natgillin/translations-raw huggingface dataset:
În Strategia UE de Reducere a Riscului a fost cerută în mod explicit o actualizare a datelor monitorizate care sunt folosite în evaluarea de risc, înainte de includerea zincului, ca substanţă prioritară, în cadrul Directivei 2000/60/CE JO L 327 din 22 decembrie 2000, p.
The EU's risk reduction strategy explicitly calls for the updating of the monitoring data used for risk assessment before zinc is included as a priority substance under Directive 2000/60/EC OJ L 327, 22.12.2000, p.
Raportările recente ale datelor de după anul 2000, făcute de statele membre, au răspuns acestei cerinţe.
The recent reports including post-2000 data carried out by the Member States represent a response to that call.
Conform datelor aflate la dispoziţia industriei, nivelul de 90 de percentile (90P) PEC din raportările recente este cel al PNEC (raportul de risc PEC/PNEC <1, evaluare conform principiilor de evaluare a riscului din UE).
According to the data made available to the industry, the 90P PEC value registered in the recent reports is that of the PNEC (PEC/PNEC risk ratio <1 — evaluation pursuant to the EU's risk assessment principles).
Datele din raportările actualizate, deci, arată că nu există niciun risc în privinţa zincului în apele din UE şi că rezultatul evaluării de risc nu constituie o bază pentru clasificarea ca substanţă prioritară a zincului în cadrul Directivei 2000/60/CE.
The data of the updated reports indicate, then, that no risk is associated with zinc in EU waters and that the results of the risk assessment do not justify classifying zinc as a priority substance under Directive 2000/60/EC.
Care sunt motivele care au stat la baza includerii zincului în lista de substanţe care se află în considerare pentru revizuirea listei de substanţe prioritare sub incidenţa directivei-cadru pentru apă?
Can the Commission explain the grounds on which zinc has been included as one of the substances under consideration for the revision of the list of priority substances under the water framework directive?
(24 iunie 2010)
(24 June 2010)
După cum s-a explicat și în primul paragraf al întrebării, zincul a fost inclus în actuala revizuire a listei substanțelor prioritare pe baza rezultatelor raportului UE de evaluare a riscurilor (EU RAR), realizat în conformitate cu Regulamentul 793/93/CEE al Consiliului JO L 84, 5.4.1993 .
As explained in the first paragraph of the question, zinc was included in the current review of the Priority Substances list on the basis of the results of the EU's risk assessment (EU RAR) carried out pursuant to Council Regulation 793/93/EEC OJ L 84, 5.4.1993 . .
Concluzia (iii) a EU RAR http://ecb.jrc.ec.europa.eu/esis/ - Zinc – Final RAR („Este necesară limitarea riscurilor; măsurile de reducere a riscurilor puse deja în aplicare trebuie luate în considerare”) se referă la ecosistemele acvatice regionale.
The EU RAR http://ecb.jrc.ec.europa.eu/esis/ – Zinc – Final RAR drew conclusion (iii) (‘There is a need for limiting the risks; risk reduction measures which are already being applied shall be taken into account’) in relation to regional aquatic ecosystems.
De asemenea, în raport se afirmă că „În regiunile la care se referă concluzia (iii), se recomandă ca informațiile disponibile referitoare la sursele cunoscute și potențiale de emisii de zinc, precum și la concentrațiile naturale de zinc de fond, specifice unei regiuni, să fie examinate cu atenție înainte de luarea deciziilor privind măsurile de reducere a riscurilor.”
It also stated that ‘In regions where conclusion (iii) is drawn, it is strongly recommended that the available information on known and potential sources of zinc emissions and region-specific natural background concentrations of zinc are carefully taken into account before taking decisions about risk reduction measures.’
În recomandarea sa din mai 2008 privind măsurile de reducere a riscurilor prezentate de substanțele zinc, clorură de zinc și distearat de zinc (2008/464/EC) JO L 160, 30.5.2008 , Comisia le-a recomandat statelor membre „să furnizeze Comisiei informații privind contribuția surselor și a căilor de propagare a zincului în mediul acvatic, posibile măsuri de control și nivelurile de zinc din mediul acvatic, pentru o posibilă includere a zincului în următoarea revizuire a anexei X la Directiva 2000/60/CE”.
In its recommendation of May 2008 on risk reduction measures for zinc (2008/464/EC) OJ L 160, 30.5.2008 . , the Commission recommended that ‘The Member States should provide information to the Commission on the contribution of zinc sources and pathways to the aquatic environment, on possible controls and also on the levels of zinc in the aquatic environment, in order to consider possible inclusion of zinc in the next review of Annex X to Directive 2000/60/EC’.
Actuala revizuire a listei substanțelor prioritare a început deja în 2007, cu o listă de peste două mii de substanțe.
The current review of the Priority Substances list started already in 2007 with a list of more two thousand substances.
Pentru multe dintre acestea, au fost colectate în ultimii ani numeroase date de monitorizare.
For many of these, an extensive body of monitoring data has been gathered over recent years.
Revizuirea oferă cea mai potrivită ocazie de a examina în detaliu aceste date de monitorizare, inclusiv datele referitoare la zinc furnizate de statele membre.
The review provides the most suitable opportunity to thoroughly examine these monitoring data, including the data provided by Member States for zinc.
Comisia realizează revizuirea în conformitate cu principiile enunțate în raportul de evaluare a riscurilor, fiind asistată de un grup de lucru format din experți din statele membre și de grupuri de părți interesate.
The Commission is conducting the review according to the principles of the Risk Assessment, and is being supported by a working group of experts from Member States and stakeholder groups.
Examinarea presupune atât analiza datelor de monitorizare, cât și analiza informațiilor disponibile privind proprietățile și efectele fiecărei substanțe.
The examination involves analysis of the monitoring data in conjunction with that of the available information on the properties and effects of each substance.
Lucrările tehnice din cadrul revizuirii se află în desfășurare și nu s-a stabilit încă dacă proprietățile chimice, concentrațiile din mediul ambiant, comportamentul și efectele toxicologice ale zincului justifică includerea acestuia în lista substanțelor prioritare.
The technical work for the review is ongoing and no conclusion has yet been reached on whether the chemistry, environmental concentrations, behaviour and toxicological effects of zinc support the inclusion of this substance in the Priority Substances list.
Propunerea Comisiei privind revizuirea listei, prevăzută pentru începutul anului 2011, va ține seama de concluziile lucrărilor tehnice.
The findings of the technical work will inform the Commission proposal on revision of the list, due early in 2011.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-3007/10
WRITTEN QUESTION E-3007/10
Subiect: Creșterea gradului de îndatorare a unor state membre și oportunitatea înființării unor mecanisme de alertă și sprijin în caz de intrare în incapacitate de plată
Subject: Rise in some Member States' debt levels and desirability of creating warning and support mechanisms in respect of insolvency
România este, în prezent, cel mai mare datornic către Fondul Monetar Internațional, iar alte state membre ale Uniunii Europene, precum Ungaria și Letonia, se află în fruntea clasamentului realizat în funcție de valoarea sumelor datorate.
Romania is currently the International Monetary Fund’s biggest debtor, and other EU Member States, such as Hungary and Latvia, are also at the forefront of the debt league based on the value of amounts owed.
Pentru a nu provoca intrarea în incapacitate de plată a statelor UE care au solicitat asistența FMI, Fondul și-a modificat politica tradițional restrictivă, o mare parte din fiecare tranșă de împrumut fiind utilizată pentru finanțarea deficitului bugetar și nu pentru susținerea rezervei valutare, ceea ce determină amânarea rezolvării problemelor de natură fiscală cu care se confruntă țările est-europene.
In order not to tip EU Member States that have requested IMF assistance into insolvency, the IMF has modified its traditionally restrictive policy, with a large proportion of each loan instalment being used to finance the budget deficit rather than to bolster currency reserves, hence deferring a resolution of the tax issues facing Eastern Europe countries.
Cum apreciază Comisia Europeană creșterea gradului de îndatorare față de FMI a unor țări membre ale UE, în condițiile în care există tot mai multe semnale de avertisment că ne îndreptăm spre o criză globală a datoriilor publice?
How does the Commission view the rise in some Member States’ IMF debt levels, in a climate where the warning signs are increasingly pointing towards a global public debt crisis?
Există o strategie a Comisiei de sprijinire a statelor est-europene de a ieși din criza economică, evitând o îndatorare publică împovărătoare?
Does the Commission have a strategy for helping Eastern European States emerge from the economic crisis, while avoiding crippling public debt?
Plecând de la situația Greciei, intenționează Comisia să ia în considerare instituirea unui mecanism de alertă timpurie în ceea ce privește intrarea în incapacitate de plată a datoriilor externe ale unuia dintre statele membre și a unuia similar pentru a oferi finanțare în astfel de situații de urgență, inclusiv prin constituirea unui fond special destinat ajutorării lor, prin contribuția tuturor țărilor membre?
Taking the situation in Greece as a starting point, will the Commission consider establishing an early warning mechanism in respect of some Member States’ inability to repay foreign debts and a similar mechanism for the provision of financing during crises, including in the form of a special fund designed to assist such countries and to which Member States would contribute?
(7 iulie 2010)
(7 July 2010)
În temeiul obligației care îi revine conform tratatului de a supraveghea evoluția situației bugetare și a nivelului datoriei publice în statele membre pentru a identifica erorile evidente, Comisia a atras atenția din timp asupra necesității ca statele membre să asigure sustenabilitatea finanțelor publice.
In compliance with its Treaty obligation to monitor the development of the budgetary situation and of the stock of government debt in the Member States with a view to identifying gross errors, the Commission has long warned about the need for EU Member States to ensure fiscal sustainability.
Dezechilibrele macroeconomice din ce în ce mai ridicate înregistrate în ultimii zece ani au afectat această sustenabilitate, mascând vulnerabilități bugetare reale.
Growing macroeconomic imbalances during the past 10 years have undermined fiscal sustianability by hiding real fiscal vulnerabilities.
Dezechilibrele acumulate au fost asociate unor creșteri neviabile ale datoriei publice mai ales în țările în care deficitul de cont curent a crescut iar competitivitatea s-a deteriorat.
In particular, in countries with growing current account deficits and falling competitiveness, accumulated imbalances were associated with unsustainable increases of public debt.
Evenimentele recente au scos în evidență nu numai vulnerabilitatea statelor membre care se confruntă cu o datorie publică foarte ridicată, ci și posibilele repercusiuni negative transfrontaliere ale unei asemenea situații.
Recent events have highlighted not only the vulnerability of Member States servicing a very large public debt burden, but also the potentially negative cross-border repercussions.
O datorie ridicată afectează perspectivele de creștere pe termen mediu și lung și privează guvernele de capacitatea de a aplica politici contraciclice credibile atunci când sunt mai necesare.
High indebtedness weighs on medium- and long-term growth prospects and deprives governments of the ability to run credible counter-cyclical policies when they are needed most.
Acest lucru este cu atât mai mult valabil având în vedere amenințările tot mai mari la adresa sustenabilității finanțelor publice, inclusiv cele care decurg din planurile recente de salvare a băncilor și din îmbătrânirea populației.
This applies particularly in view of mounting threats to the sustainability of public finances, including those deriving from recent bank rescue packages as well as from ageing populations.
Mecanismul de asistență UE pentru balanța de plăți a reprezentat un instrument cheie prin care Uniunea a acordat statelor membre din afara zonei euro aflate în criză un sprijin condiționat de respectarea strictă a anumitor politici economice.
The EU balance-of-payments facility has been a key instrument for the Union to assist non‑euro-area Member States in crisis, subject to strong policy conditionality.
Această asistență (de care beneficiază în prezent Ungaria, Letonia și România) le permite statelor respective să depășească stresul acut generat de finanțarea externă și le acordă timpul necesar pentru implementarea reformele indispensabile soluționării dezechilibrelor macroeconomice fundamentale.
The assistance (of which Hungary, Latvia and Romania are currently benefiting) allows countries to overcome acute external financing stress and gives them the necessary breathing space to implement reforms that are necessary to work out underlying macroeconomic imbalances.
În acest context, consolidarea bugetară riguroasă este esențială pentru a garanta faptul că datoria publică urmează o traiectorie sustenabilă pe termen mediu.
In this context, determined fiscal consolidation is a key element, so as to ensure that public debt follows a sustainable medium-term path.
Procedura aplicabilă deficitelor excesive (PDE) trebuie să ia mai bine în considerare interacțiunea dintre datorie și deficit pentru a spori stimulentele în favoarea aplicării unor politici prudente.
The excessive deficit procedure (EDP) should better take into account the interplay between debt and deficit to improve incentives to run prudent policies.
De asemenea, pentru ca acumularea unor dezechilibre macroeconomice importante și persistente să poată fi detectată și prevenită, cadrul propus de Comisie va implica o supraveghere mai strictă, o coordonare mai strânsă a politicilor și o monitorizare ulterioară mai intensă.
Furthermore, in order to detect and prevent the accumulation of large and persistent macroeconomic imbalances the framework proposed by the Commission will imply deeper surveillance, more demanding policy coordination and stronger follow-up.
Supravegherea va include un mecanism de avertizare timpurie care va indica necesitatea de a acționa.
The surveillance will include an early warning mechanism that will indicate the need for action.
Acesta va cuprinde un set relevant de indicatori și va permite, în special, detectarea dezechilibrelor cât mai devreme pentru a se evita corecțiile costisitoare ale dezechilibrelor bugetare și externe în viitor.
It would encompass a relevant set of indicators and would make possible in particular to detect imbalances at an early stage in order to avert costly corrections of fiscal and external imbalances at a later stage.
Între timp, pentru a garanta stabilitatea financiară în UE, Consiliul Ecofin și statele membre au decis, la 9 mai 2010, instituirea unui pachet cuprinzător de măsuri de menținere a stabilității financiare în Europa, incluzând un mecanism european de stabilizare financiară cu un volum total de până la 500 de miliarde EUR.
Meanwhile, in order to ensure the financial stability in the EU, the Ecofin Council and the Member States decided on 9 May 2010 on a comprehensive package of measures to preserve financial stability in Europe, including a European Financial Stabilisation mechanism with a total volume of up to EUR 500 billion.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-3015/10
WRITTEN QUESTION E-3015/10
adresată de Cătălin Sorin Ivan (S&D) şi Daciana Octavia Sârbu (S&D)
by Cătălin Sorin Ivan (S&D) and Daciana Octavia Sârbu (S&D)
Subiect: Controlul informațiilor privind sănătatea, accesibile pe internet
Subject: Policing of health information accessible on the Internet
Sursa Eurostat arată că 60% dintre cetățenii europeni sunt utilizatori de internet în mod curent, iar o bună parte dintre aceștia sunt consumatori avizi de informații privind sănătatea și metodele curative.
According to Eurostat, 60 % of Europeans are regular Internet users, and a large proportion of these are consumers keen to obtain information on health and types of treatment.
Dacă, în cazul altor teme abordate pe Internet, riscurile pot fi limitate, în cazul informațiilor referitoare la sănătate impactul negativ pare mult mai dificil de controlat.
While the risks associated with accessing other areas of the Internet can be contained, any adverse impact seems much more difficult to police in the case of health information.
Astfel, studii efectuate de cercetători în Marea Britanie și România arată că informațiile disponibile pe internet în domeniul sănătății sunt departe de a fi precise.
Studies conducted by researchers in Great Britain and Romania show the health information available on the Internet to be far from accurate.
Subiecții chestionați au recunoscut faptul că, în urma unei simple căutări pe internet, au ajuns la informații legate de maladii grave, cu incidență foarte scăzută, care s-ar fi potrivit cu simptomele uzuale investigate inițial.
Those interviewed said that a straightforward Internet search led them to information on serious illnesses with a very low incidence with which the common symptoms they were originally researching could tally.
De aceea, controlul etic și de calitate al acestor informații este esențial și ar trebui să reprezinte în continuare o prioritate a instituțiilor europene, în baza articolelor 169 și 168 TFUE.
Ethical monitoring and quality control of that information is therefore essential, and should in future be a priority for the European institutions on the basis of Articles 168 and 169 TFEU.
Dorim să întrebăm Comisia: 1.
Could the Commission hence state: 1.
Care este gradul de implementare al „Quality Criteria for Health Related Websites”, program menit să combată riscurile mai sus evocate? 2.
What stage has been reached in the implementation of the ‘Quality criteria for health related websites’, which is a programme designed to counter the risks referred to above? 2.
În ce măsură statele membre au răspuns acestei probleme?
To what extent have the Member States responded to this issue?
Acțiunea lor este una comună, coordonată sau individuală? 3.
Have they taken joint, coordinated or individual action? 3.
Ce abordare va avea Comisia în viitor față de pericolele existente?
What approach will the Commission adopt in future to the risks that exist?
Comunicarea privind criteriile de calitate pentru site-urile web privind sănătatea din 29 noiembrie 2002 http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/ehealth/doc/communication_acte_en_fin.pdf defineşte o serie de criterii care trebuie utilizate pentru a evalua calitatea site-urilor web ce furnizează informaţii legate de sănătate.
The communication on quality criteria for health related websites adopted by the Commission on 29 November 2002 http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/ehealth/doc/communication_acte_en_fin.pdf , defines a set of criteria to be used for assessing the quality of websites providing information about health issues.
Criteriile se aplică atât furnizorilor de site-uri web, cât şi utilizatorilor, însă nu sunt obligatorii din punct de vedere juridic.
The criteria are applicable both for providers of websites and users, however they are not legally binding.
Ca obiective principale, comunicarea urmăreşte să sensibilizeze publicul în privinţa unor aspecte precum calitatea informaţiilor, să încurajeze părţile interesate şi furnizorii de site-uri web să aplice criteriile şi să ofere utilizatorilor îndrumări despre cum să evalueze site-urile web despre sănătate.
The main objectives of the communication include: raising awareness on the issues of quality information, encouraging stakeholders and website providers to implement the criteria and providing guidance to users on how to assess health websites.
Din 2007, HON colaborează cu Autoritatea naţională franceză pentru sănătate (La Haute Autorité de Santé - HAS), care a desemnat HON ca organism oficial de certificare a site-urilor web franceze, aşa cum prevede legislaţia franceză.
Since 2007, HON is collaborating with the French National Authority for Health, which selected HON as the official certifying body for French health websites, as stipulated by French legislation.
Fundaţia a inclus criteriile stabilite de Comisie în procedura de evaluare.
The Foundation adopted the Criteria defined by the Commission in its framework for assessment.
De la adoptarea comunicării, Comisia a depus eforturi permanente pentru a ameliora calitatea informațiilor legate de sănătate disponibile pe internet.
Since the adoption of the communication, the Commission has remained committed to enhancing the quality of health information available on the Internet.
Unul dintre cele mai importante instrumente create este Portalul Sănătate-UE http://ec.europa.eu/health-eu/index_en.htm , primul portal tematic în materie de sănătate la nivel european, elaborat în cele 22 de limbi oficiale ale UE.
One of the most relevant instruments, which has been put in place is the EU Health Portal http://ec.europa.eu/health-eu/index_en.htm , the first European-level, thematic portal on health in 22 official languages of the EU.
Începând cu 2008, portalul a primit certificarea HON și cuprinde site-uri web certificate de HON UE.
Since 2008, the Portal has received the HON certification and highligts HON EU certified websites.
Din comitetul editorial al portalului fac parte, pe lângă serviciile Comisiei, ONG-uri şi organizaţii internaţionale, şi reprezentanţi naţionali din toate statele membre, din Spaţiul Economic European şi din ţările candidate.
On its editorial board, amongst others(Commission services, NGO and international organisations), the portal includes national representatives of all Member States, plus European Economic Area (EEA) and Candidate Countries.
În afară de cooperarea dintre HON și Franța, Comisia nu are la cunoştinţă nicio activitate specifică desfăşurată de statele membre, individual sau coordonat, care să vizeze aspecte specifice legate de reglementarea informaţiilor în materie de sănătate de pe internet.
In addition to the cooperation between HON and France, the Commission is not aware of any specific activities implemented by Member States individually or in coordination, to address the specific issues of policing health information on the Internet.
Pe de altă parte, portalul Sănătate-UE conţine informaţii furnizate de statele membre ale UE, de organizaţii neguvernamentale şi de organisme internaţionale şi constituie un exemplu de bună cooperare între statele membre în ceea ce priveşte diseminarea pe internet a informațiilor legate de sănătate.
On the other hand the EU Health Portal contains information from EU member countries, non-governmental organisations and international bodies and is an example on how Member States are cooperating on the issue of the provision of health information on the Internet.
Totodată, portalul oferă numeroase funcții interactive și multimedia, ca de exemplu transmiterea în direct a celor mai importante evenimente în domeniul sănătăţii care au loc în Europa.
The portal also offers many interactive and multimedia functions, such as live broadcasts of the most important health realted events Europe-wide.
În ceea ce privește abordarea pe viitor a riscurilor, Comisia continuă să fie vigilentă, acţionând în limita competențelor juridice conferite de Tratat.
With regard to future approaches to risks, the Commission continues to be vigilant on this issue, within its legal competences as set out by the Treaty.