natgillin/translations-raw huggingface dataset:
21. invită Comisia să încurajeze statele membre să facă schimb de bune practici și să folosească pe deplin oportunitățile de cofinanțare oferite de fondurile structurale, în special Fondul social european, pentru a asigura un acces mai larg la structuri de îngrijire a copiilor și a vârstnicilor, accesibile și de calitate, astfel încât femeile să nu mai fie obligate să îndeplinească aceste sarcini în mod informal; subliniază, în plus, necesitatea de a lua măsuri pentru ca munca depusă pentru îngrijirea la domiciliu să fie transformată, acolo unde este posibil, în locuri de muncă pe termen lung;
Calls on the Commission to encourage the Member States to exchange best practices and make full use of the co-financing opportunities offered by the Structural Funds, in particular the European Social Fund, to ensure broader access to affordable, quality childcare and elderly care facilities so that women are not forced to undertake these duties on an informal basis; stresses, in addition, the need to ensure that precarious domestic care jobs are transformed, wherever possible, into decent, long-term jobs;
24. invită Comisia ca, în noua sa strategie pentru egalitatea de gen, să își întărească angajamentul de a promova egalitatea de gen în politicile din domeniul migrației și al integrării, în special în vederea valorificării la maximum a potențialului de muncă al femeilor migrante;
Calls on the Commission, in its new gender equality strategy, to strengthen its commitment to promoting gender equality in migration and integration policies, in particular with a view to fully utilising migrant women’s employment potential;
Cercetarea în domeniu
Research on the subject
Cu toate că munca precară a fost mult timp un subiect important, actuala criză economică și financiară a adus munca precară în centrul atenției și, în special, problema femeilor care ocupă locuri de muncă precare a devenit foarte urgentă.
Although precarious work has long been an important topic; the current economic and financial crisis has made a focus on precarious work and especially the issue of women in precarious employment became very urgent.
Criza a avut un efect dublu asupra fenomenului muncii precare:
The crisis has had a twofold effect on the phenomenon of precarious work:
În primul rând, companiile afectate de criză au răspuns prin reducerea numărului de locuri de muncă cu contract temporar, precum contractele pe durată determinată, forța de muncă angajată sau angajații cu alte tipuri de contracte decât cele permanente.
Firstly, companies hit by the crisis responded by reducing temporary employment, such as workers on fixed-term contracts, hired workforce or employees with other types of non permanent employment.
Cel de-al doilea efect, cu repercusiuni mai ales pe termen lung, poate fi acela că multe din locurile de muncă permanente pierdute în timpul recesiunii nu vor fi reînființate, ci înlocuite cu programe de angajare atipice, permițându-le angajatorilor să delege riscurile angajării pe umerii lucrătorilor, cu scopul de a-și maximiza profitul și flexibilitatea companiei.
The second, more long-term effect of the crisis may be that many of the permanent jobs lost during the recession, will not be re-established, but will be replaced by atypical employment schemes, allowing the employers to shift the employment risks onto the workers, in order to maximize corporate profit and flexibility.
Femeile sunt suprareprezentate în munca precară; prin urmare, efectele negative menționate anterior au un impact disproporționat asupra situației lucrătoarelor în situație de precaritate.
Women are overrepresented in precarious work; therefore the above negative effects have a disproportionate impact on the situation of precarious women workers.
Munca precară nu este doar o cauză importantă a diferențelor de salarizare între femei și bărbați, ci este de asemenea un obstacol în calea perspectivelor de a avansa în locuri de muncă mai bune și de dezvoltare profesională.
Precarious work is not only a great cause of the pay gap between women and men, but it is also an obstacle to career prospects leading to better jobs and professional development.
Defini ț ia muncii precare
Definition of precarious work
Munca precară înseamnă un tip de angajare nestandardizat, caracterizat în principal prin:
Precarious work refers to a type of ‘non-standard’ employment mainly characterised by the following:
· siguranța insuficientă sau inexistentă a locului de muncă datorată formei de angajare nepermanente, adesea ocazionale, cu contracte ce prevăd condiții de muncă precare sau fără contract scris, precum contractul cu fracțiune de normă temporar și involuntar, un program de lucru neclar și sarcini la latitudinea angajatorului,
· Little or no job security due to the non-permanent, often casual form of employment with contracts containing poor conditions or no written contract like temporary, involuntary part-time contract, uncertain working hours, changing functions at the employer’s will,
· un nivel scăzut al remunerației, ce poate fi inclusiv neoficial și neclar,
· Low level of payment, which can even be unofficial and uncertain,
· lipsa drepturilor de protecție socială și a prestațiilor pentru salariați,
· Lack of social protection rights and employment benefits,
· lipsa protecției împotriva discriminării,
· No protection against discrimination,
· perspective de avansare pe piața muncii limitate sau inexistente,
· Limited or no prospect for advancement in the labour market,
· lipsa reprezentării colective a lucrătorilor,
· Workers do not have collective representation,
· mediu de lucru fără standarde minime de siguranță și sănătate.
· Work environment without minimum safety and health standards.
Precaritatea însumează elemente ce cresc riscurile și insecuritatea, precum slaba calificare, perioade de șomaj, lipsa formării profesionale, probleme de sănătate, îndatoriri de îngrijire.
Precariousness adds up elements that increase risks and insecurity such as low qualification, unemployment spells, no vocational training, health problems, caring duties.
În cazul în care, pe lângă toate acestea, lucrătorul are un contract pe termen foarte scurt sau perioade foarte scurte de angajare, există riscul drepturilor precare de protecție socială și al excluderii de la protecție sindicală și de la negocierea colectivă, precum și de la contactele și sprijinul social la locul de muncă.
If on top of this the worker faces a very short term contract or part time or very short working spells, there is a risk of poor social protection rights and exclusion from trade union coverage and collective bargaining as well as from workplace social contacts and support.
Pot apărea riscuri legate de situația de muncă precară și munca nedeclarată cu consecințe negative asupra protecției sociale și pensiilor.
Risks of working poor situation and undeclared work with negative consequences on social protection and pensions rights arise.
Predominan ț a factorului de gen în munca precară
The gendered nature of precarious work
Sectoarele cu activitate economică unde munca cu fracțiune de normă este cea mai răspândită la nivel de întreprindere fac parte în totalitate din sectorul serviciilor, în special industria hotelieră și a restaurantelor, educația, sănătatea și asistența socială și alte servicii în folosul comunității, servicii sociale și de îngrijire personală.
The sectors of economic activity where part-time work is most widespread at company level are all within the services sector, especially in hotels and restaurants, education, health and social work, and other community, social and personal services, in other words: sectors with the highest proportion of female employees in the workforce.
Așa cum s-a arătat prin studii anterioare, munca cu fracțiune de normă este prestată exclusiv de către femei într-un număr mare de întreprinderi, procentul companiilor care funcționează cu această formă de muncă și nu au niciun angajat bărbat în forța de muncă cu fracțiune de normă ajungând chiar și la 55%.
As previous studies have shown, in a large number of companies part-time work occurs exclusively among women, with as many as 55% of establishments with this form of work not having a single man among their part-time workforce.
Conform ultimelor date disponibile, 31,5% dintre femei lucrează cu fracțiune de normă
According to latest available data, 31.5
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=tps00159&language=en (30 de ore pe săptămână sau mai puțin) în comparație cu doar 8,3% dintre bărbații.
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=tps00159&language=en % of employed women work part-time (30 or less hours per week) compared with only 8.3% of employed men.
În sectorul agricol, femeile sunt și mai suprareprezentate printre lucrătorii angajați cu fracțiune de normă, 86% din femeile lucrătoare fiind angajate cu fracțiune de normă
In the agricultural sector, women are even more overrepresented in part-time employment with 86%
Pe lângă consecințele financiare negative în materie de venituri și pensii, lucrătorii cu fracțiune de normă nu beneficiază de asistență și sprijin social în aceeași măsură ca lucrătorii cu normă întreagă și sunt mai puțin implicați în munca în echipă.
Apart from the negative financial consequences in terms of income and pensions, part-time workers do not get as much assistance and social support as full-time workers, they are less involved in team work.
De asemenea, este mai dificilă accederea în funcții de control.
It is also more difficult to accede to supervisory positions.
Este demn de luat în seamă faptul că 36% dintre bărbații cu studii superioare (nivel licență sau peste) ocupă funcții manageriale în comparație cu doar 15% dintre femeile cu studii superioare care ocupă asemenea funcții.
It is to be noted that 36% of highly educated men (graduate level or above) work as managers against only 15% of highly educated women .
Studii bazate pe cel de-al patrulea studiu european privind condițiile de muncă arată că, în medie, gradul de ocupare a forței de muncă este mai scăzut în cazul lucrătorilor femei.
Research based on the 4 th European Working Conditions Survey shows that average employability is lower for female workers.
În ceea ce privește elementele care contribuie la apariția diferențelor privind rata de ocupare, rezultatele arată că, în timp ce elementul „instruirii formale” al ratei de ocupare este mai mare pentru femei, ceilalți doi factori, adică învățarea și rotația sarcinilor, sunt mult mai mici în cazul femeilor.
In relation to elements that contribute creating the employability gap, findings show that while the ‘formal training’ element of employability is higher for women, the other two factors, namely learning and task rotation, are much lower for women.
Deloc surprinzător, locurile de muncă care obțin un punctaj ridicat la capitolul insecuritate au și un punctaj slab la capitolul ratei de ocupare, afectând în special femeile și lucrătorii mai tineri.
Not surprisingly, jobs that score high in terms of insecurity score also poorly in terms of employability, affecting especially women and younger workers.
Forma contractuală a ocupării for ț ei de muncă
The contractual employment form
Formele de muncă foarte precare includ lipsa contractului de muncă scris, contracte de mai puțin de zece ore lucrătoare pe săptămână și contracte cu durată determinată foarte scurte, de șase luni sau mai puțin.
Very precarious forms of work includes non-written employment contracts, contracts of less than 10 working hours a week and very short fixed term contracts of six months or less.
Cercetări anterioare efectuate de Eurofound scot la iveală faptul că contractele de muncă cu fracțiune de normă nepermanente și involuntare sunt suprareprezentate în tipul de organizare a muncii numit „munca forțată”.
Earlier Eurofound research reveals that non-permanent and involuntary part-time employment contracts are overrepresented in the type of work organisation called ‘constrained work’.
Această muncă este caracterizată printr-o lipsă de autonomie la locul de muncă, prin imposibilitatea discutării aspectelor legate de condițiile de muncă sau a organizării muncii în general și printr-o lipsă a revendicărilor la locul de muncă.
Such work is characterised by an absence of autonomy at work, the impossibility of holding discussions about working conditions or work organisation in general, and a lack of demands in the work.
Această formă de organizare a muncii este cel mai des întâlnită în cazul muncilor manuale neclasificate și necalificate și cuprinde cea mai mare proporție de femei în grupa de vârstă cea mai scăzută (sub 25 de ani) și în grupa de vârstă cea mai înaintată (peste 55 de ani).
This form of work organisation is typically found in unclassified and unskilled manual jobs and has the highest proportion of women in the youngest (under 25 years) and oldest (55 years+) age groups.
Dintr-o perspectivă a genului, o proporție similară de bărbați (22%) și femei (21%) cu vârste cuprinse între 15 și 29 de ani dețin contracte de muncă foarte atipice sau au regimuri de muncă atipice.
From a gender perspective, a similar proportion of men (22%) and women (21%) aged 15 to 29 years hold very atypical contracts or have atypical work arrangements.
Cu toate acestea, diferențele între femei și bărbați privind formele de muncă foarte atipice sunt mai pregnante în cadrul grupelor de vârstă mai ridicată, spre dezavantajul femeilor.
However, the gender gap in relation to very atypical work is wider in the older age groups, to the disadvantage of women.
Venituri: discriminarea salarială
Income: Wage discrimination
În Europa, diferențele de salarizare între femei și bărbați se ridică la aproximativ 18% (cifră Eurostat din 2008), ceea ce înseamnă că tariful pe oră al femeilor este în medie cu aproximativ o cincime mai mic decât acela al bărbaților.
In Europe, the gender pay gap stands at about 18 % (2008 figure from Eurostat), which means that the hourly pay of women is on average almost a fifth less than that of men.
Cercetările au mai arătat că diferențierea în funcție de gen a rolurilor în îngrijirea copilului explică și alte aspecte ale diferențelor între femei și bărbați.
Research has further shown that gendered roles in childcare explain additional parts of the gap.
Lucrătorii domestici
Domestic workers
Pentru a ușura povara muncilor de îngrijire și a celor casnice și pentru a concilia tensiunile dintre responsabilitățile vieții profesionale și ale celei private, femeile lucrătoare aleg adesea să delege activitățile de gospodărie lucrătorilor domestici, majoritatea acestora fiind de asemenea femei.
In order to ease the burden of care and domestic work and to resolve the tensions between work, private and family responsibilities, working women often choose to pass on the housework to domestic workers, most of whom are also women.
Pe lângă natura sa precară, principala caracteristică a muncii prestate de lucrătorii domestici este faptul că este subevaluată.
The main characteristics for the work domestic workers do, besides its precarious nature, is that it is undervalued.
În consecință, lucrătorii domestici sunt tratați adesea în mod inegal, nedrept sau abuziv.
As a result domestic workers are often subject to unequal, unfair, or abusive treatment.
Femeile din țări mai puțin dezvoltate își părăsesc adesea copiii și familia pentru a munci într-o altă țară, ocupând locuri de muncă care nu necesită o înaltă calificare, în condiții nereglementate sau chiar fără forme legale.
Women from less developed countries, often leave their children and families to work in another country in low-skilled jobs, amongst irregular circumstances, or even illegal employment.
În multe cazuri ele nu își cunosc drepturile și au cunoștințe limitate de limbi locale, ceea ce le face situația cu atât mai vulnerabilă.
In many cases they are unaware of their rights and they have a limited knowledge of the local languages which makes their situation even more vulnerable.
Aceste femei suferă adesea abuzuri, rele tratamente, violență, abuzuri sexuale sau nu sunt plătite deloc pentru munca prestată.
These women often suffer from abuse, mistreatment, violence, sexual abuse, or are not being paid for their work at all.
Adesea, persoanele care sunt angajate fără forme legale nu îndrăznesc să contacteze autoritățile pentru a denunța asemenea cazuri deoarece sunt obligate automat să se întoarcă în țara de origine.
Those in illegal employment often do not dare to turn to the authorities to report such cases, as they are directly sent back to the country of origin.
Lipsurile cercetării în domeniu
Lack in research
Astăzi ne confruntăm cu o lipsă acută a cercetării actualizate în domeniul muncii precare și în special privind femeile și munca precară.
Today there is a very serious lack of up to date research on the subject of precarious work and especially women and precarious work.
Acest lucru înseamnă că una dintre sarcinile majore pe viitor este aceea de a investi și de a impulsiona cercetarea în domeniul muncii precare și al dimensiunii de gen.
This means that one of the major tasks of the future is to invest in and engine research on precarious work and the gender dimension.
AVIZ al Comisiei pentru ocuparea for Ţ ei de muncă Ş i afaceri sociale
Opinion of the Committee on Employment and Social Affairs
referitor la femeile care lucrează în condiții precare
on Precarious women workers
Raportor pentru aviz: Thomas Händel
Rapporteur: Thomas Händel
A. întrucât mai ales femeile lucrează în condiții precare și întrucât, în pofida cadrului legislativ în vigoare, în UE există încă, în ceea ce le privește pe femei, mari disparități cu privire la posibilitățile de muncă, la calitatea muncii, la venitul decent și la egalitatea de remunerare pentru aceeași muncă sau pentru o muncă de aceeași valoare;
A. whereas it is primarily women who work in precarious employment, and whereas despite the existing legislative framework, there continue to be major differences in the EU for women with regard to employment opportunities, quality of work, living income and equal pay for equal work and work of equal value;
B. întrucât ponderea excesivă a femeilor care lucrează în condiții precare reprezintă un factor esențial pentru diferențele de salarizare între femei și bărbați, care persistă la un nivel înalt; întrucât ameliorarea calității locurilor de muncă pentru femei va reduce, prin urmare, diferențele de salarizare;
B. whereas the over-representation of women in precarious work is a key contributing factor to the gender pay gap, which remains at a persistent high level; whereas therefore improving the job quality for women will reduce the gender pay gap,
C. întrucât UE își menține angajamentul în domeniul integrării egalității de gen; întrucât egalitatea de șanse între femei și bărbați trebuie promovată în mod activ în cadrul politicii de ocupare a forței de muncă;
C. whereas the EU remains committed to gender equality mainstreaming;whereas, within employment policies, equal opportunities for women and men need to be actively promoted,
D. întrucât, în anumite cazuri, femeile riscă să lucreze în condiții de muncă nedemne și de aceea trebuie să li se acorde o atenție specială în acest sens, femeile însărcinate și femeile care alăptează având prioritate;
D. whereas in some contexts women are at risk of being subjected to working conditions which are not decent, and whereas they therefore deserve special attention in this regard, in particular to pregnant women and women that are breastfeeding,
E. întrucât globalizarea și contextul economic actual, împreună cu progresele tehnologice, duc la modificarea raporturilor de muncă și a conținutului sarcinilor lucrătorilor;
E. whereas globalisation and the current economic background, as well as technological progress, are changing employment relationships and the content of workers’ tasks,
F. întrucât este mai puțin probabil ca femeile care lucrează în condiții precare să fie informate în legătură cu drepturile lor, iar riscul ca acestea să nu beneficieze de protecție juridică și/sau să fie concediate în mod ilegal este mai mare;
F. whereas women in precarious employment are less likely to know their rights and are exposed to a greater risk of exclusion from legal protection and/or of wrongful dismissal,
G. întrucât ar trebui să se sublinieze importanța dreptului tuturor lucrătorilor, inclusiv al femeilor care lucrează în condiții precare, la formare și perfecționare profesională;
G. whereas the importance should be emphasised of the right of all workers, including women in precarious employment, to vocational education and training,
H. întrucât riscul de sărăcie al femeilor crește din cauza numărului sporit de femei care lucrează în condiții precare,
H. whereas the growing number of women in precarious employment increases the risk of poverty among women,
subliniază că este foarte important ca femeile care lucrează în condiții precare și familiile lor să fie sprijinite prin alocații de șomaj și de maternitate; solicită guvernelor statelor membre să majoreze valoarea alocațiilor și să prelungească durata de acordare a acestora pentru a crea sisteme adecvate de asigurări sociale;
Considers it highly important for women in precarious employment and their families to be guaranteed unemployment and maternity benefits; Calls on the governments of the Member States to extend the range and duration of benefits with a view to providing an adequate social security net;
15. solicită Comisiei, statelor membre și partenerilor sociali să faciliteze posibilitățile pentru toate categoriile de lucrători, indiferent de natura contractului lor de muncă, de a aparține unui sindicat, de a participa în cadrul unui comitet de întreprindere și de a se bucura de drepturi participare la procesul decizional, să îmbunătățească accesul la informațiile privind drepturile lucrătorilor și să elimine obstacolele în calea participării la activitatea sindicală; încurajează partenerii sociali să îmbunătățească rata de participare a femeilor în cadrul organismelor lor la toate nivelurile; încurajează, de asemenea, statele membre să ofere servicii de consiliere ușor accesibile pentru femeile care nu pot beneficia de sprijin din partea unui comitet de întreprindere, de exemplu femeile angajate în gospodării particulare;
Calls on the Commission, the Member States and the two sides of industry to facilitate opportunities for trade union participation, works council participation and codetermination rights for workers of all categories, irrespective of the nature of their contract, to facilitate access to information on the workers’ rights and to eliminate obstacles to trade union participation; encourages the Social Partners to improve women participation in their bodies at all levels; encourages the Member States, moreover, to provide low-threshold advisory services for women who cannot receive support from a works council, for example employees in private households;
referitor la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind o procedură unică de solicitare a unui permis unic pentru resortisanții din țările terțe în vederea șederii și ocupării unui loc de muncă pe teritoriul statelor membre și un set comun de drepturi pentru lucrătorii din țările terțe cu ședere legală pe teritoriul unui stat membru
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on a single application procedure for a single permit for third-country nationals to reside and work in the territory of a Member State and on a common set of rights for third-country workers legally residing in a Member State
Alejandro Cercas, Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale
Alejandro Cercas , Committee on Employment and Social Affairs
În amendamentele Parlamentului, modificările aduse proiectului de act sunt evidențiate prin caractere cursive aldine.
In amendments by Parliament, amendments to draft acts are highlighted in bold italics.
Fragmentele preluate ca atare dintr-o dispoziție a unui act existent pe care Parlamentul dorește să o modifice, dar pe care proiectul de act nu a modificat-o, sunt evidențiate cu caractere aldine.
Passages in a provision of an existing act that Parliament wishes to amend, but the draft act has left unchanged, are highlighted in bold.