natgillin/translations-raw huggingface dataset:
salută propunerea de a organiza audieri ale președintelui CERS de către Parlamentul European, într-un cadru diferit de cel al dialogurilor monetare;
Welcomes the proposal to hold hearings of the Chair of the ESRB before the European Parliament, in a different framework from the Monetary Dialogues;
consideră că revigorarea activității economice în a doua jumătate a anului 2009 a fost o consecință a măsurilor extraordinare adoptate de guvernele și băncile centrale din întreaga lume începând cu sfârșitul anului 2008, sub forma garanțiilor pentru pasivele băncilor, a injecțiilor de capital și a schemelor de sprijinire a activelor;
Believes that the revival of economic activity in the second half of 2009 was a result of the extraordinary measures taken by governments and central banks worldwide since the end of 2008 in the form of guarantees for bank liabilities, capital injections and asset support schemes;
constată că criza financiară din zona euro este o criză de solvabilitate care s-a manifestat inițial ca o criză de lichidități; consideră că o astfel de situație nu poate fi rezolvată pe termen lung doar prin acumularea de noi datorii și prin injectarea de lichidități în economii supraîndatorate în combinație cu planuri accelerate de consolidare fiscală;
Notes that the financial crisis in the euro area is a solvency crisis that initially manifested itself as a liquidity crisis; deems that such a situation cannot be resolved in the long term by simply pouring new debt and liquidity into highly indebted economies in combination with accelerated plans for fiscal consolidation;
consideră, totodată, că criza a evidențiat o tendință a politicilor economice din ultimii ani care a contribuit la nivelul înalt actual al datoriei publice și private, pentru a cărei normalizare va fi necesară o lungă perioadă; consideră că anumite regiuni din Europa se vor confrunta cu dificultăți mai mari decât altele în ceea ce privește consecințele și evoluțiile crizei și pentru a-și asigura o creștere economică durabilă, inovații și noi locuri de muncă; subliniază necesitatea unei reforme generale în Europa;
Believes, similarly, that the crisis revealed a trend in the economic policies of recent years which have contributed to the current high level of public and private debt which will take many years to correct; deems that some parts of Europe will find it more difficult than others to tackle the consequences and developments of the crisis and achieve sustainable economic growth, new innovations and the creation of new jobs; underlines the need for reforms throughout Europe;
reamintește că, înainte de declanșarea crizei financiare, raportul dintre datoria publică și PIB în zona euro și în UE în ansamblu, precum și în majoritatea statelor membre a scăzut între 1999 și 2007 și că, dimpotrivă, nivelul de îndatorare al gospodăriilor și al societăților, precum și al sectorului financiar au crescut în mod semnificativ în aceeași perioadă;
Recalls that, before the outbreak of the financial crisis, the ratio of public debt to GDP of the euro area and the EU as a whole, as well as the ratio for the majority of Member States, declined between 1999 and 2007 and that, by contrast, debt levels of households, firms and the leverage of the financial sector experienced a significant increase over the same period;
reamintește că creșterea enormă a datoriei publice începând cu 2008 în câteva state membre a fost declanșată de faptul că aceste țări s-au confruntat cu excesele cauzate anterior de o creștere nesustenabilă a datoriei private și cu bule financiare enorme; consideră, prin urmare, că actuala criză a pus în lumină faptul că poziția fiscală este nesustenabilă dacă finanțarea sectorului privat este nesustenabilă;
Recalls that the huge increase of public debt since 2008 in several Member States has been triggered by the fact these countries had to face excesses previously caused by an unsustainable growth of private debt and huge financial bubbles; believes therefore that the current crisis made it clear that the fiscal position is unsustainable if the financing of the private sector is unsustainable;
observă că criza, împreună cu acțiunile de salvare și pachetele de stimulente economice ulterioare, a dus la măsuri de austeritate dure, adeseori întârziate, care, în același timp, restrâng substanțial capacitatea guvernelor de a acționa;
Notes that the crisis, together with subsequent ‘bail-outs’ and economic stimulus packages, has led to far-reaching austerity measures which are often overdue but which at the same time heavily constrain the capacity of governments to act;
avertizează asupra faptului că aceste pachete de austeritate nu ar trebui să ducă la măsuri care ar putea încetini în mod grav redresarea economică, care necesită un nou model de guvernanță economică cu instrumente și un calendar ce va asigura un echilibru între procesul de consolidare fiscală și protejarea nevoilor în ceea ce privește investițiile în locuri de muncă și dezvoltarea durabilă;
Warns that these austerity packages should not lead to measures which could seriously dampen the economic recovery, which requires a new model of economic governance with instruments and a time schedule that will provide a balance between the process of fiscal consolidation and safeguarding needs in terms of investment in jobs and sustainable development;
subliniază faptul că lipsa creditării în beneficiul economiei reale, în special pentru IMM-uri, a rezultat din scăderea cererii datorate diminuării activității în economia reală și din reticența băncilor de a acorda credite;
Underlines that the lack of credit reaching the real economy, specifically for SMEs, stemmed from lower demand due to diminished activity in the real economy as well as from the reluctance of banks to grant credit;
subliniază că băncile câtorva state membre s-au bazat excesiv pe lichiditățile furnizate de BCE;
Underlines that several Member States' banks have been excessively reliant on liquidity provided by the ECB;
constată că măsurile neconvenționale introduse de BCE din octombrie 2008 pentru sprijinirea creditării au evitat cu succes o recesiune mai profundă și tulburări financiare suplimentare; reiterează că eliminarea acestor măsuri trebuie să fie programată corect și coordonată temeinic cu guvernele naționale în funcție de activitățile acestora, în special având în vedere adoptarea colectivă și simultană de măsuri de austeritate în multe state membre;
Notes that the non-standard measures which the ECB has introduced since October 2008 to support credit have been successful in avoiding a deeper recession and additional financial turmoil; reiterates that lifting these measures needs to be well timed and carefully coordinated with national governments and their activities, especially in view of the collective and simultaneous resorting to austerity measures in many Member States;
își exprimă totuși îngrijorarea în legătură cu posibilul impact asimetric al strategiei BCE de ieșire, date fiind diferențele semnificative dintre statele membre din zona euro în privința ciclului economic;
Is concerned, however, with the potential asymmetric impact of ECB's exit strategy, given the substantial differences between euro area Member States regarding the business cycle;
ar sprijini o decizie a Băncii Centrale Europene prin care ar accepta în general obligațiunile guvernamentale emise de statele din zona euro ca garanție în contextul acordurilor repo, urmând astfel practica consacrată a Băncii Angliei și a Rezervei Federale;
Would welcome a move from the European Central Bank generally to accept government bonds from euro area countries as security in the context of repurchase agreements, thereby following the tried and tested practice used by the Bank of England and the Federal Reserve Bank;
subliniază faptul că o eliminare treptată a deficitelor publice și durabilitatea pe termen lung a finanțelor publice sunt esențiale pentru întreaga zonă euro;
Emphasises that a gradual exit from public deficits and the long-term sustainability of public finances are of crucial importance for the euro area as a whole;
ia act de numărul de propuneri la nivelul UE privind completarea mecanismelor prudențiale, gestionarea crizei și reglementarea sectorului bancar subteran;
Notes the number of proposals in the EU to complete the prudential arrangements, to manage the crisis and to regulate the shadow banking sector;
împărtășește preocupările privind aspectele prociclice ale normelor actuale de reglementare, prudențiale, contabile și fiscale, care amplifică fluctuațiile inerente funcționării unei economii de piață;
Shares concerns about the pro-cyclical aspects of the current regulatory, prudential, accounting and taxation rules which amplify the fluctuations that are inherent in the functioning of a market economy;
subliniază necesitatea de a crește în mod decisiv rezervele de capital ale băncilor și de a spori calitatea capitalului și salută propunerile Comitetului de la Basel privind o definire mai strictă a capitalului de bază și introducerea unor cote mai ridicate de capital propriu; de asemenea, atrage atenția asupra legăturii dintre economia financiară și cea reală și asupra consecințelor pe care reglementarea uneia le poate avea asupra celeilalte;
Highlights the need for a decisive increase in banks' capital buffers and to enhance the quality of capital, and welcomes the Basel Committee's proposals for a narrower definition of core capital and the introduction of higher capital ratios; also draws attention to the link between the financial and the real economy and the impacts that regulating one can have on the other;
consideră că sistemul financiar mondial trebuie să devină mai puțin vulnerabil, iar lecțiile crizei trebuie învățate la nivel global, pentru a reduce riscurile sistemice, pentru a soluționa bulele financiare și pentru a îmbunătăți calitatea gestionării riscurilor și transparența piețelor financiare, reafirmând că rolul lor de bază îl reprezintă finanțarea economiei reale;
Considers that the global financial system needs to be made less fragile and that lessons from the crisis must be drawn on a global level in order to reduce systemic risk, tackle financial bubbles and improve the quality of risk management and the transparency of financial markets, reaffirming that their basic role is to finance the real economy;
constată că, în anul 2009, moneda euro și-a sporit importanța ca monedă internațională, însă a fost supusă unei presiuni considerabile în anul 2010;
Notes that the euro had gained status as an international currency throughout 2009, but was subject to heavy pressure in 2010;
subliniază că, pe parcursul unei perioade de volatilitate crescută a cursului de schimb, moneda euro s-a apreciat, îndeosebi față de dolarul SUA și față de renminbi și își exprimă îngrijorarea că acest lucru ar putea avea un efect negativ asupra competitivității zonei euro;
Points out that, during a period of high-level exchange rate volatility, the euro has increased its strength, particularly against the US dollar and the renminbi, and expresses concern that this could have a detrimental effect on the competitiveness of the euro area;
recunoaște că aprecierea monedei euro s-a datorat în parte activității economice reduse din SUA, unde deficitul de cont curent a scăzut brusc sub 3% din PIB în 2009, iar deficitul bugetului federal a crescut până la aproximativ 10% din PIB în exercițiul fiscal 2009, în timp ce scăderea sa a fost, printre altele, legată de lipsa de încredere de pe piețele mondiale în anumite state membre ale UE foarte îndatorate; împărtășește preocupările privind expansiunea masei monetare în SUA și, într-o mai mică măsură, în UE;
Acknowledges that the strength of the euro was partly due to weak economic activity in the US, where the current account deficit narrowed sharply to below 3% of GDP in 2009 and the federal budget deficit widened to about 10% of GDP in the fiscal year 2009, while the decline of the euro was, among other things, also connected to the lack of trust in global markets in some highly-indebted EU Member States; shares concerns about the expansion of the volume of money in the US and, to a lesser extent, in the EU;
își exprimă îngrijorarea față de impactul volatilității ratei de schimb și al operațiunilor de tip „carry trade” asupra stabilității financiare și a economiei reale.
Is concerned about the impact of exchange rate volatility and carry trade operations on both global financial stability and the real economy;
subliniază că, indiferent de actuala criză economică și financiară mondială, zona euro trebuie în continuare extinsă, dar atrage atenția asupra respectării criteriilor de la Maastricht, ca precondiție pentru aderare; salută adoptarea rapidă a monedei euro de către toate statele membre care îndeplinesc criteriile respective;
Underlines that, regardless of the current global financial and economic crisis, the euro area should be further enlarged, but points out that meeting the Maastricht criteria is regarded as a precondition for euro membership; welcomes the quick adoption of the euro by all Member States which comply with these criteria;
consideră că adoptarea monedei euro de către Estonia reprezintă o dovadă a statutului monedei euro, în ciuda crizei datoriei publice; consideră că acest statut va încuraja statele membre să adere la zona euro;
Believes that the adoption of the euro by Estonia shows the status of the euro, despite the public debt crisis; believes that this status will encourage Member States to seek membership of the euro area;
Rezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2010 referitoare la cooperarea civilo-militară și dezvoltarea unor capacități civilo-militare ( 2010/2071(INI) )
European Parliament resolution of 23 November 2010 on civilian-military cooperation and the development of civilian-military capabilities ( 2010/2071(INI) )
având în vedere Strategia europeană de securitate, intitulată „O Europă mai sigură într-o lume mai bună”, adoptată de Consiliul European la 12 decembrie 2003, precum și raportul privind punerea în aplicare a acesteia, intitulat „Asigurarea securității într-o lume în schimbare”, aprobat de Consiliul European la 11-12 decembrie 2008,
having regard to the European Security Strategy entitled ‘A secure Europe in a better world’, adopted by the European Council on 12 December 2003, and to the report on its implementation entitled ‘Providing security in a changing world’, endorsed by the European Council on 11-12 December 2008,
având în vedere Strategia de securitate internă a Uniunii Europene, aprobată de Consiliul European la 25-26 martie 2010,
having regard to the Internal Security Strategy for the European Union, endorsed by the European Council on 25-26 March 2010,
având în vedere concluziile Consiliului privind PSAC, adoptate la 26 aprilie 2010,
having regard to the Council conclusions on CSDP adopted on 26 April 2010,
având în vedere concluziile PESA și declarația intitulată „PESA zece ani - provocări și oportunități”, adoptată de Consiliu la 17 noiembrie 2009,
having regard to the ESDP conclusions and the declaration entitled ‘ESDP Ten Years – Challenges and Opportunities’, adopted by the Council on 17 November 2009,
având în vedere Declarația privind consolidarea politicii europene de securitate și apărare, adoptată de Consiliul European la 12 decembrie 2008, și Declarația privind consolidarea capacităților, adoptată de Consiliu la 11 decembrie 2008,
having regard to the declaration on the enhancement of the European Security and Defence Policy, adopted by the European Council on 12 December 2008, and to the declaration on strengthening capabilities, adopted by the Council on 11 December 2008,
având în vedere concluziile Președinției adoptate de Consiliul European la Santa Maria de Feira la 20 iunie 2000 și la Göteborg la 16 iunie 2001, Programul UE pentru prevenirea conflictelor violente, adoptat, de asemenea, la Göteborg la 16 iunie 2001, Obiectivul global civil pentru 2008, aprobat de Consiliul European la 17 decembrie 2004, precum și Obiectivul global civil pentru 2010, aprobat de Consiliul European la 19 noiembrie 2007,
having regard to the Presidency conclusions adopted by the European Council at Santa Maria de Feira on 20 June 2000 and at Göteborg on 16 June 2001, to the EU Programme for the Prevention of Violent Conflicts also adopted at Göteborg on 16 June 2001, to the Civilian Headline Goal 2008, approved by the European Council on 17 December 2004, and to the Civilian Headline Goal 2010, approved by the Council on 19 November 2007,
având în vedere concluziile Președinției, adoptate de Consiliul European la Helsinki la 11 decembrie 1999 (Obiectivul global 2003), precum și Obiectivul global 2010, aprobat de Consiliu la 17 mai 2004,
having regard to the Presidency conclusions adopted by the European Council at Helsinki on 11 December 1999 (Headline Goal 2003) and to the Headline Goal 2010, approved by the Council on 17 May 2004,
având în vedere concluziile Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind consolidarea securității chimice, biologice, radiologice și nucleare (CBRN) în Uniunea Europeană și de aprobare a planului de acțiune al UE în domeniul CBRN,
having regard to the Council conclusions of 30 November 2009 on strengthening chemical, biological, radiological and nuclear (CBRN) security in the European Union and approving an EU CBRN Action Plan,
având în vedere documentul Consiliului din 3 decembrie 2008 privind punerea în aplicare a Rezoluției 1325 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (CSONU) consolidată prin Rezoluția 1820 a CSONU în contextul PESA şi documentul Consiliului din 14 septembrie 2006 referitor la abordarea integratoare a drepturilor omului în cadrul PESA,
having regard to the Council paper ‘Implementation of UNSCR 1325 as reinforced by UNSCR 1820 in the context of ESDP’ of 3 December 2008, and to the Council document on ‘Mainstreaming of Human Rights into ESDP’ of 14 September 2006,
având în vedere rezoluția sa din 10 februarie 2010 referitoare la recentul cutremur din Haiti, care solicită instituirea unei Forțe de Protecție Civilă a UE Texte adoptate, P7_TA(2010)0015 .
having regard to its resolution of 10 February 2010 on the recent earthquake in Haiti, which calls for the establishment of an EU Civil Protection Force Texts adopted, P7_TA(2010)0015 .
având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2010 referitoare la punerea în aplicare a Strategiei europene de securitate și a politicii comune de securitate și apărare Texte adoptate, P7_TA(2010)0061 .
having regard to its resolution of 10 March 2010 on the implementation of the European Security Strategy and the Common Security and Defence Policy Texts adopted, P7_TA(2010)0061 .
având în vedere Decizia Consiliului din 26 iulie 2010 privind organizarea și funcționarea Serviciului european pentru acțiune externă JO L 201, 3.8.2010, p.
having regard to the Council Decision of 26 July 2010 establishing the organisation and functioning of the European External Action Service OJ L 201, 3.8.2010, p.
având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe ( A7-0308/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs ( A7-0308/2010 ),
reamintește faptul că UE s-a angajat să definească și să urmărească politici și acțiuni comune pentru menținerea păcii, prevenirea conflictelor, consolidarea reabilitării în urma conflictelor și întărirea securității internaționale, în conformitate cu principiile Cartei ONU, precum și pentru întărirea și sprijinirea democrației, a statului de drept, a drepturilor omului și a principiilor dreptului internațional și pentru acordarea de asistență către populațiile care se confruntă cu catastrofe naturale sau provocate de om;
Recalls that the EU has committed itself to defining and pursuing common policies and actions to preserve peace, prevent conflicts, consolidate post-conflict rehabilitation and strengthen international security in accordance with the principles of the UN Charter, as well as to consolidate and support democracy, the rule of law, human rights and the principles of international law, and to assist populations facing natural or man-made disasters;
subliniază că UE, în special prin intermediul gestionării crizelor civile, oferă o contribuție deosebită la securitatea globală, care reflectă valorile și principiile sale fundamentale;
Underlines that the EU, mainly through its civilian crisis management, offers a distinct contribution to global security, reflecting its core values and principles;
subliniază că deseori răspunsurile eficiente la crizele și amenințările la adresa securității din prezent trebuie să se bazeze atât pe capacitățile civile, cât și pe cele militare și necesită o cooperare mai strânsă între acestea; reamintește că dezvoltarea abordării cuprinzătoare a UE și a capacităților sale combinate, civile și militare, de gestionare a crizelor au reprezentat trăsături distincte ale PSAC și reprezintă principala valoare adăugată a acesteia; reamintește în același timp că PSAC nu este singurul instrument disponibil și că misiunile PSAC ar trebui folosite în cadrul unei strategii mai largi a UE;
Stresses that effective responses to present-day crises and security threats, including natural disasters, often need to be able to draw on both civilian and military capabilities and require closer cooperation between them; recalls that the development of the EU's comprehensive approach and of its combined military and civilian crisis management capabilities have been distinctive features of the CSDP and represent its core added value; recalls at the same time that the CSDP is not the only tool available and that CSDP missions should be used as part of a broader EU strategy;
reamintește nevoia unei Cărți albe a UE referitoare la politica de securitate și apărare, bazate pe revizuiri sistematice și riguroase în domeniul securității și apărării, realizate de către statele membre, în conformitate cu un program comun și pe baza unor criterii comune, care să definească mai clar raportul dintre obiectivele și interesele Uniunii în domeniul politicii de securitate și apărare și mijloacele și resursele disponibile; subliniază faptul că această Carte albă ar trebui, de asemenea, să definească domeniile și condițiile în care este dorită o cooperare civilo-militară mai intensă, pentru a contribui la atingerea acestor obiective; consideră că această Carte albă a UE ar trebui să identifice în mod explicit oportunitățile pentru reunirea resurselor la nivelul Uniunii, precum și specializarea națională și armonizarea capacităților, pentru a putea realiza economii considerabile;
Recalls the need for an EU White Paper on security and defence, based on systematic and rigorous security and defence reviews conducted by the States according to common criteria and a common timetable, which would define the Union's security and defence objectives, interests and needs more clearly in relation to the means and resources available; emphasises that the White Paper should also define areas in which, and conditions under which, greater civilian-military cooperation is desirable to help achieve those objectives; takes the view that the EU White Paper should identify explicitly opportunities for the pooling of resources at EU level, as well as national specialisation and capability harmonisation, in order to achieve large economies of scale;
subliniază că instituirea Serviciului european pentru acțiune externă (SEAE) ar trebui să contribuie în continuare la dezvoltarea unei abordări europene cu adevărat cuprinzătoare a gestionării crizelor civile și militare pe plan european, a prevenirii conflictelor și a consolidării păcii, punând la dispoziția UE suficiente structuri, resurse umane și resurse financiare pentru a-și îndeplini responsabilitățile pe plan mondial în conformitate cu Carta ONU;
Emphasises that the establishment of the European External Action Service (EEAS) should contribute further to the development of a truly comprehensive European approach to civilian and military crisis management, conflict prevention and peace-building and provide the EU with adequate structures, staffing levels and financial resources to meet its global responsibilities in line with the UN Charter;