natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(f) proteja în mod explicit, în noua Constituție, toate drepturile civile și sociale fundamentale, în conformitate cu obligațiile internaționale ale Ungariei, a interzice pedeapsa cu moartea, condamnarea la închisoare pe viață fără posibilitatea eliberării condiționate și discriminările pe baza orientării sexuale, a oferi suficiente garanții cu privire la protecția drepturilor fundamentale, precum și cu scopul de a clarifica faptul că drepturile fundamentale sunt dobândite în momentul nașterii și sunt necondiționate;
(f) explicitly protect in the new Constitution all fundamental civil and social rights in line with Hungary's international obligations, ban the death penalty, life imprisonment without parole and discrimination on the basis of sexual orientation, provide sufficient guarantees concerning the protection of fundamental rights, and make it clear that fundamental rights are acquired at birth and are unconditional;
(g) garanta faptul că reorganizarea sistemului de comisari parlamentari nu va fi de natură să limiteze garanțiile existente referitoare la protecția și promovarea drepturilor în diferite domenii, cum ar fi protecția minorităților naționale, a datelor personale și transparența informațiilor relevante pentru public, precum și independența organismelor respective responsabile pentru aceste aspecte;
(g) ensure that the reorganisation of the system of parliamentary commissioners will not serve to water down the existing guarantees concerning the protection and promotion of rights in the areas of the protection of national minorities, the protection of personal data and the transparency of publicly relevant information, as well as the independence of the respective bodies responsible for these areas;
(h) asigura faptul că includerea Cartei drepturilor fundamentale în noua Constituție nu este de natură să provoace probleme legate de interpretare și de suprapunere a competențelor între instanțele interne, noua Curte Constituțională a Ungariei și Curtea de Justiție a Uniunii Europene;
(h) make sure that the incorporation of the Charter of Fundamental Rights into the new Constitution does not cause problems of interpretation and overlapping competences between domestic courts, the new Hungarian Constitutional Court and the European Court of Justice;
invită Comisia să realizeze o revizuire și o analiză detaliată a noii Constituții și a legilor cardinale care urmează să fie adoptate în viitor, pentru a verifica dacă acestea respectă
Calls on the Commission to conduct a thorough review and analysis of the new Constitution and of the cardinal laws to be adopted in the future in order to check that they are consistent with the
-ul comunitar, în special Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, precum și litera și spiritul tratatelor;
, and in particular the Charter of Fundamental Rights of the European Union, and with the letter and spirit of the Treaties;
încredințează comisiilor sale competente sarcina de a monitoriza procesul de adoptare a noii Constituții, în cooperare cu Comisia de la Veneția și cu Consiliul Europei, precum și de a evalua punerea în aplicare a recomandărilor, precum și modul de punere în aplicare a acestora;
Instructs its relevant committees to follow up the matter, in cooperation with the Venice Commission and the Council of Europe, and to assess whether and how the recommendations have been implemented;
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Consiliului Europei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Agenției pentru Drepturi Fundamentale, OSCE și Secretarului General al ONU.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Council of Europe, the governments and parliaments of the Member States, the Fundamental Rights Agency, the OSCE and the UN Secretary General.
Rezoluţia Parlamentului European din 5 iulie 2011 referitoare la cel de-al cincilea Raport privind coeziunea al Comisiei și strategia pentru politica de coeziune după 2013 ( 2011/2035(INI) )
European Parliament resolution of 5 July 2011 on the Commission's fifth Cohesion Report and the strategy for post-2013 cohesion policy ( 2011/2035(INI) )
având în vedere cel de-al cincilea raport al Comisiei din 9 noiembrie 2010 privind coeziunea economică, socială și teritorială: viitorul politicii de coeziune' ( COM(2010)0642 ) (denumit în continuare „concluziile”),
having regard to the Commission communication of 9 November 2010 entitled ‘Conclusions of the fifth report on economic, social and territorial cohesion: the future of cohesion policy’ ( COM(2010)0642 ) (hereinafter ‘the conclusions’),
având în vedere cel de-al cincilea raport al Comisiei din 9 noiembrie 2010 privind coeziunea economică, socială și teritorială intitulat „Investind în viitorul Europei” (denumit în continuare „raportul privind coeziunea”),
having regard to the Commission's fifth report on economic, social and territorial cohesion, entitled ‘Investing in Europe's future’, of 9 November 2010 (hereinafter ‘the fifth Cohesion Report’),
având în vedere Rezoluția sa din 24 aprilie 2007 privind consecințele extinderilor viitoare asupra eficienței politicii de coeziune JO C 74 E, 20.3.2008, p.
having regard to its resolution of 24 April 2007 on the consequences of future enlargements on the effectiveness of cohesion policy OJ C 74 E, 20.3.2008, p.
având în vedere Rezoluția sa din 22 septembrie 2010 referitoare la strategia europeană pentru dezvoltarea economică și socială a regiunilor muntoase, a insulelor și a zonelor slab populate Texte adoptate, P7_TA(2010)0341 .
having regard to its resolution of 22 September 2010 on the European strategy for the economic and social development of mountain regions, islands and sparsely populated areas Texts adopted, P7_TA(2010)0341
având în vedere Rezoluția sa din 7 octombrie 2010 referitoare la viitorul Fondului Social European Texte adoptate, P7_TA-PROV(2010)0357 .
having regard to its resolution of 7 October 2010 on the future of the European Social Fund Texts adopted, P7_TA(2010)0357 .
având în vedere rezoluția referitoare la situația actuală și sinergiile viitoare pentru o eficacitate sporită a FEDER și a celorlalte fonduri structurale Texte adoptate, P7_TA(2011)000.
having regard to its resolution of 23 June 2011 on the state of play and future synergies for increased effectiveness between the ERDF and other structural funds Texts adopted, P7_TA(2011)0286 .
având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 mai 2004 intitulată, „Un parteneriat consolidat pentru regiunile ultraperiferice” ( COM(2004)0343 ) și Comunicarea Comisiei din 17 octombrie 2008 intitulată „Regiunile ultraperiferice: un atu pentru Europa” ( COM(2008)0642 ),
having regard to the Commission communication of 26 May 2004 entitled ‘A stronger partnership for the outermost regions’ (COM (2004)0343) and the Commission communication of 17 October 2008 entitled ‘The outermost regions: an asset for Europe’ ( COM(2008)0642 ),
având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „EUROPA 2020 - O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” ( COM(2010)2020 ),
having regard to the Commission communication of 3 March 2010 entitled ‘Europe 2020 – A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ ( COM(2010)2020 ),
având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2010, intitulată „Contribuția politicii regionale la creșterea inteligentă în Europa 2020” ( COM(2010)0553 ),
having regard to the Commission communication of 6 October 2010 entitled ‘Regional policy contributing to smart growth in Europe 2020’ ( COM(2010)0553 ),
având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 ianuarie 2011 intitulată „Contribuția politicii regionale la creșterea durabilă în Europa 2020” ( COM(2011)0017 ),
having regard to the Commission communication 26 January 2011 entitled ‘Regional policy contributing to sustainable growth in Europe 2020’ ( COM(2011)0017 ),
având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Generale din 21 februarie 2011 cu privire la cel de-al cincilea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială (6738/11),
having regard to the General Affairs Council's conclusions of 21 February 2011 on the fifth report on economic, social and territorial cohesion (6738/11),
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 1 aprilie 2011 privind „Al cincilea raport privind coeziunea” (CdR 369/2010),
having regard to the Committee of the Regions' opinion of 1 April 2011 on the fifth Cohesion Report (CdR 369/2010),
având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională, precum și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru control bugetar și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen ( A7-0222/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinions of the Committee on Employment and Social Affairs, the Committee on Budgetary Control and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0222/2011 ),
întrucât politica de coeziune a UE a contribuit și contribuie în mod decisiv în perioada de finanțare trecută și actuală la înregistrarea unei creșteri a productivității în toate regiunile UE; evidențiind că evaluările ex-post prezintă, de asemenea, o diminuare semnificativă a disparităților economice, sociale și regionale; întrucât aceste evoluții au avut în egală măsură efecte pozitive asupra securității sociale și asupra investițiilor în domeniul protecției mediului;
whereas EU cohesion policy has contributed greatly to the increased productivity achieved by all regions of the Union during the previous and current funding periods; whereas it is striking that ex-post evaluations have also shown a significant reduction of economic, social and regional disparities; whereas these developments are having equally positive effects on social security and on investment in environmental protection,
întrucât politica de coeziune a fost creată pentru a însoți piața unică și pentru a promova dezvoltarea unei Europe inovatoare și protectoare, bazată solidaritate în fața provocărilor care țin de globalizare, schimbările demografice și conservarea resurselor și întrucât, pentru a stimula creșterea și coeziunea regională și socială, este necesară valorificarea potențialului intrinsec al tuturor regiunilor;
whereas cohesion policy was intended to be a counterpart to the single market and to foster the development of an innovative and protective Europe based on solidarity in the face of the challenges associated with globalisation, demographic change and resource conservation, and whereas the intrinsic potential of all regions should be exploited to boost growth and regional and social cohesion,
întrucât politica de coeziune are o veritabilă relevanță pentru cetățeni, aducând Europa în viața oamenilor de zi cu zi și asigurându-i acesteia o imagine concretă și vizibilă în regiuni;
whereas cohesion policy is an issue of genuine relevance to citizens, bringing Europe into people's daily lives and making it tangible and visible across the EU,
întrucât politica structurală și de coeziune a dat dovadă de flexibilitate în situații de criză și a putut contribui în mod decisiv la diferite programe naționale de redresare economică și de formare și întrucât este important să se mențină această flexibilitate;
whereas the cohesion and structural policies have proved flexible in crisis situations and have made a crucial contribution to various national economic stimulus and training programmes, and whereas it is important to maintain this flexibility,
întrucât politica structurală europeană are o contribuție majoră la depășirea crizei economice și financiare având în vedere dubla sa orientare către inovare și eliminarea disparităților, încurajând puternic regiunile europene să-și modernizeze infrastructurile, să crească potențialul de inovare regională și să stimuleze dezvoltarea ecologică durabilă;
whereas European structural policy is making a major contribution towards overcoming the economic and financial crisis, as it tends to be oriented towards innovation and removing disparities, strongly encouraging European regions to upgrade infrastructure, increase regional innovation potential and boost environmentally sustainable development,
întrucât orientarea fondurilor structurale către obiectivele Strategiei de la Lisabona s-a dovedit eficientă, așa cum arată ratele de angajament impresionante în cazul obiectivelor „convergență” și „competitivitate regională și ocuparea forței de muncă” și întrucât 20 % din proiectele destinate punerii în aplicare a unei „cooperări teritoriale” sunt conforme cu strategia de la Lisabona;
whereas gearing the Structural Funds to the Lisbon Strategy objectives has proved effective, as is evident from the impressive commitment rates for the Convergence and Regional Competitiveness and Employment objectives, and whereas 20% of European Territorial Cooperation projects are in keeping with the Lisbon aims,
întrucât cooperarea teritorială își propune să încurajeze cooperarea teritoriilor și a regiunilor pentru a face față provocărilor comune, pentru a reduce obstacolele fizice, administrative și de reglementare, care împiedică această cooperare și pentru a atenua „efectul de frontieră”;
whereas territorial cooperation aims to help territories and regions work together in tackling their common challenges, reduce the physical, administrative and regulatory barriers to such cooperation and lessen the ‘border effect’,
întrucât cauza eșecului parțial al Strategiei de la Lisabona nu rezidă în transpunerea insuficientă a politicii de coeziune, ci mai degrabă în absența unei guvernanțe pe mai multe niveluri și în absența unei aplicări la nivel regional și local a acestei strategii, în efectele crizei financiare și lacunele în legătură cu implementarea pieței interne, în disciplina bugetară deficientă, precum și în condițiile macro-economice insuficiente din unele state membre;
whereas the partial failure of the Lisbon Strategy is due not to inadequate implementation of cohesion policy but rather to the lack of multi-level governance and of ownership of this strategy by the regional and local levels, the effects of the financial crisis, imperfect implementation of the single market, slack budgetary discipline and inadequate macroeconomic framework conditions in individual Member States,
întrucât ratele de eroare și utilizarea abuzivă a fondurilor s-au redus considerabil în ultimele perioade de finanțare; întrucât, din păcate, politica structurală continuă să fie, în acest sens, un domeniu cu un nivel ridicat al neregularităților și întrucât unele state membre nu dețin în continuare mecanisme eficiente împotriva utilizării abuzive a fondurilor și pentru recuperarea fondurilor alocate în mod necuvenit; întrucât neregularitățile nu sunt semnalate din neglijență sau în mod intenționat și întrucât trebuie subliniat faptul că o parte semnificativă a erorilor existente în politica de coeziune pot fi atribuite exigențelor legislative din afara politicii de coeziune în domenii cum ar fi achizițiile publice, mediul și ajutoarele de stat;
whereas the error rates and misuse of funds has been significantly lower in the most recent funding periods; whereas, regrettably, structural policy nonetheless remains an area with a high level of irregularities in this respect, and some Member States still lack effective machinery for countering the misuse of funding and recovering money wrongly paid out; whereas irregularities may not be reported, either through negligence or deliberately, and whereas it must be noted that a significant part of the errors in the cohesion policy sphere may be attributed to legislative requirements outside cohesion policy, in areas such as public procurement, environment and state aids,
întrucât sistemul existent al obiectivelor politicii structurale și de coeziune (convergență, competitivitate regională și ocuparea forței de muncă, cooperarea teritorială europeană) s-a dovedit eficient pe ansamblu, combinat cu abordarea „guvernanței pe mai multe niveluri”, obiectivele orizontale și certitudinea planificării pe baza unei finanțări sigure și a unei perioade de programare stabilite (șapte ani), dar întrucât s-au înregistrat totuși întârzieri considerabile la punerea în aplicare a programului, ca urmare a negocierilor îndelungate privind aspectele financiare și legislative în cadrul procesului decizional al UE și a modificării substanțiale a normelor aplicabile politicii de coeziune;
whereas the existing system of cohesion and structural policy objectives (Convergence, Regional Competitiveness and Employment, and European Territorial Cooperation), combined with a multi-level governance approach, horizontal objectives and security to plan on the basis of reliable funding and an agreed time frame (seven years), has, overall, proved its worth, but whereas there have been considerable delays in programme planning as a result of protracted financial and legislative negotiations in the EU decision-making process and substantial changes in the rules applying to cohesion policy,
întrucât o finanțare și o dezvoltare durabilă a regiunilor de convergență are un efect pozitiv asupra cererii pe piață de bunuri și de servicii, efectele pozitive putând fi dovedite și în statele membre mai bogate ale UE;
whereas sustained support for and development of the convergence regions has a positive impact on the demand for goods and services on their markets and thus has demonstrably beneficial effects on the wealthier EU Member States as well,
întrucât o politică europeană de coeziune cuprinzătoare în toate regiunile europene este esențială în continuare având în vedere dezechilibrele între economiile regionale și dezechilibrele sociale și dezavantajele geografice ale anumitor regiuni (și anume regiunile ultraperiferice), precum și problemele structurale specifice și nevoia adaptării la noile provocări; este de asemenea o cerință prevăzută în Tratatul de la Lisabona;
whereas a comprehensive and well-funded EU cohesion policy in all European regions continues to be essential, given the imbalances between regional economies and in social terms and the geographical disadvantages of certain regions (particularly the outermost regions), as well as specific structural problems and the need to adapt to new challenges; whereas it is also a requirement under the Lisbon Treaty,
întrucât politica de coeziune nu trebuie să devină o variabilă de ajustare în viitoarele negocieri bugetare, având în vedere importanța sa strategică pentru viitor;
whereas, given its strategic importance for the future, cohesion policy must not become an adjustment variable in future budget negotiations,
solicită o mai mare accentuare a valorii adăugate europene în cadrul programelor politicii structurale și de coeziune; consideră că această valoare adăugată poate fi obținută atunci când proiectele UE realizează o ameliorare durabilă din punct de vedere economic, social și/sau ecologic și al infrastructurii pentru regiunile dezavantajate și mai slab dezvoltate, iar acest fapt nu ar putea fi realizat fără impulsul european;
Calls for cohesion and structural policy programmes to place more emphasis on European added value; deems such added value to be achieved where EU projects bring about a sustainable improvement in the economic, infrastructural, social and/or environmental status of disadvantaged, less-developed regions, and where that improvement would not have been achievable without the European stimulus;
recunoaște, de asemenea, că fondurile europene aduc valoare adăugată în cazul în care proiectele finanțate pe plan național, regional și local contribuie la realizarea obiectivelor paneuropene privind integrarea europeană, creșterea economică, cercetarea, protecția mediului, cultura, gestionarea resurselor, schimbările demografice, alimentarea durabilă cu energie, coeziunea socială sau dezvoltarea transfrontalieră, iar acest fapt nu ar putea fi realizat fără impulsul european;
Recognises, too, that European funding adds value where projects supported at national, regional and local level contribute to the achievement of pan-European objectives in the fields of European integration, economic growth, research, environmental protection, culture, resource management, sport, demographic change, sustainability of energy supply, social cohesion or cross-border development and this would not have been achieved without the European stimulus;
consideră că realizarea obiectivelor europene prin intermediul abordării descentralizate și al principiului guvernanței pe mai multe niveluri, precum și al gestiunii partajate reprezintă un mare avantaj al politicii de coeziune și astfel devine o valoare adăugată în sine; consideră că guvernanța pe mai multe niveluri cu structuri și responsabilități bine definite reprezintă realizarea principiului subsidiarității, precum și recunoașterea importanței autorităților regionale în procesul de punere în aplicare a politicii de coeziune; solicită continuarea consolidării principiului parteneriatului și a sentimentului de apartenență a părților implicate prin introducerea de prevederi detaliate obligatorii în cadrul unui pact teritorial care să fie stabilite de fiecare stat membru pentru a asigura planificarea și punerea în aplicare având ca scop obținerea de rezultate;
Sees the achievement of European objectives in accordance with a decentralised approach and the principle of multi-level governance and shared management as one of the major advantages of cohesion policy and thus as a form of added value in itself; considers multi-level governance with clearly-defined structures and responsibilities as an embodiment of the principle of subsidiarity as well as due recognition of the importance of regional authorities in implementing cohesion policy; calls for the partnership principle and the sense of ownership of the actors involved to be further strengthened by introducing detailed binding provisions in a Territorial Pact to be decided in each Member State, in order to ensure more result-oriented planning and implementation;
consideră că transparența la nivelul politicii de coeziune și a ciclului său de programare, alocarea cheltuielilor și accesul la informare pentru potențialii beneficiari ai fondurilor structurale reprezintă condițiile prealabile esențiale pentru atingerea obiectivelor generale ale politicii de coeziune și că transparența ar trebui, prin urmare, să fie introdusă ca principiu transsectorial orientativ în cadrul proceselor de programare ale politicii de coeziune și de luare a deciziilor în următoarea perioadă de finanțare; subliniază că publicarea listei beneficiarilor ar trebui continuată, mai ales online, dat fiind că aceasta reprezintă un mijloc eficient de îmbunătățire a transparenței;
Considers that transparency in respect of cohesion policy and its programming cycle, allocation of expenditure and access to information for potential beneficiaries of the Structural Funds are key prerequisites for achieving the overall objectives of cohesion policy, and that transparency should therefore be introduced as a guiding cross-sectoral principle in the cohesion programming and decision-making processes in the next funding period; underlines that disclosure of the list of beneficiaries should be continued, notably online, as it is an efficient means of improving transparency;
consideră că dispozițiile privind transparența (obligația de face public numele beneficiarului final) reprezintă un instrument necesar pentru experți, public și factorii de decizie politici pentru a evalua dacă fondurile structurale au fost folosite în conformitate cu obiectivele stabilite și în mod legal; solicită prezentarea într-una dintre cele trei limbi de lucru (engleză, franceză sau germană) – pe lângă limba națională – și recomandă uniformizarea în continuare a specificațiilor;
Considers that the transparency provisions (obligation to disclose the final beneficiary) are a necessary instrument for experts, the public and policy-makers to evaluate whether structural funding has been used in accordance with the objectives set and lawfully; calls for the description to be supplied not only in the relevant national language but also in one of the three working languages (English, French or German) and recommends further harmonisation of the information required;