natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Iniţial, raportoarea a prezentat ideea unei mărci care ar depăşi graniţele Uniunii Europene şi care ar putea fi utilizată ca un instrument ambiţios consacrat unor politici orientate spre exterior, având în vedere contribuţia culturii europene la nivel mondial, recunoscută pe scară largă.
The rapporteur originally expressed the idea of a label which would extend beyond the borders of the European Union and which could be used as an ambitious means serving outwards-oriented politics, owing to the widely recognised contribution of European culture to the world.
Pentru moment, se pare că este totuşi mai realist ca marca să fie considerată drept un instrument de aprofundare a coeziunii Uniunii Europene în rândul statelor membre şi al popoarelor acestora, înainte de a se încerca utilizarea acestei mărci dincolo de frontierele Uniunii Europene pentru a evidenţia orice contribuţie la istoria umanităţii şi la patrimoniul la originea căruia se află valorile care au luat naştere şi au fost respectate pe continentul nostru.
However, it seems more realistic for the time being to treat the label as a tool for deepening European Union cohesion among Member States and their people, before any attempt is made at using it as an award beyond the EU's borders towards any contribution to human history and heritage originating from the values once born and applied in our continent.
O serie de elemente ale propunerii ar trebui totuşi să fie mai bine şi mai clar formulate:
A number of points in the proposal should require, however, further improvement and clarification:
I. MARCA PATRIMONIULUI UNIUNII EUROPENE
I. EUROPEAN UNION HERITAGE LABEL
Schimbarea denumirii Mărcii patrimoniului european (MPE), care avea un caracter interguvernamental, în Marca patrimoniului Uniunii Europene (MPUE) - în cadrul unei acţiuni comunitare - prezintă o importanţă deosebită pentru punctul de vedere al raportoarei şi pentru conceptul aflat la baza mărcii, astfel cum este formulat în propunere: acesta face o distincţie clară între cele două mărci şi demonstrează că noua marcă ar trebui utilizată cu titlu de instrument care că urmărească şi să creeze coeziune şi solidaritate, în primul rând şi înainte de toate la nivelul cetăţenilor Uniunii Europene.
Renaming the intergovernmental European Heritage Label (EHL) into European Union Heritage Label (EUHL) - under a Community action - is of great importance for the rapporteur's standpoint and the label's concept as set forth in the proposal: it clearly distinguishes the latter from the former, and reflects that the new Label should be used as a means towards trying and achieving cohesion and solidarity, first and foremost among the citizens of the EU.
Fiind o nouă acţiune, însoţită de criterii mai concrete şi de un sistem de monitorizare clar definit, o nouă denumire şi o nouă siglă ar diferenţia această marcă de predecesoarea sa.
As a new action, with more concrete criteria and a well-defined monitoring system, a new name for a new label and a new logo would differentiate the latter from its forerunner.
Pe lângă faptul că prevede intervalul de timp necesar pentru testarea şi implementarea acţiunii, această sugestie contribuie la abordarea subiectului dispoziţiilor tranzitorii, descrise mai jos.
This suggestion, apart from affording time for testing the action and its implementation, helps to deal with the issue of the transitional provisions, described below.
NUMĂRUL DE SITURI: SELECTAREA LA FIECARE DOI ANI
NUMBER OF SITES: SELECTION EVERY 2 YEARS
Atribuirea mărcii unui număr de maximum 27 de situri pe an nu doar că ar conduce la o înmulţire spectaculoasă a numărului de situri beneficiare ale mărcii în primii ani, dar ar prezenta un risc clar de deteriorare a prestigiului mărcii.
A yearly award of the Label to a maximum of 27 sites per annum would not only dramatically multiply the number of sites bearing it in the early years, but would run a definite risk of lowering the Label's prestige.
În plus, aceasta ar afecta calitatea procedurii de monitorizare, în special de către juriul european, care va avea drept misiune revizuirea rapoartelor de monitorizare publicate de statele membre şi emiterea de recomandări.
In addition, this would impact the quality of the monitoring procedure, especially by the European panel, whose task will be to review the monitoring reports published by Member States and issue recommendations.
Raportoarea consideră că o selectare bianuală a siturilor ar garanta o calitate superioară, atât în ceea ce priveşte procesul, cât şi siturile selectate, şi ar lăsa mai mult timp la dispoziţie pentru preselecţie (la nivelul statelor membre) şi, ulterior, pentru selecţie (la nivel european), facilitând totodată monitorizarea siturilor.
The rapporteur believes that a bi-annual selection of sites would ensure better quality both of the process and of the selected sites, that it would give more time for the pre-selection (at the Member State level) and the following selection (at the European level), while facilitating site monitoring.
SITURI TRANSNAŢIONALE
TRANSNATIONAL SITES
Având în vedere valoarea simbolică a mărcii în calitatea sa de vector care contribuie la integrarea europeană, raportoarea este de acord cu ideea favorizării siturilor transnaţionale, deoarece acestea promovează aspectele comune, promovează activitatea în reţea şi încurajează cooperarea şi colaborarea dintre state sau regiuni.
The rapporteur agrees that owing to the symbolic value of the label as a contributory vehicle towards European integration, transnational sites should be favoured since they promote commonalities; they promote networking, and encourage co-operation and collaboration between States or regions.
Prin urmare, siturile transnaţionale ar trebui să figureze la loc de cinste în toate cotele „normale” de două situri care pot fi propuse anual de statele membre.
Therefore, transnational sites should feature prominently in all Member States' ordinary 'quota' of two proposed sites per year.
Din raţiuni de ordin practic, statele membre vor îndeplini rolul de „coordonatoare” şi de punct de contact în discuţiile cu juriul european şi cu Comisia.
For practical reasons, a Member State will be the 'coordinator' and will be the contact point in discussions with the European panel and the Commission.
NICIO DISPOZIŢIE TRANZITORIE
NO TRANSITIONAL PROVISIONS
Raportoarea preconizează că noua marcă nu va reprezenta doar o transformare a celei anterioare, ci va reprezenta o posibilitate de lansare a unei acţiuni bazate pe experienţa dobândită de-a lungul existenţei mărcii cu titlu de iniţiativă interguvernamentală.
The rapporteur envisions the new label not merely as a transformation of the old one, but as a chance for creating an action based on the experience accumulated during its existence as an intergovernmental initiative.
Noile criterii, definite cu claritate, activitatea în reţea, juriul şi monitorizarea noii acţiuni presupun un concept diferit, care nu ar trebui considerat drept identic cu cel anterior.
The new well-defined criteria, the networking, the panel and the monitoring of the new action imply a different concept, which should not be seen as identical with the previous one.
Pentru a menţine prestigiul mărcii anterioare şi a promova prestigiul noii mărci nu ar trebui prevăzută nicio dispoziţie tranzitorie.
In order to preserve the prestige of the old label and promote the prestige of the new one, no transitional provisions should be needed.
Pe deasupra, un număr mai rezonabil de situri beneficiare ale mărcii va contribui la menţinerea procedurilor de selectare şi monitorizare la un nivel adecvat capacităţilor de gestionare.
In addition, a more reasonable number of labelled sites will help keep selection and monitoring procedures manageable.
Numărul de situri beneficiare de fiecare dată ar trebui să rămână nu doar rezonabil, ci şi reprezentativ.
The number of sites covered each time should stay both reasonable and representative.
Dacă ar fi fost prevăzute perioade tranzitorii, peste patru sute de situri ar putea participa la iniţiativă la finalul primei perioade de patru ani.
If the transitional period occurs, then more than hundred sites could potentially be participating in the initiative by the end of the first 4-year period.
Cu titlu comparativ, aproximativ 330 de situri la nivelul UE-27 sunt înscrise pe lista UNESCO a patrimoniului mondial, în condiţiile în care a fost nevoie de mai bine de 30 de ani pentru a atinge acest nivel numeric.
For purposes of comparison, there are about 330 sites from the EU-27 on the UNESCO World Heritage List; however, it took more than 30 years to reach this number.
V. ROLUL JURIULUI EUROPEAN
V. THE ROLE OF THE EUROPEAN PANEL
S-a ridicat problema dacă este posibilă întărirea rolului juriului european în procesul de acordare sau retragere a MPE siturilor specifice.
A question was raised as to whether it would be possible to step up the role of the European panel within the process of awarding or withdrawing the EHL from specific sites.
Indirect, această întrebare abordează o chestiune mai generală de ordin legal referitoare la eventuala capacitate a legislatorului Uniunii Europene de a crea, prin intermediul legislaţiei secundare, entităţi care să dispună de putere decizională fără a fi fost prevăzute de tratate.
Indirectly this question touches upon a more general legal question as to whether the EU legislator can create, through secondary legislation, entities with decision-making power, not provided for by the Treaties.
Din tratat (principiul atribuirii competenţelor, articolul 5 din TUE), precum şi din jurisprudenţa consacrată a Curţii de Justiţie, reiese că legislatorul Uniunii Europene nu poate acţiona decât în limita competenţelor prevăzute de tratat şi, de asemenea, doar în cadrul instituţional prevăzut de tratat.
It is ostensible from the Treaty (the principle of attribution of competences, Article 5 TEU) and also from well-established case-law of the Court of Justice, that the EU legislator can only act within the limits of competences provided for by the Treaty and also only within the institutional framework provided for by the Treaty.
Articolul 17 din TUE prevede că Comisia, printre funcţiile care-i sunt încredinţate, „gestionează programe” şi „exercită funcţii de coordonare, de executare şi de administrare” în conformitate cu condiţiile prevăzute în tratate, în timp ce articolul 291 din TFUE prevede că în cazul în care sunt necesare condiţii unitare de punere în aplicare a actelor obligatorii din punct de vedere juridic ale Uniunii, Comisiei i se conferă competenţe de executare.
Article 17 TEU provides that the Commission, among its functions, "manages programmes" as well as it "exercise[s] coordinating, executing and management functions" as laid down in the Treaties, while Article 291 TFEU provides that in cases where uniform conditions for implementing legally binding acts are needed, those implementing powers are conferred on the Commission.
Prin urmare, juriul nu poate participa la procesul de atribuire sau de retragere a mărcii.
Consequently, the panel may not be involved in the process of awarding to, or withdrawing the label from, sites.
ÎNTĂRIREA ROLULUI PARLAMENTULUI EUROPEAN
A STRONGER ROLE FOR THE EUROPEAN PARLIAMENT
Din acelaşi motiv, este dificil din punct de vedere legal să se acorde puteri sporite Parlamentului European, indiferent că este vorba despre acordarea sau retragerea mărcii, dincolo de participarea sa în forma expusă în propunere.
For the same reason it is legally difficult for the European Parliament to be given more power, either in the designation or the withdrawal of the label, apart from its participation as described in the proposal.
Modalităţile de creştere a participării PE la procesul de selectare ar consista fie în solicitarea avizului PE cu privire la siturile preselectate, fie într-o mai bună informare a acestuia cu privire la această iniţiativă în primele etape ale acesteia.
The ways to improve involvement of the EP in the selection process would be either by asking the EP to give an opinion on preselected sites, or by being better informed on this initiative in an early stage.
Un inconvenient al primei opţiuni l-ar constitui încetinirea procesului.
A downside of the first option is that it would slow down the process.
Raportoarea consideră necesară publicarea de către Comisie a unei liste complete a siturilor preselectate şi informarea Parlamentului European şi a Consiliului în legătură cu aceasta.
The rapporteur believes that the Commission should publish a full list of preselected sites and inform the European Parliament and the Council about it.
În acest mod, Parlamentul European ar avea la dispoziţie mai mult timp pentru a reacţiona în cazul în care apar controverse.
That would afford the European Parliament enough time to react should any issues emerge.
Raportoarea împărtăşeşte opinia exprimată în evaluarea de impact potrivit căreia „numai iniţiativa MPE nu este suficientă pentru a anula distanţa dintre UE şi cetăţenii acesteia” , dar „avea obiectivul mai modest de a reprezenta doar una dintre iniţiativele (...) care urmăresc soluţionarea aceleiaşi probleme” .
The rapporteur shares the view expressed in the Impact Assessment that " the (old) Label alone could not fill the gap between citizens and the EU" but "it was meant more modestly to be one contribution alongside other initiatives aimed at addressing the same problem" .
Domnia sa subscrie totodată la observaţiile formulate în acelaşi document cu privire la „rata de participare dezamăgitoare la alegerile europene din iunie 2009” şi la rezultatele unei serii de sondaje de tip Eurobarometru „care demonstrează că percepţia imaginii UE nu s-a îmbunătăţit în ultimii ani, ci, dimpotrivă, numărul europenilor care au o imagine pozitivă asupra UE (45%) se situează la cel mai scăzut nivel din toamna anului 2005”.
She also agrees with the remarks of the same text about "the disappointing turnout in the European elections in June 2009", and the results demonstrated by a number of Eurobarometer surveys "showing that the perception of the image of the EU has not improved over the past few years, but on the contrary the number of Europeans who have a positive image of the EU (45%) is at its lowest level since the autumn of 2005".
Pentru a schimba această percepţie, instituţiile europene trebuie să depună în continuare eforturi în ceea ce priveşte aspecte mult mai importante.
There is still much left to be done by the European institutions on more crucial issues in order to alter these facts.
Ideea unei Mărci a patrimoniului Uniunii Europene destinată să aprofundeze, în rândul cetăţenilor europeni, sentimentul apartenenţei la un patrimoniu comun (prin cunoaşterea istoriei şi participarea la acţiuni de promovare a dialogului intercultural) şi să preconizeze edificarea UE ca proces aflat încă în desfăşurare reprezintă evoluţie în această direcţie.
The idea of a European Union Heritage Label that aims to increasing the European citizens´ sense of sharing a common heritage (through knowledge of history and participation in actions supporting intercultural dialogue) and envisioning the building of the EU as a still in-progress process is a step in this direction.
Valori precum democraţia şi libertatea, care datează din trecutul cultural european, sunt la fel de importante precum transparenţa şi solidaritatea şi la fel de necesare în ziua de azi, în condiţiile în care avem nevoie şi dorim să eliminăm distanţa apărută între instituţiile europene şi cetăţenii statelor membre ale UE.
Values such as democracy and freedom going back to the European cultural past are as important as transparency and solidarity and are every bit as much in need today, as we need and wish to fill in the gap between the European institutions and the citizens of the Member States of the EU.
referitor la drepturile omului și standardele sociale și de mediu în acordurile comerciale internaționale
on human rights and social and environmental standards in international trade agreements
AVIZ al Comisiei pentru dezvoltare .......................................................................23
OPINION OF THE COMMITTEE ON DEVELOPMENT......................................................22
AVIZ al Comisiei pentru ocuparea for Ț ei de muncă Ș I afaceri sociale 28
OPINION OF THE COMMITTEE ON THE ENVIRONMENT, PUBLIC HEALTH AND FOOD SAFETY 29
referitoare la drepturile omului și standardele sociale și de mediu în acordurile comerciale internaționale
on human rights and social and environmental standards in international trade agreements
– având în vedere articolele 2, 3, 6 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană,
– having regard to Articles 2, 3, 6 and 21 of the Treaty on European Union,
– vând în vedere articolele 153, 191, 207 și 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
– having regard to Articles 153, 191, 207 and 218 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– având în vedere articolele 12, 21, 28, 29, 31 și 32 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,
– having regard to Articles 12, 21, 28, 29, 31 and 32 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
– având în vedere Declarația universală a drepturilor omului (1948) și alte instrumente ale Organizației Națiunilor Unite din domeniul drepturilor omului, îndeosebi Pactul privind drepturile civile și politice (1966) și Pactul privind drepturile economice, sociale și culturale (1966), Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială (1965), Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor (1979) și Convenția cu privire la drepturile copilului (1989), Declarația ONU cu privire la drepturile popoarelor indigene (2007) și documentul final al Summitului Mileniului organizat de ONU în perioada 20-22 septembrie 2010 la New York,
– having regard to the Universal Declaration of Human Rights (1948) and other United Nations instruments in the field of human rights, in particular the Covenants on Civil and Political Rights (1966) and on Economic, Social and Cultural Rights (1966), the Convention on the Elimination of All Forms of Racial Discrimination (1965), the Convention on the Elimination of all Forms of Discrimination against Women (1979) and the Convention on the Rights of the Child (1989), the UN Declaration on the Rights of Indigenous Peoples (2007) and the outcome document of the United Nations Millennium Summit September 20-22, 2010 in New York,
– având în vedere acordul de la Marakesh de instituire a Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), precum și declarația adoptată cu ocazia celei de-a patra conferințe ministeriale organizate în noiembrie 2001 la Doha, în special punctul 31 al acesteia,
– having regard to the Marrakesh Agreement Establishing the World Trade Organization (WTO), and the Declaration adopted at the fourth ministerial conference held in November 2001 in Doha, in particular paragraph 31,
– având în vedere Rezoluția sa din 20 septembrie 1996 referitoare la Comunicarea Comisiei privind luarea în considerare a respectării principiilor democrației și drepturilor omului în acordurile dintre Comunitate și țările terțe ( COM(1995)0216 )
– having regard to its resolution of 20 September 1996 on the Commission communication on the inclusion of respect for democratic principles and human rights in agreements between the Community and third countries( COM(1995)0216 )
– având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2001 referitoare la deschidere și democrație în comerțul internațional
– having regard to its resolution of 25 October 2001 on openness and democracy in international trade
JO C 112 E, 9.5.2002, p.
JO C 112 E, 9.5.2002, p.
326. , prin care se cere respectarea standardelor sociale fundamentale ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM) de către OMC, precum și acceptarea de către Uniunea Europeană a deciziilor OIM, inclusiv eventualele apeluri la sancțiuni în cazurile de încălcare gravă a standardelor sociale fundamentale,
326. calling for the WTO to respect the fundamental social standards of the International Labour Organisation (ILO), and the EU’s acceptance of the ILO’s decisions, including any calls for sanctions in connection with serious breaches of fundamental social standards,
– având în vedere Rezoluția sa din 25 aprilie 2002 referitoare la Comunicarea Comisiei către Consiliu și către Parlamentul European intitulată „Rolul Uniunii Europene în promovarea drepturilor omului și a procesului de democratizare în țările terțe” ( COM(2001)0252 )
– having regard to its resolution of 25 April 2002 on the Commission communication to the Council and the European Parliament on the European Union’s role in promoting human rights and democratisation in third countries ( COM(2001)0252 )
JO C 131 E, 5.6.2003. p.
OJ C 131 E, 5.6.2003. p.
– având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Dimensiunea socială a globalizării – contribuția politicii UE la extinderea beneficiilor pentru toți” ( COM(2004)0383 ),
– having regard to the Commission communication entitled ‘The Social Dimension of Globalisation - the EU’s policy contribution on extending the benefits to all’ ( COM(2004)0383 ),
JO C 280 E, 18.11.2006, p.
OJ C 280E, 18.11.2006, p.
– având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2005 referitoare la exploatarea copiilor în țările în curs de dezvoltare, în special exploatarea copiilor prin muncă
– having regard to its resolution of 5 July 2005 on the exploitation of children in developing countries, with a special focus on child labour
– având în vedere concluziile Consiliului din 14 iunie 2010 referitoare la exploatarea prin muncă a copiilor
– having regard to the Council conclusions of 14 June 2010 on child labour
Concluziile Consiliului din 14.6.2010 privind exploatarea prin muncă a copiilor, 10937/1/10. ,
Council conclusions of 14.6.2010 on child labour, 10937/1/10 ,
– având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2006 referitoare la comerțul echitabil și dezvoltare
– having regard to its resolution of 6 July 2006 on fair trade and development
– având în vedere Rezoluția sa din 22 mai 2007 privind Europa globală: aspecte externe ale competitivității
– having regard to its resolution of 22 May 2007 on ‘Global Europe: external aspects of competitiveness’
JO C 102 E, 24.4.2008, p.
OJ C 102E, 24.4.2008, p.128 in response to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament entitled ‘Global Europe: Competing in the World.
128. ca răspuns la Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European intitulată „O Europă competitivă în economia globalizată - o contribuție la strategia europeană pentru creșterea economică și ocuparea forței de muncă” ( COM(2006)0567 ),
A contribution to the EU’s Growth and Jobs Strategy’ ( COM(2006)0567 ),
– având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Promovarea muncii decente pentru toți - contribuția UE la punerea în aplicare a agendei pentru muncă decentă în lume” ( COM(2006)0249 ),
– having regard to the Commission communication entitled ‘Promoting decent work for all – the EU contribution to the implementation of the decent work agenda in the world’ ( COM(2006)0249 ),
– având în vedere Declarația ministerială din 2006 a Consiliului Economic și Social al ONU cu privire la ocuparea integrală a forței de muncă și munca decentă, prin care ocuparea integrală și productivă a forței de muncă și munca decentă pentru toți sunt recunoscute ca elemente-cheie ale dezvoltării durabile,
– having regard to the 2006 Ministerial Declaration of the UN Economic and Social Council on Full Employment and Decent Work, recognising full and productive employment and decent work for all as a key element of sustainable development,
– având în vedere Rezoluția sa din 23 mai 2007 referitoare la promovarea muncii decente pentru toți”
– having regard to its resolution of 23 May 2007 on promoting decent work for all