natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Comisia urmărește atingerea acestor obiective atât prin activități la nivel multilateral, în cadrul OMC, cât și la nivel bilateral, în contextul continuării negocierilor la un acord de parteneriat și cooperare UE-China (APC), precum și prin dialoguri politice și tehnice.
The Commission is pursuing these objectives both through activities at multilateral level, within the framework of WTO, and bilateral level, within the context of ongoing negotiations of a EU‑China Partnership and Cooperation Agreement (PCA), as well as through political and technical dialogues.
Comisia va continua aceste eforturi și pe viitor.
The Commission will continue these efforts also in the future.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-2381/10
WRITTEN QUESTION E-2381/10
Subiect: Albinele şi organismele modificate genetic
Subject: Bees and genetically modified organisms
În ultimul timp, coloniile de albine se confruntă cu noi boli, depopulări și comportamente neobişnuite.
Bee colonies have recently been affected by new diseases, depopulation and unusual behaviour.
Există date conform cărora polenul provenit de la plantele modificate genetic pot provoca tulburări de comportament în cazul albinelor.
According to certain data, pollen from genetically modified plants can cause behavioural disturbances in bees.
Noile organisme modificate genetic, introduse tot mai des în rândul culturilor sub pretextul creării unor super-producţii agricole, contribuie şi ele la fuga albinelor.
The new genetically modified organisms, which are increasingly being incorporated into crops under the pretext of creating super-crops, are also contributing to the disappearance of the bees.
Oamenii de ştiinţă de la Universitatea din Jena, Germania au realizat în 2004 o serie de studii privind polenul provenit de la porumbul modificat genetic.
In 2004, scientists from the University of Jena in Germany carried out a series of studies on pollen from genetically modified maize.
Ei au hrănit mai multe familii de albine timp de şase săptămâni cu un astfel de polen şi au constatat că substanţele (toxice) introduse în porumb pentru a-l face mai rezistent faţă de dăunători erau prezente în corpul albinelor într-o cantitate de 10 ori mai mare decât erau prezente iniţial în porumb.
They fed several families of bees with this type of pollen for six weeks and noted that the bees' bodies contained ten times more of the (toxic) substances that had been inserted into the maize to make it more parasite-resistant than were initially found in the maize.
De altfel, în mai multe state membre, culturile modificate genetic nu sunt corespunzător semnalizate.
Moreover, in several Member States genetically modified crops are not being properly indicated.
În alte cazuri, apicultorii sunt obligaţi să-şi mute stupinele din cauza culturilor modificate genetic, fără a primi nicio compensaţie financiară.
In other cases, beekeepers are being forced to move their hives because of such crops, without being given any kind of financial compensation.
În mod evident, există mari probleme în ceea ce priveşte coexistenţa culturilor modificate genetic cu stupinele.
Clearly, the coexistence of genetically modified crops with beehives is causing serious problems.
În acest context: 1.
Can the Commission therefore say: 1.
Prevede Comisia o reglementare la nivel european conform căreia apicultorii să fie anunţaţi că anumite culturi din vecinătatea stupinelor sunt modificate genetic? 2.
whether it intends to propose any EU legislation to ensure that beekeepers are informed of the presence of certain genetically modified crops near their hives; 2.
Prevede Comisia Europeană compensaţii financiare pentru apicultorii care sunt nevoiţi să îşi mute stupinele din locurile unde le aveau, din cauza apariţiei în imediata apropiere a culturilor modificate genetic? 3.
whether it plans to introduce financial compensation for beekeepers who are forced to move their hives owing to the appearance of genetically modified crops in the surrounding area; 3.
În conformitate cu articolul 31 alineatul (3) litera (b) din Directiva 2001/18/CE JO L 106, 17.4.2001 . , statele membre trebuie să stabilească registre pentru înregistrarea localizării OMG-urilor cultivate în scopuri comerciale, pentru ca, inter alia , efectele unor astfel de OMG-uri asupra mediului să se monitorizeze în conformitate cu dispozițiile directivei.
In accordance with Article 31(3)(b) of Directive 2001/18/EC OJ L 106, 17.4.2001. , Member States must establish registers for recording the location of GMOs grown for commercial purposes, inter alia so that the effects of such GMOs on the environment may be monitored in accordance with the provisions of the directive.
Localizările menționate se notifică autorităților competente și se fac cunoscute populației.
The said locations shall be notified to the competent authorities and be made known to the public.
Coexistența se referă la măsuri menite să reducă la minimum contaminarea culturilor modificate genetic cu cele nemodificate genetic.
Coexistence refers to measures that aim at minimising the admixture of GM crops and non-GM crops.
În conformitate cu articolul 26a din Directiva 2001/18/CE JO L 106, 17.4.2001 . , responsabilitatea legislației privind coexistența aparține statelor membre.
According to Article 26a of Directive 2001/18/EC OJ L 106, 17.4.2001. , the responsibility for legislation on coexistence lies in the hands of the Member States.
În conformitate cu raportul Comisiei publicat în aprilie 2009 COM(2009) 153 final. , 15 state membre adoptaseră la data publicării directivei legi privind coexistența și trei state membre notificaseră Comisiei proiecte de lege în acest sens.
According to the Commission Report published in April 2009 COM(2009)153 final. , 15 Member States had adopted legislation on coexistence by the time of its publication and three countries had notified a draft legal act to the Commission.
În contextul regulilor naționale de coexistență, Estonia și Lituania au inclus cerințe privind informarea crescătorilor de albine cu privire la intenția de cultivare a OMG-urilor.
In the context of their national coexistence rules, Estonia and Lithuania have included requirements concerning information to beekeepers of the intention to grow GMOs.
Aspectele privind compensațiile financiare sau responsabilitatea pentru pagubele economice sunt de competența exclusivă a statelor membre.
Matters concerning financial compensation or liability for economic damage are the exclusive competence of Member States.
În conformitate cu principiile stabilite în aceste două texte legislative, evaluarea riscurilor de mediu trebuie să ia în considerare, inter alia , efectele negative potențiale ale OMG-urilor, de exemplu boli ale oamenilor, animalelor și plantelor, inclusiv efecte toxice.
According to the principles established in these two pieces of legislation, the environmental risk assessment must consider, inter alia , the potential adverse effects of GMOs such as disease to humans, animals and plants, including toxic effects.
Prin urmare, impactul unor astfel de OMG-uri asupra sănătății umane se evaluează chiar și în cazul în care planta modificată genetic nu este destinată utilizării alimentare.
Therefore, the impact of such GMOs on human health is evaluated even in the case where the GM is not intended for food use.
Toate OMG-urile sunt supuse la studii de testare și efectele potențiale ale OMG-urilor și/sau ale produșilor metabolici ai acestora fac parte din informația solicitată la notificarea pentru autorizare.
All GMOs undergo testing studies and potential effects of the GMOs and/or their metabolic products are part of the information required in the notification for authorisation.
În plus, Autoritațea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) verifică în evaluarea sa credibilitatea acestor studii de testare și evaluează datele rezultate.
Additionally, the European Food Safety Authority (EFSA) verifies in its assessment the reliability of these testing studies and assesses the resulting data.
EFSA ia în considerare, de asemenea, toate informațiile științifice posibile privind toxicitatea potențială a fiecărui OMG și a produselor derivate ale acestuia prezentate de statele membre și toate celelalte părți.
EFSA also takes into consideration all possible scientific information submitted by Member States and all other parties on the potential toxicity of each GMO and its derived products.
Pot fi cultivate, inclusiv pentru utilizarea ulterioară în alimentație, numai plantele modificate genetic considerate sigure ca urmare a acestui proces de examinare a riscurilor legate de sănătate și mediu.
Only GM plants that are considered to be safe following this scrutiny of health-related and environmental risks can be cultivated, including for further food use.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-2382/10
WRITTEN QUESTION E-2382/10
Subiect: Necesitatea menţinerii Direcţiei Naţionale Anticorupţie în România
Subject: The need to maintain the National Anti-Corruption Directorate in Romania
Raportul intermediar privind justiţia din România din 23 Martie 2010 demonstrează foarte clar faptul că România nu a făcut progrese în combaterea corupţiei şi reformarea justiţiei.
The interim report of 23 March 2010 concerning justice in Romania clearly shows that the country has made no progress in combating corruption or reforming justice.
Un exemplu concret în acest sens este chiar faptul că, în perioada cuprinsa între 1 iulie si 31 octombrie, Departamentul Naţional Anticorupţie (DNA) a trimis în instanţa 122 de învinuiţi, dintre care doar 17 pot fi încadraţi în categoria „corupţie la nivel înalt”.
For example, from 1 July to 31 October, the National Anti-Corruption Department (DNA) sent 122 cases to court, of which only 17 were classified as ‘high-level corruption’.
Prin urmare, datele prezentate în raportul Comisiei arată clar faptul că, din punct de vedere al dosarelor soluţionate, rezultatele Departamentului Naţional Anticorupţie sunt neconvingătoare.
The data published in the Commission report therefore show that with regard to the cases which have been solved, the National Anti-Corruption Department's achievements are not very convincing.
În plus, în raport se face referire la rezultatele bune înregistrate de parchetele judeţene, care au înregistrat o creştere a numărului de trimiteri în judecată şi a anchetelor iniţiate ex-officio .
Furthermore, the report refers to the good results achieved by the county prosecution services, which saw a rise in the number of prosecutions and in the ex officio investigations initiated.
Prin urmare, strategiile locale de combatere a corupţiei aplicate de parchetele judeţene au dat rezultate, reprezentând un exemplu bun de urmat.
Accordingly, local anti-corruption strategies as implemented by the county prosecution services have been successful and are a good example to follow.
În acest context şi având în vedere faptul că în celelalte state membre prevenirea şi combaterea corupţiei intră în atribuţiunile Parchetului, aş dori să ştiu de ce în cazul României, unde Comisia Europeană doreşte să sprijine reforma în justiţie, nu consideraţi că aceste competenţe pot reveni exclusiv Parchetului.
Therefore, given also that in the other Member States the prevention of and fight against corruption are among the responsibilities of the prosecution services, why, in the case of Romania, which the Commission wishes to support in its justice reforms, does the Commission not consider that the prosecution service alone can be responsible for such matters?
De asemenea, de ce alegeţi să încurajaţi menţinerea unei instituţii care, potrivit chiar şi raportului Comisiei, şi-a dovedit ineficienţa în mod constant în ultimii trei ani?
Likewise, why does the Commission wish to encourage the maintenance of an institution which, according to its own report, has constantly demonstrated its inefficiency over the past three years?
Instituirea unui departament independent anticorupție a fost o condiție prevăzută în Decizia Consiliului din 6 decembrie 1999 privind principiile, prioritățile, obiectivele intermediare și condițiile cuprinse în Parteneriatul pentru aderare cu România.
The establishment of an independent anti-corruption department was a condition specified by the Council Decision of 6 December 1999 on the principles, priorities, intermediate objectives and conditions contained in the Accession Partnership with Romania.
Convenția penală privind corupția, adoptată de Consiliul Europei la 27 ianuarie 1999 la Strasbourg și ratificată de România în 2002, include, de asemenea, o prevedere privind autoritățile specializate și stipulează obligația statelor semnatare de a adopta măsurile necesare, în conformitate cu principiile fundamentale ale sistemelor juridice proprii, pentru a abilita persoane sau entități să se specializeze în lupta împotriva corupției.
The Criminal Law Convention on Corruption, adopted by the Council of Europe on 27 January 1999 in Strasbourg, and ratified by Romania in 2002, also includes a provision on specialised authorities and stipulates the obligation for the signatory states to take the necessary measures according to the fundamental principles of its judicial system, to ensure that persons or entities are specialised in the fight against corruption.
Primul parchet specializat în materie de combaterea corupției, funcționând sub denumirea de Parchetul Național Anticorupție (PNA), a fost instituit de către România în 2002.
The first specialised anti-corruption prosecutors office, operating under the name of the National Anti-Corruption Prosecutor’s Office (PNA), was set up by Romania in 2002.
Urmare a modificărilor legislative succesive, PNA a devenit Direcția Națională Anticorupție (DNA), în forma în care există astăzi.
Through successive legal changes the PNA developed into the National Anti-Corruption Directorate (DNA) as it exists today.
În special, începând din 2005, competența DNA a fost limitată la cazuri de corupție la nivel înalt.
In particular, from 2005 DNA’s jurisdiction was limited to high impact cases.
Pe scurt, legea prevede faptul că DNA este competentă să urmărească infracțiunile de corupție (și infracțiunile asimilate sau în legătură directă cu corupția) în cazul în care prejudiciul depășește 200000 EUR, obiectul infracțiunii (de exemplu mita) este mai mare de 10000 EUR sau făptuitorul deține o anumită funcție.
In short, the law provides that DNA has jurisdiction to prosecute corruption offences (and those offences assimilated to or directly connected with corruption) where the prejudice is over EUR 200 000, the object (e.g. bribe) of the offence is over 10 000 EUR, or where the perpetrator of the offence holds a specified position.
În plus, legea prevede faptul că DNA este competentă în cazul infracțiunilor de abuz în serviciu, evaziune fiscală și a celor care aduc atingere regimului vamal, dacă prejudiciul depășește 1000000 EUR, precum și în cazul infracțiunilor împotriva intereselor financiare ale Uniunii Europene, indiferent de valoarea prejudiciului.
In addition the law provides that DNA has jurisdiction over offences of abuse of office, tax evasion and offences against the customs regime if the prejudice is over EUR 1 000 000; and offences against the financial interests of the European Community, regardless of the prejudice.
Prin urmare, legea creează premisele ca DNA să își concentreze eforturile în mod eficient asupra cazurilor semnificative.
The law therefore allows DNA to effectively focus their efforts on significant cases.
Structura instituțională asigură specializarea.
The institutional structure ensures specialisation.
DNA deține agenți de poliție judiciară și specialiști proprii, ceea ce facilitează în mod eficient anchetele.
DNA possesses its own judicial police officers and inhouse specialists, facilitating efficient investigations.
Cu ocazia rapoartelor din cadrul Mecanismului de cooperare și verificare, Comisia remarcă importanța strategiilor locale pentru combaterea corupției, elaborate de parchetele județene, care „se pare că produc rezultate, înregistrând o creștere a numărului de trimiteri în judecată și a anchetelor inițiate ex-officio”.
In its reports under the Cooperation and Verification Mechanism, the Commission notes the interest of the local strategies for combating corruption prepared by the county prosecution offices which ‘appears to be delivering results, with an increase in the number of indictment and investigation commenced ex officio’.
Aceste rezultate bune nu compromit și nici nu vin în contradicție cu bilanțul în mod constant pozitiv înregistrat de DNA în activitatea de anchetare și urmărire a corupției la nivel înalt. „Direcția Națională Anticorupție (DNA) și-a menținut bilanțul pozitiv de anchete imparțiale privind cazurile de corupție la nivel înalt.
These good results do not undermine nor contradict the repeatedly good DNA track record in the investigation and prosecution of high-level corruption ‘The National Anticorruption Directorate (DNA) has maintained its good track record of impartial investigations into high level corruption cases.
DNA și-a menținut bilanțul pozitiv de anchete imparțiale privind cazurile de corupție la nivel înalt.” - Raport al Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind progresele realizate de România în cadrul Mecanismului de cooperare și verificare [COM(2009) 401].
DNA has maintained its good track record of non-partisan investigations into high level corruption cases.’ — Report from the European Commission to the European Parliament and the Council on Progress in Romania under the Cooperation and Verification Mechanism (COM(2009)401 final). .
Comisia consideră că cele două mecanisme sunt complementare și reprezintă elemente importante în îmbunătățirea luptei împotriva corupției în Romania.
The Commission considers the two mechanisms as complementing each other and important to improve fight against corruption in Romania.
Mai mult, Comisia insistă asupra importanței stabilității cadrului legislativ și instituțional pentru combaterea corupției la nivel înalt, ca parte a celui de-al treilea obiectiv de referință al Mecanismului de cooperare și verificare A se vedea Decizia 2006/928/CE a Comisiei din 13 decembrie 2006 de stabilire a unui mecanism de cooperare și de verificare a progresului realizat de România în vederea atingerii anumitor obiective de referință specifice în domeniul reformei sistemului judiciar și al luptei împotriva corupției ( JO L 354, 14.12.2006, p.
Moreover the Commission insists on the importance of the stability of the legal and institutional framework for the fight against high-level corruption as part of the third benchmark of the Cooperation and Verification Mechanism For reference see Commission Decision 2006/928/EC of 13 December 2006 establishing a mechanism for cooperation and verification of progress in Romania to address specific benchmarks in the areas of judicial reform and the fight against corruption (OJ L 354, 14.12.2006, p.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-2383/10
WRITTEN QUESTION E-2383/10
Subiect: Viitorul regiunilor care nu sunt organizate ca entităţi administrativ-teritoriale
Subject: The future of regions that are not set up as territorial administrative entities
Politica de coeziune la nivelul Uniunii Europene promovează un sistem de guvernanţă pe mai multe niveluri (multilevel governance) care acordă o importanţă majoră actorilor regionali şi locali alături de coordonarea strategică a Uniunii Europene.
The EU cohesion policy promotes a system of multi-level governance which attaches major importance to regional and local stakeholders, alongside the EU's strategic coordination.
Se doreşte astfel implicarea din ce în ce mai activă a autorităţilor locale şi regionale în procesul decizional şi în implementarea politicii de coeziune.
The local and regional authorities are thus required to play an increasingly active role in the decision-making process and in the implementation of cohesion policy.
După cum a reieşit din audierea comisarului Johannes Hahn în Comisia REGI, orientarea Comisiei este de a nu încuraja „statalizarea” politicii regionale.
It emerged from the hearing of Commissioner Johannes Hahn before the Committee on Regional Development that the Commission's view is that the ‘nationalisation’ of regional policy should not be encouraged.
Desigur, Comisia Europeană nu intervine în modul de organizare concretă a regiunilor, această atribuţie fiind a fiecărui stat membru pe propriul teritoriu.
Naturally, the Commission does not intervene in the regions' specific organisational arrangements, given that this is the responsibility of each Member State on its own territory.
În spaţiul UE nu există un model unic de organizare regională, conform principiului unităţii în diversitate.
In the EU area, there is no single model of regional organisation in accordance with the principle of ‘unity in diversity’.
În unele state membre, cum ar fi România, regiunile există, dar nu funcţionează ca unităţi administrativ-teritoriale distincte, nu au buget propriu (buget propriu au doar statul, judeţele şi autorităţile locale), iar deciziile se iau în mare măsură la nivel de guvern naţional.
In some Member States, such as Romania, the regions exist but do not operate as separate territorial administrative entities, neither do they have their own budget (only the state, counties and local authorities have their own budgets), and decisions are mostly taken at the national government level.
Care este poziţia dumneavoastră faţă de acest mod de organizare regională din ţările menţionate?
What is the Commission's position on such organisational arrangements in the countries mentioned above?
Care este viziunea dumneavoastră privind creşterea rolului regiunilor din aceste state în politica de coeziune a UE?
How does the Commission visualise the increasingly important role played by those countries' regions in the EU's cohesion policy?
Consideraţi că ar fi recomandabil ca regiunile din ţările menţionate să devină unităţi administrativ-teritoriale distincte?
Does the Commission think it would be desirable for the regions of those countries to become separate territorial administrative entities?
Consideraţi că regiunile ar trebui să dispună de un buget propriu?
Does it take the view that these regions should have their own budget?
(2 iunie 2010)
(2 June 2010)
Articolul menționat prevede implicarea autorităților regionale și locale în pregătirea, implementarea, monitorizarea și evaluarea programelor operaționale finanțate prin politica de coeziune.
This article provides for the involvement of the regional and local authorities in the preparation, implementation, monitoring and evaluation of the operational programmes funded under the Cohesion Policy.
Modalitățile specifice de implicare la nivel regional sunt diferite de la un stat membru la altul, în funcție de structura constituțională a fiecăruia dintre acestea.
The specific modalities of regional involvement differ from one Member State to another, depending on each Member State's constitutional structure.
Scopul acestui regulament este de a garanta un nivel minim de comparabilitate între regiunile NUTS de pe teritoriul UE.
The aim of this regulation is to ensure a minimum level of comparability between NUTS regions within the EU.
Regulamentul menționat nu se referă la competențele sau la resursele financiare și umane ale acestor regiuni.
This regulation does not concern the competences or financial and human resources of these regions.
Regulamentul în cauză prevede că aceste regiuni pot fi pur statistice, caz în care fiecare dintre aceste regiuni statistice trebuie să se conformeze la pragurile de populație minime și maxime prevăzute în regulament.
This regulation states that these regions can be purely statistical, in which case each of these statistical regions needs to conform to the minimum and maximum population thresholds of the regulation.
Comisia este de părere că actorii de la nivel regional și local pot juca un rol esențial în ceea ce privește politica de coeziune.
It is the Commission's view that regional and local actors can play an essential part in Cohesion Policy.