începând din anul 2000, UE este confruntată cu o încetinire a creșterii economice și a ocupării forței de muncă, un transfer al câștigurilor de productivitate de la lucrători către angajatori, precum și cu menținerea unui nivel ridicat de șomaj, sărăcie, excludere socială, nesiguranţă a locurilor de muncă și inegalitate a veniturilor;
Notes that since 2000 the EU has been plagued by sluggish economic and employment growth, a transfer of productivity gains from workers to shareholders, and the persistence of high levels of unemployment, poverty, social exclusion, insecure work and income inequality;
reafirmă faptul că Strategia de la Lisabona, definită de Consiliile Europene din martie 2000 şi 2005, care s-a bucurat de un sprijin fără rezerve din partea marilor organizaţii patronale europene, a reprezentat, în cadrul UE, principalul instrument de promovare a liberalizării și privatizării utilităţilor şi serviciilor publice, a flexibilității și adaptabilității piețelor muncii, a scăderilor salariilor și a deschiderii către interese private a majorității sistemelor de securitate socială, inclusiv în domeniul pensiilor și al sănătății;
Reaffirms that the Lisbon Strategy, as defined by the European Councils of March 2000 and 2005 (with the clear support of the major European employers' organisations), has been the main tool within the EU to promote the liberalisation and privatisation of public utilities and services, flexibility and adaptability of labour markets, wage restraint, and the opening-up to private interests of the bulk of social security provisions, including pensions and health;
regretă faptul că aşa-zisa revigorare a Strategiei de la Lisabona din 2005 a accentual încă şi mai mult componenta neoliberală şi reaminteşte faptul că toate statele membre au transformat această componentă neoliberală în programe naţionale concrete, punând în pericol dimensiunea socială şi nesocotind problemele economice, sociale şi de mediu cu care se confruntă diferite state membre ale UE;
Regrets the fact that the so-called revival of the Lisbon Strategy in 2005 has accentuated even more the neo-liberal content, and recalls that this content has been translated into concrete national reform programmes by all Member States, putting at risk the social dimension and disregarding the economic, social and environmental problems faced by the different EU Member States;
accentuează faptul că Programul comunitar de la Lisabona şi programele naţionale de reformă în cadrul Strategiei de la Lisabona revizuite constituie mijloace de a oferi o justificare la nivel naţionale şi de a continua aceleaşi reforme structurale în toate statele membre, mai ales în ceea ce priveşte piaţa muncii şi securitatea socială, ceea ce va avea consecinţe economice şi sociale grave, accentuate de orientările integrate şi de Pactul de stabilitate şi creştere; consideră că aceste reforme vor periclita drepturile lucrătorilor, ale pensionarilor, ale utilizatorilor serviciilor publice şi ale consumatorilor;
Stresses that the Community's Lisbon Programme and the national reform programmes in the framework of the revised Lisbon Strategy are a tool to provide national justification for and push forward the same structural reforms in all the Member States, in particular as regards the labour market and social security, and that this will have serious economic and social consequences, intensified by the integrated guidelines and the Stability and Growth Pact; considers that these reforms will jeopardise the rights of workers, pensioners, public service users and consumers;
subliniază că actualul proces de liberalizare a piețelor și de privatizare a utilităților publice nu a adus nici un avantaj vizibil în ceea ce privește prețurile, calitatea serviciilor sau reducerea cheltuielilor publice; constată că, dimpotrivă, asociațiile de consumatori și de utilizatori ai serviciilor publice au semnalat creșteri ale prețurilor, o scădere a nivelului calității serviciilor și majorări ale costului de furnizare a serviciilor; observă, cu toate acestea, că liberalizarea a contribuit la dispariţia unor locuri de muncă în sectoarele afectate şi crearea unor monopoluri private, care pun în pericol drepturile lucrătorilor, ale utilizatorilor serviciilor publice şi ale consumatorilor;
Stresses that the ongoing process of liberalising markets and privatising public utilities has not brought any visible gains in terms of prices, service quality or a reduction in public expenditure; notes, on the contrary, that consumers' and public service users' associations have reported price increases, a drop in the level of service quality and increases in the costs of provision; notes, furthermore, that liberalisation has contributed to the destruction of jobs in the sectors affected and the creation of private monopolies that put the rights of workers, public service users and consumers at risk;
respinge, prin urmare, liberalizarea transportului public, a energiei şi sistemelor de comunicații și în special acordurile recente privind liberalizarea traficului feroviar internațional de călători și a serviciilor poștale;
Rejects, therefore, the liberalisation of public transport, energy and communications systems and, in particular, the recent agreements on liberalisation of international passenger rail particular traffic and postal services;
subliniază importanţa serviciilor publice pentru coeziunea socială, economică şi teritorială a UE; subliniază faptul că sectoarele publice structurale nu ar trebui să fie deschise concurenței, ci, mai degrabă, ar trebui să fie deținute și gestionate de autorități publice, aceasta fiind unica modalitate de a asigura calitatea, disponibilitatea și accesibilitatea serviciilor oferite și, prin urmare, de a garanta drepturile utilizatorilor;
Highlights the importance of public services for the promotion of social, economic and territorial cohesion in the EU; stresses that public structural sectors should not be open to competition but, rather, should be owned and managed by public authorities, as the only way to ensure the quality, availability and affordability of the service provided and so guarantee the users' rights;
subliniază faptul că Strategia europeană pentru ocuparea forţei de muncă oferă instrumente pentru dereglementarea pieţii muncii, pentru tranziţia de la locuri de muncă stabile la locuri de muncă nesigure şi pentru fragilizarea drepturilor lucrătorilor şi a negocierilor colective, în măsura în care aceasta din urmă promovează creşterea şanselor de integrare profesională şi a adaptabilităţii lucrătorilor;
Stresses that the European Employment Strategy has provided the tools for the deregulation of labour markets, the transition from stable to insecure jobs and the weakening of workers' rights and collective bargaining as it promotes the employability and adaptability of workers;
consideră că hotărârile recente ale Curţii Europene de Justiţie (CEJ) în cauzele Vaxholm-Laval şi Viking Line arată unde duc orientările tratatelor existente, care sunt păstrate şi în Tratatul de la Lisabona; regretă profund modul în care CEJ a acordat prioritate absolută regulilor concurenţei în UE, legitimând dumping-ul social şi subminând drepturile lucrătorilor;
Considers that the recent rulings of the European Court of Justice (ECJ) on the Vaxholm-Laval and Viking Line cases show where the orientation of the current Treaties, which remains in the Treaty of Lisbon, leads to; deeply regrets the way the ECJ has prioritised competition rules in the EU above all else, legitimating social dumping and undermining workers' rights;
respinge hotărât noul concept de „flexicuritate” şi încercarea de a-l plasa în centrul abordării dominante cu privire la următorul ciclu de trei ani al strategiei europene privind ocuparea forței de muncă și al orientărilor integrate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă;
Strongly rejects the new concept of 'flexicurity' and the attempt to make it the overarching approach for the next three-year cycle of the European Employment Strategy and the Integrated Guidelines for Growth and Jobs;