natgillin/translations-raw huggingface dataset:
consideră că instrumentul de flexibilitate, a cărui punere în aplicare a fost cea mai completă în comparație cu celelalte mecanisme de flexibilitate, a jucat un rol esențial în asigurarea unei flexibilități suplimentare; propune o majorare substanțială a sumei inițiale alocate instrumentului de flexibilitate, cu o creștere anuală ulterioară pe întreaga perioadă a CFM, precum și păstrarea posibilității de a reporta tranșa reprezentând suma anuală neutilizată până în anul n+2;
Believes that the Flexibility Instrument, which has been the most fully implemented of the flexibility mechanisms, has been essential in providing for additional flexibility; proposes to significantly increase the initial amount for the Flexibility Instrument, with a subsequent yearly increase over the period of the MFF, and to keep the possibility to carryover the portion of the unused annual amount up to year n+2;
constată că, în ultimii ani, fondurile disponibile pentru a face față de urgență catastrofelor naturale și umanitare au fost insuficiente; solicită, în consecință, o creștere substanțială a pachetului destinat rezervei pentru ajutoare de urgență, precum și posibilitatea unei mobilizări multianuale a instrumentului;
Notes that in recent years the funds available to address urgent natural and humanitarian disasters have been insufficient; calls, accordingly, for a substantial increase of the envelope of the Emergency Aid Reserve as well as the possibility for a multi-annual mobilisation of the instrument;
subliniază că, în alegerea duratei următorului CFM, ar trebui să se găsească echilibrul adecvat între stabilitatea ciclurilor de programare și punerea în aplicare a politicilor individuale și durata ciclurilor politice ale instituțiilor - în special ale Comisiei Europene și ale Parlamentului European; reamintește faptul că o durată mai mare necesită o mai mare flexibilitate;
Underlines that the choice of the duration of the next MFF should strike the right balance between stability for programming cycles and implementation of individual policies, and the duration of the institutions' political cycles –in particular those in the European Commission and the European Parliament-; recalls that a longer period requires greater flexibility;
consideră că un ciclu de cinci ani respectă pe deplin dorința exprimată de Parlament de a alinia, pe cât posibil, durata CFM la durata ciclurilor politice ale instituțiilor, din motive legate de asumarea răspunderii democratice; cu toate acestea, este îngrijorat că un ciclu de cinci ani ar putea fi prea scurt, în acest stadiu, pentru politicile care necesită o programare pe termen mai lung (și anume, coeziune, agricultură, rețele transeuropene) și nu ar răspunde în totalitate cerințelor privind ciclul de programare și implementare al acestor politici;
Believes that a 5-year cycle fully complies with the Parliament's expressed will to align, as much as possible, the MFF duration with the duration of the institutions' political cycles, for reasons of democratic accountability and responsibility; is concerned, however, that a 5-year cycle might be too short at this stage for policies which need a longer term programming (i.e. cohesion, agriculture, TENs) and would not fully comply with those policies' programming and implementation life cycle requirements;
apreciază că un CFM pe zece ani, precum cel propus de Comisie în revizuirea bugetului, ar putea aduce o stabilitate și predictibilitate considerabile pentru perioada de programare financiară, însă, întrucât plafoanele globale și instrumentele juridice fundamentale ar fi stabilite pentru zece ani, această opțiune ar spori rigiditatea CFM și ar face extrem de dificile ajustările la noi situații; cu toate acestea, consideră că un ciclu de 5+5 ani nu poate fi avut în vedere decât dacă s-ar ajunge la un acord cu Consiliul, consemnat în regulamentul privind CFM, cu privire la un nivel maxim de flexibilitate, inclusiv o revizuire obligatorie la mijlocul perioadei;
Notes that the 10-year MFF, as proposed by the Commission in the Budget Review, could provide substantial stability and predictability for the financial programming period but, as the overall ceilings and the core legal instruments would be fixed for ten years, it will increase the rigidity of the MFF and render the adjustments to new situations extremely difficult; considers, however, that a 5+5 cycle could only be envisaged if an agreement on a maximum level of flexibility, including an obligatory mid-term review, was reached with the Council and enshrined in the MFF regulation;
este de părere că pentru următorul CFM, un ciclu de șapte ani, stabilit până în 2020, ar trebui să fie soluția tranzitorie reținută, deoarece un astfel de CFM ar putea oferi mai multă stabilitate prin asigurarea continuității programelor pe o perioadă mai lungă și, de asemenea, ar realiza o legătură clară cu Strategia Europa 2020; subliniază, totuși, că toate opțiunile privind durata următorului CFM sunt condiționate de existența unor fonduri suficiente și de o flexibilitate adecvată însoțită de resurse corespunzătoare, în interiorul și în afara cadrului, pentru a se evita problemele întâlnite în cursul perioadei 2007-2013;
Takes the view that for the next MFF a 7-year cycle, set until 2020, should be the preferred transitional solution as it could provide for more stability by ensuring the continuity of the programmes for a longer period, and also make a clear link with the Europe 2020 strategy; stresses, however, that all options for the duration of the next MFF are subject to sufficient funding and an adequate and well-resourced flexibility within and outside the framework to avoid the problems encountered during the 2007-2013 period;
consideră că o decizie cu privire la un nou CFM pe șapte ani nu ar trebui să fie preferată în detrimentul posibilității de a opta pentru o perioadă de 5 ani sau de 5+5 ani, începând cu 2021; își reiterează convingerea că o sincronizare a programării financiare cu mandatul Comisiei și al Parlamentului European va spori nivelul de responsabilitate democratică, de răspundere și legitimitate;
Believes that a decision on a new 7-year MFF should not pre-empt the possibility of opting for a 5 or 5+5 year period as of 2021; reiterates its conviction that a synchronisation of the financial programming with the mandate of the Commission and the European Parliament will increase democratic responsibility, accountability and legitimacy;
Partea a V-a: Resurse care să corespundă ambițiilor: legătura dintre cheltuieli și reforma sistemului de finanțare al UE
Part V: Matching ambitions with resources: the link between expenditure and the reform of EU financing
este pe deplin conștient de ajustările fiscale dificile pe care statele membre le fac în bugetele lor naționale și reiterează faptul că realizarea VAE și asigurarea bunei gestiuni financiare, bazate pe eficiență, eficacitate și economie, ar trebui să fie, mai mult ca oricând, principiile călăuzitoare ale bugetului UE;
Is fully conscious of the difficult fiscal adjustments that many Member States are making to their national budgets and reiterates that achieving EAV and ensuring sound financial management -efficiency, effectiveness, economy- should be, more than ever, guiding principles of the EU budget;
subliniază faptul că, indiferent de economiile realizabile, bugetul UE, la nivelul său global actual de 1 % din VNB, nu poate acoperi deficitul de finanțare cauzat de nevoile de finanțare suplimentare ocazionate de tratat, precum și de prioritățile politicile și angajamentele UE existente, precum:
Emphasises that regardless of realisable savings, the EU budget, at its current overall level of 1 % of GNI, is not capable of closing the financing gap deriving from additional financing needs arising from the Treaty as well as from existing policy priorities and commitments such as:
îndeplinirea obiectivelor principale ale strategiei Europa 2020 în domeniile ocupării forței de muncă, al C&D, al climei și energiei, al educației și al reducerii sărăciei;
the achievement of the Europe 2020 headline targets in the fields of employment, R&D, climate and energy, education and poverty reduction;
creșterea cheltuielilor în domeniul cercetării și inovării de la nivelul actual de 1,9 % din PIB la 3 % din PIB, ceea ce înseamnă un plus de cheltuieli publice și private de aproximativ 130 de miliarde de euro pe an;
the increase of research and innovation spending from currently 1.9 % of GDP to 3 % of GDP, adding up to approximately EUR 130 billion of public and private spending per year;
investițiile necesare în infrastructură;
the necessary investments in infrastructure;
finanțarea completă esențială și calculată în mod transparent a proiectelor de amploare adoptate de Consiliu, ca ITER și Galileo, precum și politica spațială europeană;
the essential fully-fledged and transparently calculated financing of large-scale projects adopted by the Council such as ITER and Galileo as well as the European space policy;
creditele suplimentare, încă necuantificabile, necesare în domeniul politicii externe și de securitate comune, inclusiv pentru Serviciul European de Acțiune Externă și politica europeană de vecinătate;
the not yet quantifiable additional appropriations needed in the field of Common Foreign and Security Policy, including the European External Action Service and the European Neighbourhood Policy;
nevoile de finanțare suplimentare legate de viitoarea extindere a UE;
the additional financing needs related to the future enlargement of the EU;
finanțarea mecanismului european de stabilizare financiară existent și a mecanismului european de stabilitate după 2013 pentru a asigura zonei euro și UE stabilitatea fiscală necesară pentru a depăși criza datoriilor;
the financing of the existing European Financial Stabilisation Mechanism and the European Stability Mechanism after 2013 in order to provide the Eurozone and the EU with the fiscal stability required in order to overcome the debt crisis;
efortul financiar legat de îndeplinirea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM), respectiv alocarea a 0,7 % din VNB ajutoarelor pentru dezvoltare, ceea ce înseamnă aproximativ 35 de miliarde EUR anual în plus față de actualul nivel al cheltuielilor în acest sens, care reprezintă 0,4 % din VNB;
the financial effort related to the attainment of the Millennium Development Goals (MDG) to spend 0.7 % of GNI on development aid, i.e. around EUR 35 billion annually further to the current spending of 0.4 % of GNI;
promisiunile care decurg din acordurile de la Copenhaga și Cancun, vizând sprijinirea țărilor în curs de dezvoltare în ceea ce privește combaterea schimbărilor climatice și adaptarea la efectele acestora, care ar trebui să se adauge angajamentelor asumate în cadrul ODM și care se ridică la 100 de miliarde de dolari pe an până în 2020, din care aproximativ o treime ar trebui de UE;
the pledges resulting from the Copenhagen and Cancun agreements aimed at helping developing countries combat climate change and adapt to its effects which should be new and additional to the commitments made under the MDG and amount by 2020 to 100 billion dollars annually around a third of which to be shouldered by the EU;
este ferm convins că înghețarea următorului CFM la nivelul din 2013, solicitată de unele state membre, nu este o opțiune viabilă; atrage atenția asupra faptului că, și dacă nivelul resurselor pentru următorul CFM crește cu 5% comparativ cu nivelul din 2013 nivelul din 2013: 1,06 % din VNB; nivelul din 2013 + 5%: 1,11 % din VNB; ambele exprimate în credite de angajament la prețuri constante din 2013.
Is therefore of the firm opinion that freezing the next MFF at the 2013 level, as demanded by some Member States, is not a viable option; points out that even with an increase of the level of resources for the next MFF of 5% compared to the 2013 level 2013 level: 1,06 % of GNI; 2013 level + 5%: 1,11 % of GNI; both in commitment appropriations at 2013 constant prices.
Aceste cifre se bazează pe ipoteza unui CFM pe 7 ani, luând în calcul următoarele estimări și previziuni ale Comisiei: - previziunea realizată de DG BUDG în mai 2011 privind VNB din 2012: 13 130 916,3 milioane EUR (prețurile din 2012); - estimarea realizată de DG ECFIN în ianuarie 2011 privind creșterea nominală a VNB: 1,4 pentru 2011-2013 și 1,5 pentru 2014-2020.
These figures are based on the assumption of a 7 year MFF using the following estimates and forecasts by the Commission: - DG BUDG's May 2011 forecast of 2012 GNI: EUR 13.130.916,3 million (2012 prices); - DG ECFIN's January 2011 estimate of GNI nominal growth of 1,4% for 2011-2013 and 1,5% for 2014-2020.
NB: aceste cifre pot suferi modificări în funcție de variațiile estimărilor și previziunilor Comisiei, precum și în funcție de anul de referință și de tipul de prețuri utilizat (curente sau constante).
NB: Figures are subject to change in line with variations of the Commission's estimates and forecasts as well as with the reference year and type of prices used (current or constant).
, nu se poate aduce decât o contribuție limitată la realizarea obiectivelor și a angajamentelor convenite ale Uniunii și la respectarea principiului solidarității în cadrul Uniunii; prin urmare, este convins este necesară o creștere cu cel puțin 5% a nivelului resurselor destinate următorului CFM; solicită Consiliului, în cazul în care nu este de acord cu această abordare, să identifice în mod clar la care dintre prioritățile sau proiectele sale politice ar putea renunța în totalitate, în ciuda valorii lor adăugate europene dovedite;
only a limited contribution can be made to the achievement of the Union's agreed objectives and commitments and the principle of Union solidarity; is, therefore, convinced that at least a 5% increase of resources is needed for the next MFF; challenges the Council, in case it does not share this approach, to clearly identify which of its political priorities or projects could be dropped altogether, despite their proven European added value;
reamintește că, fără resurse suplimentare suficiente în CFM-ul pentru perioada de după 2013, Uniunea nu va putea să ducă la îndeplinire prioritățile politice existente, respectiv cele legate de Strategia Europa 2020, și noile sarcini prevăzute de Tratatul de la Lisabona, cu atât mai puțin să răspundă unor evenimente neprevăzute;
Reiterates that without sufficient additional resources in the post-2013 MFF, the Union will not be able to fulfil the existing policy priorities, namely linked to the Europe 2020 strategy, the new tasks provided for by the Treaty of Lisbon, let alone respond to unforeseen events;
constată că plafonul resurselor proprii a rămas neschimbat din 1993; consideră că plafonul resurselor proprii poate necesita o anume ajustare treptată, întrucât statele membre conferă mai multe competențe Uniunii și stabilesc mai multe obiective pentru aceasta; consideră că, deși plafonul actual al resurselor proprii fixat în unanimitate de Consiliu 1,23 % din PNB total al statelor membre în credite de plată și 1,29 % în credite de angajament.
Notes that the own resources ceiling has been unchanged since 1993; believes that the own resources ceiling might require some progressive adjustment as Member States confer more competences on, and fix more objectives for the Union; considers that while the current ceiling of own resources set unanimously by the Council 1.23 % of the total GNI of the Member States in payment appropriations and 1,29 % in commitment appropriations
oferă o suficientă marjă de manevră bugetară pentru a răspunde celor mai presante provocări la adresa Uniunii, acesta ar fi totuși insuficient pentru ca bugetul UE să devină un instrument real pentru guvernanța economică europeană sau pentru a contribui într-o măsură semnificativă la investirea în strategia Europa 2020 la nivelul UE;
provides sufficient budgetary leeway to meet the most pressing Union challenges but that it would still be insufficient for the EU Budget to become a real tool for European economic governance or to contribute in a major way to investing in the Europe 2020 strategy at EU level;
Un sistem de finanțare mai transparent, mai simplu și mai echitabil 166.
A more transparent, simpler and fairer financing system 166.
reamintește faptul că, în conformitate cu Tratatul de la Lisabona, „bugetul este finanțat integral din resurse proprii, fără a aduce atingere altor venituri”; subliniază că modul în care a evoluat sistemul resurselor proprii, înlocuind treptat resursele proprii veritabile prin așa-numitele „contribuții naționale”, pune un accent disproporționat pe soldurile nete între statele membre, contrazicând astfel principiul solidarității UE, reducând interesul comun european și ignorând în mare parte valoarea adăugată europeană; observă că această situație face, în realitate, ca nivelul bugetului să fie afectat de situația financiară a fiecărui stat membru, precum și de atitudinea acestora față de UE; prin urmare, solicită ferm o reformă aprofundată a resurselor UE în vederea realinierii fondurilor acordate din bugetul UE la spiritul și cerințele tratatului;
Recalls that according to the Treaty of Lisbon ‘without prejudice to other revenue, the budget shall be financed wholly from own resources’; stresses that the way the system of own resources has evolved, gradually replacing genuine own resources by the so-called ‘national contributions’, places disproportionate emphasis on net-balances between Member States thus contradicting the principle of EU solidarity, diluting the European common interest and largely ignoring European added value; notes that, in practice, this state of affairs means that the size of the budget is affected by the financial circumstances of individual Member States, as well as their attitude towards the EU; strongly calls, therefore, for an in-depth reform of EU resources in order to realign the financing of the EU budget with the spirit and requirements of the Treaty;
consideră că principalul scop al reformei este de a institui un sistem de finanțare autonom, mai echitabil, mai transparent, mai simplu și mai corect, care să poată fi mai bine înțeles de cetățeni și să contribuie la clarificarea contribuției acestora la bugetul UE; solicită, în acest context, eliminarea reducerilor, excepțiilor și mecanismelor de corecție existente; este convins că introducerea uneia sau mai multor resurse proprii veritabile pentru Uniune, în vederea înlocuirii sistemului bazat pe VNB, este indispensabilă dacă Uniunea dorește să dispună de bugetul de care are nevoie pentru a contribui în mod semnificativ la stabilitatea financiară și redresarea economică; reamintește faptul că orice modificare privind resursele proprii ar trebui să fie pusă în aplicare respectând suveranitatea fiscală a statelor membre; insistă, în acest context, asupra necesității ca Uniunea să-și poată colecta direct propriile resurse, independent de bugetele naționale;
Considers that the main aim of the reform is to achieve an autonomous, fairer, more transparent, simpler and equitable financing system, which can be better understood by the citizens, and make clearer their contribution to the EU budget; calls, in this context, for an ending of existing rebates, exceptions and correction mechanisms; is convinced that the introduction of one or several genuine own resources for the Union, in order to replace the GNI-based system, is indispensable if the Union is ever to get the budget it needs to significantly contribute to financial stability and economic recovery; recalls that any change on own resources should be implemented in compliance with fiscal sovereignty of Member States; insists, in this context, that the Union should be able to collect directly its own resources independently from the national budgets;
evidențiază faptul că restructurarea sistemului resurselor proprii ca atare nu vizează dimensiunea bugetului UE, ci găsirea unei combinații de resurse mai eficace pentru a finanța politicile și obiectivele UE convenite; subliniază faptul că introducerea unui nou sistem nu va crește sarcina fiscală globală pentru cetățeni, ci, dimpotrivă, va reduce sarcina asupra trezoreriilor naționale;
Emphasises that the restructuring of the system of own resources as such does not concern the size of the EU budget but finding a more effective mix of resources to fund the agreed EU policies and objectives; points out that the introduction of a new system would not increase the overall tax burden for citizens, but instead reduce the burden on national treasuries;
subliniază faptul că Parlamentul European este singurul parlament care se poate pronunța cu privire la cheltuieli, dar nu și la venituri; prin urmare, insistă asupra necesității esențiale de a reforma în mod democratic resursele UE;
Stresses that the European Parliament is the only parliament who has a say on the expenditures side but not on the revenues side; therefore emphasises the crucial need for a democratic reform of EU resources;
ia act de potențialele noi resurse proprii propuse de Comisie în Comunicarea acesteia cu privire la revizuirea bugetului (impozitarea sectorului financiar, licitațiile din cadrul sistemului de comercializare a certificatelor de emisii, o taxă a UE legată de transportul aerian, TVA, o taxă pe energie, o taxă pe profit); așteaptă concluziile analizei de impact a acestor opțiuni, inclusiv un studiu de fezabilitate privind diversele opțiuni privind un impozit perceput de UE asupra tranzacțiilor financiare, care ar trebui să examineze și mecanismele de colectare relevante, în vederea prezentării de către Comisie a unei propuneri legislative până la 1 iulie 2011;
Takes note of the potential new own resources proposed by the Commission in its Communication on the Budget Review (taxation of the financial sector, auctioning under the greenhouse gas Emissions Trading System, EU charge related to air transport, VAT, energy tax, corporate income tax); awaits the conclusions of the impact analysis of these options, including a feasibility study on the various options for an EU Financial Transaction Tax, that should also examine the relevant collection mechanisms, in view of the presentation by the Commission of a legislative proposal by 1 July 2011;
consideră, așadar, că o TTF ar putea reprezenta o contribuție semnificativă a sectorului financiar la compensarea costului economic și social al crizei și la sustenabilitatea finanțelor publice; consideră că aceasta ar putea contribui parțial și la finanțarea bugetului UE, precum și la reducerea contribuțiilor vărsate de statele membre în funcție de VNB propriu şi că măsurile UE ar trebui să constituie un exemplu și în ceea ce privește transferurile de capitaluri către paradisurile fiscale;
Considers that an FTT could constitute a substantial contribution, by the financial sector, to the economic and social cost of the crisis, and to public finance sustainability; is of the opinion that an FTT could also contribute partially to the financing of the EU budget, as well as to lowering Member States' GNI contributions, and that the Union should also act as an exemplar in relation to the movement of funds towards fiscal havens;
Partea a VI-a: Către un proces de negociere interinstituțională armonios și eficace
Part VI: Towards a smooth and efficient interinstitutional negotiation process
reamintește că, în temeiul Tratatului de la Lisabona, aprobarea Parlamentului, care se pronunță cu majoritatea membrilor care îl compun, este obligatorie pentru adoptarea CFM de către Consiliu, hotărând în unanimitate;
Recalls that, pursuant to the Treaty of Lisbon, the consent of the Parliament, given by a majority of its component members, is compulsory for the adoption of the MFF by the Council, acting unanimously;