natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Datorită faptului că negocierile din cadrul programului sunt încă în curs de derulare, toate cifrele trebuie să fie tratate drept estimative.
Due to programme negotiations still being under way, all figures need to be treated as provisional.
Anexa 1 (care va fi transmisă direct distinsei membre şi Secretariatului Parlamentului) cuprinde o listă de documente suplimentare, adrese de internet şi programe referitoare la investiţiile în cercetare, dezvoltare şi inovare.
An inventory of additional documents, websites and programmes regarding investment in research, development and innovation is included in Annex A (which is sent directly to the Honourable Member and to the Secretariat of Parliament).
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS P-3888/07
WRITTEN QUESTION P-3888/07
adresată de Roberta Alma Anastase (PPE-DE)
by Roberta Alma Anastase (PPE‑DE)
(23 iulie 2007)
(23 July 2007)
Subiect: Accidentul toxic din Ucraina din 17 iulie 2007 şi impactul său asupra României şi a altor state membre ale UE
Subject: Toxic accident in Ukraine on 17 July 2007 and its impact on Romania and other EU Member States
Vă atrag atenţia că accidentul a avut loc la numai 250 de kilometri de graniţa cu România, precum şi în apropierea altor state membre ale UE.
It should be noted that it happened a mere 250 km from the Romanian border and not far from other EU Member States.
În acest context, riscul major ca acesta să aibă consecinţe grave asupra mediului ambiant şi a sănătăţii publice în România şi în UE nu poate fi ignorat, mai ales că, pentru moment, informaţiile primite de la autorităţile ucrainene pe această temă sunt foarte limitate.
In this context, the major risk of severe consequences for the environment and public health in Romania and the Union cannot be discarded, even more so as only minimal information has so far been received on the matter from the Ukrainian authorities.
În aceste condiţii, cum intenţionează UE să elimine eventualele consecinţe ale accidentului şi care sunt măsurile prevăzute de Comisie pentru a ajuta România şi alte state membre aflate în aria de risc?
In these circumstances, what action will the EU take to eliminate the potential effects of this accident, and what measures does the Commission propose to assist Romania and the other Member States in the danger zone?
De asemenea, cum intenţionează Comisia să ia în considerare Comunicarea sa intitulată „Sinergia Mării Negre” pentru a dezvolta cooperarea regională între statele regiunii, inclusiv în domeniul mediului ambiant, sănătăţii publice şi prevenirii riscurilor din acest domeniu şi a accidentelor similare?
How does the Commission intend to act on its communication on synergy in the Black Sea region for the development of regional cooperation among the countries of the region, notably in the areas of the environment, public health and risk prevention, in this case and in the case of similar accidents?
(4 septembrie 2007)
(4 September 2007)
Mecanismul comunitar de protecţie civilă a fost înfiinţat în 2001, cu scopul de a sprijini şi facilita mobilizarea şi coordonarea asistenţei privind protecţia civilă în statele membre, în cazul unor urgenţe majore care ar putea avea loc atât pe teritoriul UE, cât şi în afara sa.
The Community civil protection mechanism was established in 2001 to support and facilitate the mobilisation and coordination of Member States' civil protection assistance in the event of major emergencies inside and outside the EU.
Centrul de monitorizare şi informare (CMI) reprezintă centrul operaţional al acestui mecanism.
The Monitoring and Information Centre (MIC) is the central hub in this mechanism.
În mai 2007, Centrul de monitorizare şi informare a încheiat un acord administrativ cu Ucraina, în vederea iniţierii cooperării în domeniul măsurilor de intervenţie în caz de dezastre.
In May 2007, the MIC concluded an administrative arrangement with Ukraine to start cooperation in the field of disaster response.
În dimineaţa zilei de 18 iulie 2007, Centrul de monitorizare şi informare a fost informat cu privire la accidentul feroviar care a avut loc în Ucraina, în urma căruia au rezultat nori toxici de fosfor.
On the morning of 18 July 2007 the MIC was informed about the train crash that took place in Ukraine creating toxic clouds of phosphorus.
Centrul de monitorizare şi informare a stabilit imediat legătura cu autorităţile poloneze de protecţie civilă, care au trimis informaţii oficiale cu privire la accident.
The MIC immediately established contact with the Polish civil protection authorities who sent validated information on the accident.
În consecinţă, Centrul de monitorizare şi informare a abordat autorităţile din Ucraina şi s-a oferit să pună la dispoziţia Ucrainei expertiza proprie, în vederea evaluării impactului asupra mediului şi a altor efecte pe termen mediu şi lung produse de incident, dar şi în scopul formulării de recomandări referitoare la măsurile ulterioare necesare atenuării efectelor.
Subsequently, the MIC approached the Ukrainian authorities and offered expertise to help Ukraine assess the mid‑ and long-term environmental and other impacts of the incident and to formulate recommendations on the follow-up actions required to mitigate the effects.
Ucraina a respins această ofertă.
Ukraine declined the offer.
Nici Polonia şi nici România nu au informat Centrul de monitorizare şi informare cu privire la posibilele efecte asupra acestor ţări.
Neither Poland nor Romania informed the MIC of any potential effects on those countries.
Comunicarea cu privire la Sinergia Mării Negre COM(2007) 160 final. reprezintă o nouă iniţiativă de cooperare vizând sectoare de cooperare şi aspecte care reflectă priorităţi comune, adică acele sectoare în care prezenţa şi sprijinul UE au atins deja un nivel semnificativ (de ex., energie, transport, mediu, politica maritimă, pescuit etc.).
The communication on the Black Sea Synergy COM(2007)160 final. is a new cooperation initiative that covers cooperation sectors and issues which reflect common priorities and where EU presence and support is already significant (e.g. energy, transport, environment, maritime policy, fisheries, etc.).
Această comunicare nu abordează în mod specific sănătatea publică şi prevenirea riscurilor ca sectoare de cooperare.
The communication does not specifically envisage public health and risk prevention as areas of cooperation.
Totuşi, în cadrul sectorului de cooperare privind mediul înconjurător, este prevăzut un număr de sarcini pe termen scurt şi mediu care fac referire la necesitatea abordării problemelor specifice mediului marin.
However, under the environment cooperation sector a number of short- and medium-term tasks related to the need to address marine environment problems are envisaged.
Una dintre priorităţile comunitare este aceea de a adera la Convenţia privind protecţia Mării Negre împotriva poluării.
One of the priorities for the Community is to accede to the Convention on the Protection of the Black Sea against Pollution.
Acest lucru ar permite Comunităţii să abordeze problema poluării mediului marin al Mării Negre, rezultată în urma situaţiilor de urgenţă, prin intermediul mecanismelor acestei convenţii.
This would enable the Community to address pollution of the marine environment of the Black Sea resulting from emergency situations through the mechanisms of this Convention.
De asemenea, este în curs de negociere un nou acord consolidat cu Ucraina care vizează (printre altele) aspecte legate de mediul înconjurător şi de sănătate.
A new Enhanced Agreement is also currently being negotiated with Ukraine which covers (among other areas) environmental and health matters.
În cadrul noului acord planificat, Ucraina va fi încurajată să se alinieze în continuare la standardele internaţionale de mediu şi sănătate şi să intensifice cooperarea sa cu UE în acest sector.
Under the projected new Agreement, Ukraine will be encouraged to further align itself with international environmental and health standards and enhance its cooperation with the EU in this field.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS P-4339/07
WRITTEN QUESTION P-4339/07
Subiect: Concursuri EPSO
Subject: EPSO competitions
Una dintre priorităţile declarate ale Preşedinţiei Portugheze este asigurarea resurselor umane necesare în toate instituţiile comunitare, cu reprezentarea proporţională a tuturor statelor membre.
One of the Portuguese Presidency's stated priorities is to guarantee the necessary human resources in all the Community institutions, with balanced representation from all the Member States.
Recrutarea şi selecţia personalului se face în principal prin EPSO, care organizează concursuri atât pentru posturile de funcţionari europeni, cât şi pentru personalul contractual, în una din limbile de lucru ale Comisiei Europene: limbile engleză, germană sau franceză.
For the most part, staff are selected and recruited by EPSO, which organises competitions for posts as both European officials and contract staff in one of the Commission's working languages: English, German or French.
Candidaţii specifică limba principală şi cea de-a doua limbă, în care aceştia trebuie să dea examenele.
Candidates specify their main and their second language, in which they must take the tests.
Pentru posturile de administratori (AD) şi asistenţi (AST) publicate în ultimul timp, la limba principală s-a solicitat să existe cunoştinţe aprofundate ale uneia din limbile oficiale ale Uniunii Europene, iar la a doua limbă s-a solicitat să existe cunoştinţe satisfăcătoare ale uneia dintre limbile engleză, franceză sau germană.
Recently published competitions for posts as administrators (AD) and assistants (AST) have stipulated thorough knowledge of one of the official languages of the European Union as the main language, and satisfactory knowledge of English, French or German as the second language.
Astfel, unii candidaţi, cu limba maternă engleza, germana sau franceza, puteau specifica drept limbă principală una din limbile oficiale ale Uniunii Europene în care aveau cunoştinţe aprofundate, iar pentru a doua limbă, limba în care se dă examenul, puteau specifica limba maternă.
This means that some candidates, i.e. those who have English, German or French as their mother tongue, were able to specify one of the official languages of the European Union of which they have thorough knowledge as their main language, whilst for their second language, in which they were to take the tests, they could specify their mother tongue.
Astfel, candidaţii având drept limbă maternă engleza, franceza sau germana ar fi putut da examenul în limba maternă, în defavoarea candidaţilor provenind din ţări ce nu au drept limbă maternă una din limbile de lucru ale Comisiei Europene.
Consequently, candidates whose mother tongue is English, French or German would have been able to take the tests in their mother tongue, to the disadvantage of candidates from countries which do not have one of the Commission's working languages as their mother tongue.
Care sunt măsurile pe care Consiliul le are în vedere pentru a asigura un tratament egal tuturor candidaţilor?
What measures is the Council considering in order to ensure equal treatment for all candidates?
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS P-4433/07
WRITTEN QUESTION P-4433/07
(13 septembrie 2007)
(13 September 2007)
Subiect: Reforma sistemului cotei de lapte
Subject: Reform of the milk quota system
Comisarul Mariann Fischer Boel a afirmat în Parlamentul European că sistemul actual al cotelor de lapte, care expiră în 2015, nu trebuie reînnoit.
Commissioner Fischer Boel has stated before the European Parliament that the current milk quota system, which expires in 2015, should not be renewed.
Comisarul european a adăugat că sistemul este profund anti-concurenţial şi că incertitudinea privind viitorul cotelor afectează fermierii, întrucât producţia de lapte este intensivă în capital şi comportă luarea unor decizii investiţionale pe termen lung.
The European Commissioner added that the system is deeply anti-competitive and that the uncertainty concerning the future of quotas is affecting farmers because dairy farming is capital-intensive and entails taking long-term investment decisions.
În plus, instrumentul cotei de lapte a devenit inadecvat.
Moreover, the milk quota instrument has become inadequate.
Cota a fost adoptată în 1984 şi a apărut ca o reacţie la supra-producţia generată de un sistem de preţuri garantate pentru agricultor.
The quota was adopted in 1984 and was introduced in response to the overproduction generated by a system of guaranteed prices for farmers.
În momentul de faţă, măsura preţurilor garantate nu mai este de actualitate, la fel cum nici supra-producţia nu mai este o realitate pe piaţa europeană a lactatelor.
The guaranteed price measure is now outdated, just as overproduction is no longer a reality on the European milk market.
De aceea, chestiunea cotei de lapte trebuie să se afle încă de anul viitor pe masa tratativelor în cadrul controlului de sănătate al Politicii Agricole Comune.
The issue of milk quotas should therefore be open to debate next year in the context of the health check on the common agricultural policy.
România, alături de alte state membre, se găseşte în situaţia de a beneficia de un nivel al cotei cu mult sub potenţialul pieţei.
Romania, along with other Member States, finds itself in the situation of benefiting from a level of quota far below the market potential.
Trebuie menţionat faptul că toate statele central şi est europene au primit la scurt timp după aderare rezervele de restructurare; acest fapt este un indicator clar al insuficienţei cotelor naţionale alocate.
It should be mentioned that all the states of central and eastern Europe received restructuring reserves shortly after their accession, which clearly indicates that the national quotas allocated were insufficient.
Cota naţională a României, 3,057 milioane tone, este de departe insuficientă, în condiţiile în care se estimează un potenţial de producţie de cel puţin 5 milioane.
Romania's national quota of 3.057 million tonnes is largely insufficient when production potential is estimated at 5 million tonnes at least.
Încă din luna august, în ciuda secetei extreme, o mare parte a fermierilor români şi-au depăşit cota alocată.
Even in August, despite the severe drought, a great many Romanian farmers exceeded the allocated quota.
În aceste condiţii, mulţi preferă să deverseze producţia decât să plătească taxa aferentă depăşirii cotei.
In these circumstances, many choose to pour the milk away rather than pay the charge for exceeding the quota.
De asemenea, se remarcă şi o problemă de inconsistenţă a politicilor comunitare.
Similarly, there is the problem of the inconsistency of Community policies.
Pe de o parte, fermierii au primit fonduri de pre-aderare de la Uniunea Europeană pentru popularea cu animale a fermelor şi pentru achiziţionarea de utilaje performante, iar pe de alta, posibilitatea de a vinde producţia rezultată din aceste investiţii le este restricţionată.
On the one hand, farmers have received pre-accession funds from the European Union for building-up livestock numbers and purchasing efficient equipment, while on the other hand the possibility of selling what they have produced as a result of that investment is being restricted.
Insuficienţa cotei de lapte va pune mari probleme fermierilor, care mai trebuie să facă investiţii pentru a ajunge la standardele europene de calitate până în 2009.
The insufficiency of the milk quota will create great problems for farmers, who have to make further investments to reach European quality standards by 2009.
Fără o intervenţie rapidă a Uniunii, fermierii nu vor mai avea mijloacele necesare pentru creşterea calităţii laptelui, iar din 2009 - când se încheie perioada de tranziţie - nu vor mai putea vinde pe piaţă deloc.
Failing swift action by the Union, farmers will no longer have the necessary means to increase the quality of their milk, and in 2009 — when the transitional period ends — will no longer be able to sell anything at all on the market.
Are Comisia în vedere un sistem de tranziţie până în 2015, care să asigure ajustarea la un sistem fără cote?
Does the Commission envisage a transitional system up to 2015 to enable adjustment to a quota‑free system?
Care este poziţia Comisiei cu privire la propunerile avansate de unele state membre pentru relaxarea sistemului cotei - fie prin reducerea taxelor de depăşire a cotei, fie printr-o creştere a cotelor naţionale?
What is its position on the proposals put forward by some Member States to relax the quota system — be this by reducing the charges for exceeding quotas or by increasing national quotas?
Ce instrumente recomandă Comisia statelor membre pentru a veni în ajutorul fermierilor care au primit o cotă insuficientă?
What instruments does it recommend the Member States use to help farmers who have been awarded insufficient quota?
(22 octombrie 2007)
(22 October 2007)
Comisarul pentru Agricultură şi Dezvoltare Rurală a semnalat deja că expirarea sistemului cotelor de lapte până la data de 31 martie 2015 ar trebui sa fie însoţită de măsuri vizând o tranziţie uşoară, care să permită fermierilor să se pregătească pentru dispariţia sistemului cotelor de lapte.
The Commissioner for Agriculture and Rural Development has already signalled that the expiry of the milk quota system by 31 March 2015 should be accompanied by measures leading to a ‘soft landing’ and allowing farmers to prepare themselves for the ending of the milk quota system.
Printre aceste măsuri se numără o posibilă creştere în timp a cotelor actuale de lapte, sub rezerva unor analize mai amănunţite.
Among these measures, a possible increase of the current milk quotas over time is subject to further examination.
Raportul privind potenţialul pieţei în sectorul produselor lactate şi următoarea comunicare privind eficienţa Politicii Agricole Comune (PAC), care urmează să fie adoptate de Comisie spre sfârşitul anului 2007, vor constitui fundamentul unei discuţii aprofundate cu privire la viitorul sectorului produselor lactate.
The Market Outlook Report for the dairy sector and the forthcoming Communication on the so-called ‘Health Check’ of the common agricultural policy (CAP) that will be adopted by the Commission later in 2007 will provide the basis for a thorough discussion on the future of the milk sector.
Acest proces va include o conferinţă a factorilor interesaţi, care va fi organizată în ianuarie 2008, pentru a se discuta cea mai bună cale de urmat către reperul 2015.
This process will include a stakeholder conference to be organised in January 2008 to discuss the best way forward towards 2015.
Propunerile legislative ulterioare vor urma apoi procedurile normale de adoptare a deciziilor în astfel de cazuri.
Subsequent legal proposals will then follow the normal decision making procedures in such matters.
În ceea ce priveşte România şi Bulgaria, ca în toate prevederile privind aderarea noilor state membre (NSM), cota a trebuit să reflecte nivelul mediu al livrărilor şi al vânzărilor directe înregistrat în anii de producţie imediat precedenţi acordului de aderare.
As regards Romania and Bulgaria, as in all accession provisions for new Member States (NMS), the quota had to reflect average deliveries and direct sales over the production years immediately preceding the accession agreement.
În cazul României, producţia comercializabilă (livrări şi vânzări directe) în perioada 1998-2002 a fost de aproape 3 miliarde de litri.
With regard to Romania, the marketable production (deliveries and direct sales) was close to 3 billion litres over the period 1998‑2002.
Ca urmare, cotele iniţiale au fost stabilite la 3,057 miliarde litri - 1,093 miliarde pentru livrări şi 1,94 miliarde pentru vânzările directe.
Therefore the initial quotas were set at 3.057 billon litres, 1.093 for deliveries and 1.94 billion for direct sales.
După cum se stipulează în actul de aderare, repartizarea între livrări şi vânzări directe a fost revizuită de Comisie în luna septembrie 2007, pentru a se ţine cont de procesul de restructurare care a avut loc în perioada imediat anterioară aderării.
As provided for by the Act of Accession, the division between deliveries and direct sales has been revised by the Commission in September 2007 in order to take account of the restructuring process during the period just before accession.
Această revizuire, realizată pe baza celor mai recente cifre privind anul 2006, a fixat cota de livrări la 1.250.000 de tone, nivel care corespunde celui real înregistrat în 2006.
This revision, made on the basis of the most recent figures for 2006, fixed the deliveries quota at 1 251 000 tonnes corresponding to the actual level for 2006.
De asemenea, actul de aderare stipula şi o rezervă specială pentru restructurare de 188.400 tone, care poate fi eliberată începând cu data de 1 aprilie 2009 pe baza unei evaluări a situaţiei raportate din România.
The Act of Accession also established a special restructuring reserve of 188 400 tonnes which may be released from 1 April 2009 on the basis of an assessment of the reported situation in Romania.
Raportul va prezenta în detaliu rezultatele şi tendinţele procesului efectiv de restructurare din România.
The report shall detail the results and the trends of the actual restructuring process in the Romania.
Prin aceasta se urmează acelaşi model care a fost utilizat în cazul rezervelor pentru restructurare aferente NSM-10.
This follows the same model as applied to the restructuring reserves in the 10 NMS.
Aceasta înseamnă că se pot mări cotele de livrare astfel încât să reflecte măsura în care a scăzut consumul de lapte şi produse lactate pentru gospodăria proprie.
This means that the deliveries quota can be increased to reflect the extent to which on-farm consumption of milk and milk products has decreased.
În această privinţă trebuie menţionat că sporirea cotelor NSM-10 la care se referă distinsa membră în întrebarea sa nu reflectă un nivel prea scăzut al cotelor alocate iniţial, ci indică faptul că după aderare au apărut modificări ale obiceiurilor de consum.
In that regard it should be noted that the increases in quota for the NMS10 which the Honourable Member refers to in her question do not reflect that the initial allocations were too low, but indicate that changes in consumption patterns occurred after accession.
În acest mod se pot aloca aşadar cote către producători, în anumite circumstanţe.
So allocation of quota to producers in certain circumstances could be made in this way.
Pe lângă aceasta, legislaţia comunitară prevede o serie de opţiuni vizând transferul cotelor între producători care deţin sau nu pământuri.
Furthermore, the Community legislation provides for a number of options for the transfer of quota between producers with or without land.
În fapt, în unele state membre opţiunea „fără pământuri” oferă mai multe oportunităţi producătorilor care doresc să obţină o cotă suplimentară.
In fact in some Member States the option without land introduces more opportunities for producers who want to acquire an extra quota.
În acest caz, transferurile se realizează indiferent de suprafaţa exploataţiei, aşadar există o mai mare fluiditate a cotelor pe întreg teritoriul ţării.
In this case, the transfers take place regardless of the area of the holding and so there is more fluidity of quotas across the country.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS P-4916/07
WRITTEN QUESTION P-4916/07
Subiect: Sediul Institutului European de Tehnologie
Subject: Seat of the European Institute of Technology
Având în vedere că Parlamentul European a aprobat înfiinţarea Institutului European pentru Inovaţie şi Tehnologie, aş dori să întreb Comisia care sunt procedura şi demersurile pe care România ar trebui să le urmeze pentru ca sediul acestui nou înfiinţat institut european să se afle în România?
In the light of Parliament's approval of the establishment of the European Institute for Innovation and Technology, can the Commission state what procedure would need to be followed and what steps taken by Romania in order to obtain the seat of this newly founded European institute?