natgillin/translations-raw huggingface dataset:
subliniază faptul că creșterea emisiilor de CO2 legate de transporturi și de comerțul internațional subminează eficacitatea strategiei UE privind schimbările climatice; consideră că acest argument este suficient pentru a trece de la o strategie de dezvoltare bazată pe exporturi la o dezvoltare endogenă axată pe consumul și producția locală și diversificată în țările în curs de dezvoltare; reamintește că o astfel de strategie ar avea efecte pozitive asupra ocupării forței de muncă atât în UE, cât și în țările în curs de dezvoltare;
Underlines that the rise of CO2 emissions related to transport and international trade undermines the effectiveness of the EU climate change strategy; takes the view that this makes a strong case for shifting from an export-led development strategy towards endogenous development based on diversified and local consumption and production in developing countries; recalls that such a strategy would have positive effects on employment both in the EU and in developing countries;
consideră că, atât timp cât costul aferent climei nu va apărea în prețul de transport, promovarea producției locale durabile ar trebui să fie încurajată, îndeosebi printr-o mai bună informare a consumatorilor;
Considers that, for as long as the climate cost does not appear in the price of transport, the promotion of sustainable local production should be encouraged, particularly through better information to consumers;
Consolidarea instrumentelor care asigură coerența comerț - climă
Strengthening tools that ensure consistency between trade and climate
în vederea asigurării coerenței între politicile comerciale și climatice ale Uniunii Europene, solicită realizarea unui bilanț de carbon în cazul fiecărei politici comerciale, precum și ca această politică să poată fi eventual modificată pentru a îmbunătăți acest bilanț, iar măsurile compensatorii – cooperarea politică, tehnologică, financiară – să fie adoptate în mod obligatoriu în cazul unei amprente negative pentru climă;
Calls for consistency between the European Union's trade and climate policies to be guaranteed by the calculation of a carbon balance for each trade policy, for this policy to be amended if necessary to improve this balance, and for the obligation that compensatory measures – in the form of political, technological and financial cooperation – be taken when this balance is negative for the climate;
îndeamnă UE să utilizeze drept instrument de dezvoltare dispozițiile ecologice generale din cadrul acordurilor comerciale bilaterale și regionale, evidențiind necesitatea aplicării corespunzătoare a clauzelor ecologice și a mecanismelor de cooperare în vederea promovării transferului de tehnologie, a asistenței tehnice și a consolidării capacităților;
Urges the EU to use the comprehensive environmental provisions in bilateral and regional trade agreements as a development tool, emphasising the need for proper implementation of environmental clauses and cooperation mechanisms to promote technology transfer, technical assistance and capacity building;
invită Comisia să includă în mod sistematic clauze ecologice în acordurile comerciale încheiate cu țări din afara UE, vizând în special reducerea emisiilor de CO2 și transferul de tehnologii cu emisii scăzute de carbon;
Calls on the Commission systematically to include environmental clauses in trade agreements concluded with non-EU countries, with particular regard to reducing CO2 emissions and the transfer of low-emission technology;
salută introducerea aspectelor legate de schimbările climatice în evaluările impactului asupra sustenabilității (EIS) al acordurilor comerciale; ia totuși act de faptul că, în anumite situații, cum ar fi Acordul de liber schimb euro-mediteranean, EIS arată că acordul va avea un impact nefavorabil asupra climei, care nu a fost abordat înainte de încheierea sa; consideră că acordurile comerciale nu ar trebui să submineze în niciun fel acordurile multilaterale privind mediul;
Welcomes the introduction of the climate change dimension in Sustainability Impact Assessments (SIA) of trade agreements; takes note, however, of the fact that in some cases, such as the Euro-Mediterranean Free Trade Agreement, the SIA shows that the agreement will have adverse climate impacts which were not addressed prior to its conclusion; considers that trade agreements should not in any way undermine multilateral environmental agreements (MEAs);
consideră că criteriile de mediu trebuie să fie introduse în reforma SGP;
Takes the view that environmental criteria must be introduced in the reform of the GSP;
consideră că Comisia ar trebui să respecte un cadru armonizat în strategiile sale de negociere în domeniul politicii comerciale și de mediu, astfel încât să nu creeze, pentru partenerii săi, motive de îngrijorare legate de barierele comerciale, garantând în același timp respectarea obiectivelor sale obligatorii privind combaterea schimbărilor climatice;
Takes the view that the Commission should follow a harmonised framework in its negotiating strategies in respect of trade and environmental policy, so as not to give partners any cause for concern about trade barriers, while at the same time ensuring compliance with its binding targets for combating climate change;
consideră că ar trebui să se aplice cu mai multă vigoare și consecvență „diplomația climatică” în cadrul relațiilor comerciale ale UE cu țări care nu s-au angajat să respecte acorduri multilaterale de protecție a mediului;
Considers that ‘climate diplomacy’ should be pursued with greater vigour and consistency in the EU's trade relations with States which are not bound by multilateral environmental protection agreements;
Coerența comerț - climă a Uniunii Europene din punctul de vedere al țărilor în curs de dezvoltare
EU consistency on climate and trade from the viewpoint of developing countries
recunoaște că asigurarea coerenței politicilor comerciale și climatice europene poate fi utilizată sau percepută de țările partenere ca o modalitate alternativă de reducere a importurilor și de creștere a exporturilor noastre;
Recognises that efforts to make European Union trade and climate policies consistent can be used or perceived by partner countries as a roundabout way of reducing our imports and increasing our exports;
prin urmare, subliniază importanța de a negocia cu aceste țări toate măsurile pe care Uniunea le-ar putea adopta, în special măsurile de ajustare la frontieră, precum și necesitatea ca Uniunea să își îndeplinească angajamentele de a acorda ajutor în domeniul climei țărilor în curs de dezvoltare;
Insists therefore on the importance of negotiations with these countries on all measures that the EU might take, in particular border adjustment measures, and on the need for the EU to abide by its climate aid commitments to developing countries;
ca atare, își exprimă preocuparea în legătură cu faptul că finanțările „timpurii” promise de către țările europene în cadrul Summitului de la Copenhaga privind schimbările climatice provin parțial din angajamentele asumate ca parte a asistenței oficiale pentru dezvoltare și că acestea sunt furnizate sub formă de împrumuturi, contrar solicitărilor formulate de Parlament; solicita Comisiei să prezinte un raport privind aceste finanțări care să ofere posibilitatea de a realiza o evaluare a raportului între angajamentele asumate, cerințele Parlamentului și realitate; solicită, de asemenea o mai bună coordonare a finanțărilor în ceea ce privește utilizarea tematică și geografică a acestora;
Is thus concerned that part of the ‘prompt start’ funding promised by European countries at the climate summit in Copenhagen comes from commitments made in the framework of official development aid and is delivered in the form of loans, contrary to Parliament's requests; asks the Commission to compile a report on this funding to assess whether the real situation matches the commitments made and Parliament's requests; calls also for the better coordination of funding in terms of its thematic and geographical use;
reamintește angajamentul asumat de țările dezvoltate, inclusiv statele membre ale Uniunii, de a reflecta la mijloace de finanțare inovatoare pentru a combate schimbările climatice;
Recalls the commitment made by industrialised countries, including the EU Member States, to reflect on innovative funding to combat climate change;
își exprimă convingerea referitor la faptul că lupta împotriva schimbărilor climatice trebuie să se bazeze pe principiul solidarității între țările industrializate și țările în curs de dezvoltare, pe cât posibil în cooperare strânsă cu ONU, OMC și alte instituții înființate prin acordurile de la Bretton Woods; solicită, prin urmare, elaborarea, în cooperare cu țările în curs de dezvoltare, țările emergente și țările industrializate, a unei strategii globale de comercializare a certificatelor de emisii și de impozitare a energiei și a emisiilor de gaze cu efect de seră, cu scopul, pe de o parte, de a preveni delocalizarea întreprinderilor (relocarea emisiilor de dioxid de carbon) și, pe de altă parte, de a genera resurse financiare pentru măsurile de combatere a schimbărilor climatice și de adaptare la consecințele acestora;
Is convinced that measures to combat climate change must be based on the principle of solidarity between industrialised and developing countries and possibly in closer cooperation with UN, WTO and the other Bretton Woods institutions; calls, therefore, for an overall strategy for emission trading and the taxation of energy and greenhouse gas emissions to be devised jointly with developing countries, emerging countries and industrialised countries in order, on the one hand, to prevent an exodus by businesses (carbon leakage) and, on the other hand, to generate funding for measures to combat climate change and to reduce and adjust to its consequences;
subliniază faptul că transferul sporit de tehnologie către țările în curs de dezvoltare ca mijloc de a aborda relocarea emisiilor de dioxid de carbon va fi un element esențial al unui regim privind clima după 2012; regretă că transferul de tehnologie reprezintă doar o mică parte din ajutorul oficial pentru dezvoltare; îndeamnă statele membre să acorde asistență tehnică și financiară suplimentară țărilor în curs de dezvoltare pentru ca acestea să facă față consecințelor schimbărilor climatice, să respecte standardele legate de climă și să realizeze evaluări de impact prealabile ale standardelor și ale sistemelor de etichetare și de certificare;
Stresses that increasing technology transfer to developing countries as a means to address carbon leakage will be a critical component of a post-2012 climate regime; deplores the fact that technology transfer makes up only a small share of official development aid; urges Member States to deliver additional technical and financial assistance for developing countries to face the consequences of climate change, to meet climate-related standards and to include upfront development impact assessments of standards, labelling and certification;
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Consiliului European, Consiliului și Comisiei, parlamentelor naționale, precum și Secretarului executiv al Convenției-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCNUCC) și celei de a 16-a Conferințe a părților (COP 16).
Instructs its President to forward this resolution to the President of the European Council, the Council, the Commission, the national parliaments, the Executive Secretary of the UN Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and to the 16th Conference of the Parties (COP 16).
Rezoluţia Parlamentului European din 25 noiembrie 2010 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor în acordurile comerciale internaționale ( 2009/2201(INI) )
European Parliament resolution of 25 November 2010 on corporate social responsibility in international trade agreements ( 2009/2201(INI) )
având în vedere articolele 12, 21, 28, 29, 30 și 31 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,
having regard to Articles 12, 21, 28, 29, 30 and 31 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
având în vedere articolele 2, 3 și 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană,
having regard to Articles 2, 3 and 6 of the Treaty on European Union,
având în vedere articolele 9, 10, 48, 138, 139, 153, 156, 191, 207 și 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
having regard to Articles 9, 10, 48, 138, 139, 153, 156, 191, 207 and 218 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
având în vedere orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale, Declarația tripartită a Organizației Internaționale a Muncii de stabilire a principiilor privind întreprinderile multinaționale și politica socială, precum și codurile de conduită adoptate sub egida unor organizații internaționale precum Organizația pentru Alimentație și Agricultură (FAO), Organizația Mondială a Sănătății și Banca Mondială, dar și eforturile depuse sub auspiciile Conferinței Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare (UNCTAD) în ceea ce privește activitățile întreprinderilor din țările în curs de dezvoltare,
having regard to the OECD Guidelines for Multinational Enterprises, the International Labour Organisation's (ILO) tripartite declaration of principles concerning multinational enterprises and social policy, the codes of conduct agreed under the auspices of international organisations such as the FAO, the WHO and the World Bank, and the efforts made under the auspices of UNCTAD to regulate the activities of enterprises in developing countries,
având în vedere inițiativa „Global Compact” a Națiunilor Unite, lansată în septembrie 2000, și raportul Secretarului General al ONU „Către parteneriate globale – Cooperare consolidată între Națiunile Unite și toți partenerii implicați, în special sectorul privat” din 10 august 2005 [05-45706 (E) 020905], și având în vedere anunțul „Global Compact” și al Inițiativei de Raportare Globală a Națiunilor Unite din 9 octombrie 2006, precum și principiile privind investițiile responsabile lansate în ianuarie 2006 de Națiunile Unite și coordonate de Inițiativa Financiară a PNUM și „Global Compact”,
having regard to the Global Compact initiative launched by the United Nations in September 2000, the report of the United Nations Secretary-General of 10 August 2005 entitled ‘Towards global partnerships – Enhanced cooperation between the United Nations and all relevant partners, in particular the private sector’ (05-45706 (E) 020905), the announcement of the United Nations Global Compact and Global Reporting initiatives on 9 October 2006, and the principles governing responsible investment launched in January 2006 by the United Nations and coordinated by the UNEP Finance Initiative and the UN Global Compact,
având în vedere standardele ONU privind responsabilitățile societăților transnaționale și ale altor întreprinderi comerciale în domeniul drepturilor omului, adoptate în decembrie 2003 Doc.
having regard to the ‘Norms on the responsibility of transnational corporations and other business enterprises with regard to human rights’ adopted by the United Nations in December 2003 UN Doc.
, orientările actualizate ale grupului G3 pentru elaborarea rapoartelor privind dezvoltarea durabilă, publicate la 5 octombrie 2006 și orientările G4 care sunt în prezent în curs de pregătire în cadrul GRI,
the updated G3 Guidelines concerning the drafting of reports on sustainable development, published on 5 October 2006, and the G4 Guidelines currently being drawn up by the GRI,
având în vedere rezultatele reuniunii la nivel înalt a ONU pe tema dezvoltării durabile, organizată în 2002 la Johannesburg, în special apelul lansat în favoarea inițiativelor în materie de responsabilitate socială a întreprinderilor, precum și concluziile Consiliului din 3 decembrie 2002 privind acțiunile ulterioare reuniunii la nivel înalt http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N02/636/94/PDF/N0263694.pdf?OpenElement
having regard to the outcome of the United Nations Summit on Sustainable Development held in 2002 in Johannesburg, and, in particular, the call for initiatives in the area of corporate social responsibility (CSR), and the Council conclusions of 3 December 2002 on the follow-up to the Summit http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N02/636/94/PDF/N0263694.pdf?OpenElement
având în vedere raportul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului privind responsabilitatea în materie de drepturile omului a societăților transnaționale și a altor întreprinderi din 15 februarie 2005 (E/CN.4/2005/91, 2005),
having regard to the report by the United Nations High Commissioner on Human Rights on the responsibilities of transnational corporations and related business enterprises with regard to human rights of 15 February 2005 (E/CN.4/2005/91, 2005),
având în vedere raportul Reprezentantului special al Secretarului General al ONU pentru drepturile omului și societățile transnaționale și alte întreprinderi, intitulat „Promovarea și protejarea tuturor drepturilor omului, civile, politice, economice, sociale și culturale, inclusiv a dreptului la dezvoltare”, din 7 aprilie 2008 (A/HRC/8/5, 2008) și lucrările în curs privind viitorul său raport, prevăzut pentru 2011,
having regard to the report by the Special Representative of the Secretary-General of the United Nations on the issue of human rights and transnational corporations and other business enterprises, entitled ‘Promotion and protection of all human rights, civil, political, economic, social and cultural rights, including the right to development’, of 7 April 2008 (A/HRC/8/5, 2008), and the ongoing work on the next report planned for 2011,
având în vedere raportul Reprezentantului special al Secretarului General pentru drepturile omului și societățile transnaționale și alte întreprinderi, John Ruggie, raport intitulat „Noi pași spre operaționalizarea cadrului ”protecție, respect și remedii' din 9 aprilie 2010 (A/HRC/14/27),
having regard to the report by the Special Representative of the Secretary-General on the issue of human rights and transnational corporations and other business enterprises: Business and Human Rights: Further steps toward the operationalisation of the ‘protect, respect and remedy’ framework, by John Ruggie, of 9 April 2010 (A/HRC/14/27),
având în vedere sistemele de referință și mecanismele de certificare și de etichetare care vizează comportamentul întreprinderilor în materie de dezvoltare durabilă, schimbări climatice și reducerea sărăciei, precum standardul SA 8000, care se referă la interzicerea exploatării prin muncă a copiilor, și standardele AFNOR și ISO în materie de dezvoltare durabilă,
having regard to the benchmarks and certification and labelling schemes which deal with the behaviour of corporations in the areas of sustainable development, climate change and poverty reduction, such as the SA 8000 standard, which relates to the ban on child labour, and the AFNOR and ISO standards on sustainable development,
având în vedere procesul de la Kimberley privind controlul comerțului cu diamante brute,
having regard to the Kimberley process on the monitoring of the trade in raw diamonds,
având în vedere inițiativele mai multor state membre de promovare a responsabilității sociale a întreprinderilor, în special crearea în Danemarca a Centrului guvernamental pentru RSI, care coordonează inițiativele legislative ale guvernului în favoarea RSI și elaborează instrumente practice destinate întreprinderilor http://www.csrgov.dk
having regard to the initiatives taken in the various Member States to promote corporate social responsibility, in particular the establishment in Denmark of the Government CSR Centre, which coordinates governmental legislative initiatives to foster CSR and devises practical tools for undertakings http://www.csrgov.dk
având în vedere acordurile internaționale privind mediul, precum Protocolul de la Montreal privind substanțele care epuizează stratul de ozon (1987), Convenția de la Basel privind controlul transporturilor transfrontaliere de deșeuri periculoase (1999), Protocolul de la Cartagena privind biosecuritatea (2000) și Protocolul de la Kyoto (1997),
having regard to the international agreements on the environment, such as the Montreal Protocol on Substances that Deplete the Ozone Layer (1987), the Basel Convention on the Control of Transboundary Movements of Hazardous Wastes (1999), the Cartagena Protocol on Biosafety (2000) and the Kyoto Protocol (1997),
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 14 martie 2003 privind cartea verde intitulată „Promovarea unui cadru european pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor”,
having regard to the opinion of the Committee of the Regions of 14 March 2003 on the Green Paper entitled ‘Promoting a European framework for Corporate Social Responsibility’,
având în vedere raportul final și recomandările Forumului european multilateral privind RSI din 29 iunie 2004, inclusiv cea de-a șaptea recomandare care sprijină măsurile pentru stabilirea unui cadru juridic adecvat,
having regard to the final report and the recommendations of the European Plurilateral Forum on CSR of 29 June 2004, including the seventh recommendation supporting measures to establish an appropriate legal framework,
, și Cartea verde a Comisiei din 21 aprilie 2009 privind revizuirea Regulamentului (CE) nr.
, and the Commission Green Paper of 21 April 2009 on the revision of Regulation (EC) No 44/2001
având în vedere cartea verde a Comisiei intitulată „Promovarea unui cadru european pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor” ( COM(2001)0366 ), reluată ulterior în cartea albă intitulată „Comunicarea Comisiei privind responsabilitatea socială a întreprinderilor: contribuția întreprinderilor la dezvoltarea durabilă” ( COM(2002)0347 ),
having regard to the Commission Green Paper entitled ‘Promoting a European framework for Corporate Social Responsibility’ ( COM(2001)0366 ), subsequently incorporated into the White Paper entitled ‘Communication from the Commission concerning Corporate Social Responsibility: A business contribution to Sustainable Development’ ( COM(2002)0347 ),
având în vedere recomandarea 2001/453/CE a Comisiei din 30 mai 2001 privind luarea în considerare a aspectelor de mediu în conturile și rapoartele de gestiune ale societăților comerciale: înscrierea contabilă, evaluarea și publicarea informațiilor JO L 156, 13.6.2001, p.
having regard to the Commission recommendation 2001/453/CE of 30 May 2001 on the recognition, measurement and disclosure of environmental issues in the annual accounts and annual reports of companies OJ L 156, 13.6.2001, p.
(publicată sub numărul C(2001)1495),
(notified under document No C(2001)1495),
având în vedere comunicarea Comisiei din 18 mai 2004 intitulată „Dimensiunea socială a globalizării – contribuția politicii UE la extinderea beneficiilor pentru toți” ( COM(2004)0383 ),
having regard to the Communication from the Commission of 18 May 2004 entitled ‘The Social Dimension of Globalisation – the EU's policy contribution on extending the benefits to all’ ( COM(2004)0383 ),
având în vedere comunicarea Comisiei din 22 martie 2006 adresată Parlamentului European, Consiliului și Comitetului Economic și Social European intitulată „Punerea în aplicare a parteneriatului pentru creștere și ocupare a forței de muncă: a face din Europa un pol al excelenței în domeniul de răspunderii sociale a societăților ( COM(2006)0136 ),
having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament, the Council and the European Economic and Social Committee of 22 March 2006 entitled ‘Implementing the partnership for growth and jobs: making Europe a pole of excellence on corporate social responsibility’ ( COM(2006)0136 ),
având în vedere comunicarea Comisiei din 24 mai 2006 intitulată „Promovarea muncii decente pentru toți - contribuția UE la punerea în aplicare a agendei pentru munca decentă în lume” ( COM(2006)0249 ),
having regard to the Communication from the Commission of 24 May 2006 entitled ‘Promoting decent work for all – The EU contribution to the implementation of the decent work agenda in the world’ ( COM(2006)0249 ),