natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– introducerea, cât mai curând posibil, a mențiunii „publicitate comportamentală”, într-o formă ușor de citit, în anunțurile publicitare relevante de pe internet și a unei ferestre informative care să centralizeze elementele necesare înțelegerii acestei practici;
– require, as soon as possible, the insertion of the clearly readable words ‘behavioural advertisement’ into the relevant online advertisements, as well as a window containing a basic explanation of this practice;
Prezentul raport se referă la practicile comerciale neloiale în domeniul publicității, în sensul definiției din Directiva privind practicile comerciale neloiale, și se axează pe problemele legate de dezvoltarea de noi practici și tehnologii în domeniul publicității.
This report deals with unfair commercial practices in the advertising field, as defined in the Unfair Commercial Practices Directive (UCPD), and concentrates on issues arising from the development of new advertising practices and technologies.
Prezentul raport nu abordează relațiile dintre întreprinderi, care cad în special sub incidența Directivei 2006/114/CE.
It does not discuss B2B relations, which are covered inter alia by Directive 2006/114/EC.
Raportorul, dorind să evite o abordare socio-filosofică a temei, a considerat oportună o abordare specifică și orientată.
Rather than adopting a socio-philosophical approach to the subject, the rapporteur has chosen to focus on specific issues.
Publicitatea este un instrument care deservește atât piața internă, acționând ca un „lubrifiant” al activității economice (stimularea concurenței, competitivității, inovării și creativității), cât și consumatorii (diversitatea opțiunilor, scăderea prețurilor).
Advertising is a tool that benefits both the internal market (oiling the wheels of economic activity by stimulating competition, competitiveness, innovation and creativity) and consumers (by increasing choice and lowering prices).
Aceasta reprezintă un sector economic important, numai publicitatea pe internet valorând peste 14 miliarde de euro pe piața europeană.
It is a key economic sector: the EU online advertising market alone is worth more than EUR 14 billion.
Cu toate acestea, publicitatea nu trebuie să fie idealizată: ea implică, de asemenea, practici neloiale, invadarea spațiului public (de exemplu panourile publicitare) și privat (de exemplu e-mailurile nesolicitate), grupuri țintă vulnerabile (de exemplu copiii, persoanele supraîndatorate), crearea de bariere potențiale la intrarea pe piața internă (atunci când cheltuielile necesare cu publicitatea sunt prea mari), denaturarea pieței interne (achiziționarea de bunuri/servicii pe care consumatorii nu le-ar fi achiziționat în mod normal).
It must not be idealised, however: advertising can also involve unfair practices, intrude into public spaces (e.g. advertising billboards) and the private arena (e.g. unsolicited e-mails), target vulnerable groups of people (such as children and those in excessive debt), create potential entry barriers to the internal market (where the outlay required is too high) and distort the internal market (by causing consumers to buy goods or services they would not normally have purchased).
Evaluarea legislației existente
Evaluation of existing legislation
Raportorul subliniază problemele privind aplicarea Directivei privind practicile comerciale neloiale și solicită:
The rapporteur highlights problems in the implementation of the UCPD, and calls on:
– statelor membre să pună la dispoziția autorităților naționale resursele umane, financiare și tehnologice necesare;
– the Member States to provide national authorities with the necessary human, financial and technological resources;
– Comisiei să actualizeze periodic orientările sale privind aplicarea Directivei privind practicile comerciale neloiale.
– the Commission to update its guidelines on the implementation of the UCPD on a regular basis.
Este important să consolidăm cooperarea europeană în ceea ce privește combaterea practicilor neloiale în publicitatea pe internet , având în vedere succesul acțiunilor „Sweep” (controale sistematice și simultane ale site-urilor, efectuate de către statele membre), care până în prezent s-au rezumat la trei sectoare (bilete de avion, sonerii pentru telefoane mobile și aparatură electronică).
EU-wide cooperation in combating unfair online advertising practices should be stepped up in view of the success of ‘EU sweeps’ (systematic, simultaneous website checks by the Member States), which have so far been confined to three sectors (airline tickets, mobile phone ring tones and electronic devices).
Raportorul propune extinderea domeniului de aplicare și mărirea frecvenței acestor controale.
The rapporteur suggests broadening the scope and increasing the frequency of such sweeps.
De asemenea, raportorul încurajează coreglementarea , care asociază diferitele părți interesate în procesul legislativ, îmbunătățind astfel eficacitatea și aplicabilitatea măsurilor.
The rapporteur also supports co-regulation , whereby the various stakeholders are involved in legislative developments, so that the resulting measures are more effective and easier to apply.
În domeniul audiovizual , raportorul subliniază că, până în prezent, 12 state membre încă nu au pus în aplicare Directiva privind serviciile mass-media audiovizuale.
In the audiovisual sector , the rapporteur points out that 12 Member States have yet to implement the AMSD.
Raportorul consideră oportun ca viitorul raport privind aplicarea acestei directive să conțină o analiză a impactului noilor tehnologii (de exemplu televiziune prin IP).
In his view, the forthcoming report on the application of this directive should include an analysis of the impact of new technologies (such as IPTV).
Cu toate că importanța sa diferă în funcție de tradițiile naționale, autoreglementarea este foarte prezentă în domeniul publicității.
Self-regulation is very common in the advertising field, although its extent varies depending on national traditions.
Ea reprezintă o abordare dinamică și flexibilă, care răspunde la evoluțiile rapide din sectorul publicității, axându-se pe responsabilizarea actorilor și diseminarea bunelor practici.
This is a dynamic, flexible approach conducive to addressing rapid developments in the advertising sector; it is based on instilling responsible attitudes and disseminating good practices.
Există un Cod internațional de bună conduită, elaborat de Camera Internațională de Comerț, care stabilește principii de bază (de exemplu decența), completat de coduri specifice (de exemplu în sectorul alcoolului) și transpus în statele membre prin intermediul organismelor naționale de autoreglementare.
The International Chamber of Commerce has produced an international code of conduct, which sets out basic principles (such as standards of decency) and is supplemented by codes relating to specific areas (such as alcohol); national self-regulatory bodies apply their own versions of the code in the Member States.
Raportorul dorește să încurajeze autoreglementarea, pentru a împământeni o tradiție a autodisciplinei și a comunicării responsabile, rămânând conștient de limitele intrinseci ale fiecăruia (de exemplu capacitatea de sancționare).
The rapporteur wishes to encourage self-regulation with a view to establishing a tradition of self-discipline and responsible communication, while being mindful of the inherent limitations of such an approach (the scope for imposing penalties, for example).
Autoreglementarea completează legislația, dar nu îi poate lua locul.
Self-regulation supplements legislation, but cannot take its place.
Probleme ridicate de utilizarea noilor tehnologii
Issues raised by the use of new technologies
Dezvoltarea noilor tehnologii și practici publicitare a determinat schimbări substanțiale (internetul, rețelele sociale, forumurile, blogurile, mobilitatea tot mai crescută a utilizatorilor, apariția produselor digitale).
The development of new technologies and advertising practices has brought about far-reaching changes (including the internet, social networks, forums, blogs, growing user mobility and the boom in digital products).
Internetul se distinge în mod radical de alte mijloace de comunicare (prin anonimat, rapiditatea schimburilor, aria de răspândire foarte mare, combinația de text, video, muzică, etc., dificultatea de a fi controlat de către autoritățile naționale) și a devenit un canal de publicitate major.
The internet, which differs radically from other means of communication (owing to its anonymity, the speed of exchanges, its extensive reach, the combination of text, video and music and the fact that it is difficult for national authorities to monitor), has become an important advertising medium.
Raportorul consideră că publicitatea pe internet și pe aparate mobile trebuie să facă obiectul unei analize aprofundate și solicită Comisiei elaborarea unui studiu privind aceste noi practici.
The rapporteur is of the opinion that advertising via the internet and portable devices requires in-depth analysis, and calls on the Commission to study these new practices.
Raportorul subliniază cazul publicității orientate , care poate lua mai multe forme:
The rapporteur highlights the issue of targeted advertising , which can take a number of forms:
– publicitatea contextuală, legată de conținutul imediat pus la dispoziția utilizatorilor de internet și cuvintele-cheie introduse;
– contextual advertising, based on the immediate content provided to internet users and the keywords entered;
– publicitatea personalizată, legată de caracteristicile cunoscute ale utilizatorului de internet, precum vârsta, sexul, locul etc.
– personalised advertising, based on internet users’ known characteristics, such as age, gender and location;
– publicitatea comportamentală, legată de analizarea comportamentului utilizatorului de internet în timp (site-uri accesate, cumpărături pe internet etc.).
– behavioural advertising, based on an analysis of internet users’ behaviour over time (sites visited, online purchases, etc.).
Dacă personalizarea publicității nu constituie o problemă în sine (propuneri de produse/servicii în concordanță cu gusturile consumatorului etc.), aceasta nu trebuie să conducă la dezvoltarea unei publicități intruzive, bazate pe urmărirea consumatorilor, care să încalce principiile protejării datelor și a vieții private.
While personalised advertising (offers of products or services tailored to consumers’ tastes, for example) is not in itself a problem, it must not lead to the development of intrusive advertising based on consumer tracking, which breaches the principles of data protection and privacy.
Astfel, raportorul propune o serie de măsuri care să protejeze consumatorii:
Accordingly, the rapporteur proposes the following measures to protect consumers:
– interzicerea trimiterii neselective de mesaje publicitare nesolicitate pe telefonul mobil prin tehnologia bluetooth, fără consimțământ prealabil;
– prohibiting the indiscriminate sending of unsolicited advertising to mobile phones – by means of Bluetooth technology – without prior consent;
– informarea consumatorului într-o manieră clară, lizibilă și cuprinzătoare asupra colectării, procesării și utilizării datelor sale;
– providing consumers with clear, accessible and comprehensive information about how their data are collected, processed and used;
– impunerea obligației de a include, în cazul publicității pe e-mail, o legătură directă și funcțională care să permită consumatorului să refuze publicitatea ulterioară;
– requiring advertisements sent by e-mail to contain a direct, working hyperlink that enables consumers to refuse all further advertising;
– interzicerea citirii conținutului e-mailurilor private în scopuri publicitare (această practică, bazată pe o tehnică similară celei a filtrelor antispam, are, cu toate acestea, o finalitate diferită);
– prohibiting the content of private e-mails being read for advertising purposes (although this practice is based on a technique similar to those used by anti-spam filters, it serves a different purpose);
– garantarea etanșeității dintre datele colectate în procesul de furnizare a unui serviciu (de exemplu mesageria electronică) și datele colectate în cadrul activităților publicitare;
– ensuring that data collected in the course of supplying a service (such as an e-mail account) are kept wholly separate from those collected in the course of advertising activities;
– garantarea informării consumatorului cu privire la practicile discriminatorii care decurg uneori din publicitatea comportamentală (de exemplu modificarea prețurilor în funcție de profilul utilizatorului): transparența practicii, precizarea prețului real înainte de modificarea acestuia, etc.;
– ensuring that consumers are informed about the discriminatory practices sometimes associated with behavioural advertising (such as price adjustments based on an internet user’s profile): such practices should be transparent, and consumers should be notified of the real price prior to any adjustments;
– distingerea fișierelor cookie publicitare, supuse consimțământului prealabil al consumatorului, de celelalte fișiere cookie;
– distinguishing advertising cookies, for which a consumer’s prior consent is required, from other cookies;
– încurajarea definirii implicite a parametrilor sistemelor de protejare a vieții private pe internet, conform standardelor celor mai ridicate („principiul respectării vieți private încă din etapa de concepție”);
– encouraging default internet privacy protection settings that meet the highest standards (‘privacy by design’);
– introducerea unei etichete comunitare pentru site-urile internet care respectă legislația UE privind protecția datelor, după modelul proiectului European Privacy Seal (etichetă transeuropeană voluntară, care certifică conformitatea produselor sau serviciilor informatice cu legislația UE privind protecția datelor, susținută de mai multe organisme naționale și regionale din diferite state membre);
– introducing an EU label for websites that comply with EU data protection legislation, modelled on the European Privacy Seal (a voluntary trans-European label certifying the compliance of IT-based products or services with EU data protection legislation, supported by numerous national and regional bodies in different Member States);
– limitarea publicității la alcool pe internet;
– restricting online alcohol advertising;
– revizuirea regimului răspunderii limitate a serviciilor societății informaționale pentru a impune, în cazul comercializării de către un motor de căutare, în scopuri publicitare, a unor mărci înregistrate ca cuvinte-cheie, obligația de a obține autorizarea prealabilă a proprietarului mărcii respective (de exemplu în cazul site-urilor care conțin un cuvânt-cheie care redirecționează consumatorii spre site-uri de contrafacere).
– modifying the limited liability regime for information society services in order to make the sale by search engines of registered brand names as advertising keywords subject to prior authorisation from the owner of the brand name in question (this applies, for example, to sites containing a keyword that redirects consumers to counterfeit sites).
Un alt aspect al publicității pe internet include formele „ascunse” de publicitate , generată de consumatorii care postează pe forumuri comentarii referitoare al un produs sau un serviciu (de exemplu Trip Advisor).
Online advertising also includes ‘hidden’ forms of advertising whereby consumers post comments to one another on forums about a product or service (e.g. TripAdvisor).
Aceste comentarii pot ruina reputația unei companii printr-un singur clic și pot induce consumatorii în eroare.
With just one click, such comments can ruin a company’s reputation and mislead consumers.
Directiva privind practicile comerciale neloiale acoperă aspectele legate de publicitatea pe internet în cadrul relațiilor dintre companii (declarate ca atare sau care se dau drept consumatori) și consumatori, și exclude relațiile dintre consumatori.
The UCPD covers online advertising in the context of business-to-consumer relations (irrespective of whether businesses declare themselves as such or pass themselves off as consumers), but not consumer-to-consumer relations.
Cu toate că este dificil să se facă distincție între un comentariu postat în urma unei experiențe personale în publicitate, iar anonimatul schimburilor face ca controalele să se desfășoare cu dificultate, această formă de publicitate mincinoasă afectează atât consumatorii, cât și companiile în discuție.
Although comments based on personal experience are difficult to distinguish from advertising (and anonymous exchanges are hard to monitor), this form of misleading advertising affects both consumers and the businesses targeted.
Mai mult, dezvoltarea site-urilor de licitație pe internet a dat naștere unei noi forme de publicitate între consumatori, care nu cade sub incidența Directivei privind practicile comerciale neloiale și nici nu se încadrează în definiția obișnuită a publicității.
In addition, the development of internet auction sites has created a new form of consumer-to-consumer advertising that is not covered by either the UCPD or the conventional definition of advertising.
Astfel, raportorul propune favorizarea formării de observatori și moderatori pe forumuri, care cunosc riscurile publicității ascunse și care ar putea reacționa rapid, în cazul în care apare un comentariu pe care aceștia îl consideră îndoielnic.
Accordingly, the rapporteur suggests encouraging the emergence of forum observers/moderators who are alert to the dangers of hidden advertising and can respond rapidly if a comment strikes them as dubious.
Cu toate acestea, este important să existe un echilibru între protecția consumatorului pe internet și libertatea de exprimare.
However, it is important to balance online consumer protection with freedom of expression.
Acestea ocupă un loc din ce în ce mai important în societate, în special în rândul tinerilor: mediu de socializare (Facebook), căutare de locuri de muncă (LinkedIn).
Lastly, the rapporteur addresses the issue of advertising techniques involving social networks.
Volumul însemnat de informații schimbate între „prieteni” pe aceste site-uri este adesea exploatat în scopuri publicitare (de exemplu opțiunea „îmi place” de pe Facebook, prin care utilizatorii le pot transmite „prietenilor” că au ales un produs, o marcă etc., făcând clic pe un buton special conceput în acest sens („Like” – îmi place) pe un site comercial, partener al Facebook).
Such networks are playing an increasingly important role in society, particularly among young people, and may be used for purposes such as social contact (Facebook) or job-hunting (LinkedIn).The vast amount of information exchanged between ‘friends’ on these sites is often used for advertising purposes (e.g. Facebook’s ‘Like’ feature, whereby users can tell their list of ‘friends’ about a product or brand by clicking the ‘Like’ button on the sites of Facebook’s commercial partners).
Protecția categoriilor vulnerabile
Protecting vulnerable groups of people
Persoanele cele mai vulnerabile (copiii, adolescenții, persoanele în vârstă etc.) trebuie să facă obiectul unei protecții speciale.
The most vulnerable groups of people (children, adolescents, the elderly and so on) need special protection.
Raportorul solicită, așadar, Comisiei să realizeze un studiu privind impactul publicității înșelătoare și agresive asupra consumatorilor vulnerabili și amintește faptul că copiii nu trebuie să constituie o țintă publicitară specifică, ținând cont de amploarea receptivității și a curiozității lor, de vulnerabilitatea liberului lor arbitru și de potențialul lor de a se lăsa influențați.
Accordingly, the rapporteur calls on the Commission to study the impact of misleading, aggressive advertising on vulnerable consumers, and points out that children must not be subjected to specifically targeted advertising in view of their great receptiveness and curiosity, limited free will and potential to be influenced.
Educarea, informarea și formarea diferiților actori
Educating, informing and training the various stakeholders
Raportorul relevă faptul că există un deficit de informare privind drepturile consumatorilor în domeniul publicității și propune, așadar, facilitarea accesului la informație și o mai bună transparență (de exemplu mențiunea „publicitate comportamentală”, care să apară pe anunțurile publicitare în cauză, și clarificarea mențiunilor privind condițiile legale).
The rapporteur notes that there is a lack of information about consumers’ rights in respect of advertising , and suggests taking steps to facilitate access to information and make advertising more transparent (examples include inserting the words ‘behavioural advertisement’ into the relevant advertisements, and clarifying statements of terms and conditions).
Adesea publicul larg nefiind conștient nici de problemele legate de utilizarea datelor personale , nici de instrumentele aflate la dispoziția sa pentru a le combate, raportorul propune lansarea unor campanii de informare privind drepturile consumatorilor în domeniul publicității, în special în ceea ce privește utilizarea datelor personale, fie că acestea sunt furnizate în mod voluntar, fie că sunt colectate în mod automat.
Given that the general public is often unaware of the issues surrounding the use of personal data and the tools available for addressing them, the rapporteur suggests launching information campaigns on consumers’ rights in respect of advertising, in particular as regards the use of personal data (irrespective of whether they are provided voluntarily or collected automatically).
De asemenea, raportorul propune dezvoltarea unor instrumente pedagogice destinate utilizatorilor de internet, cu scopul de a-i informa asupra tehnologiilor de gestionare a „urmelor” lăsate pe internet și asupra mijloacelor de protejare a vieții lor private.
He also suggests producing educational material to inform internet users about the technologies available to manage ‘traces’ left on the web, and about how to protect their privacy.
Mai mult, se impune dezvoltarea unei abordări critice cu privire la calitatea conținuturilor media.
It is also essential to develop a critical attitude to the quality of media content.
Un consumator bine informat este un consumator mai puternic.
Well-informed consumers are in a stronger position.
În fața acestei lipse de cunoaștere a tehnicilor de publicitate , raportorul propune dezvoltarea unui program pedagogic la nivelul UE, după modelul inițiativei britanice Media Smart, lansată în 2002 și preluată de câteva state membre.
In view of the lack of advertising literacy , the rapporteur suggests introducing an EU education programme modelled on the United Kingdom’s Media Smart initiative, which was launched in 2002 and has been taken up by a number of Member States.
Este vorba despre un program educativ fără scop lucrativ, destinat copiilor cu vârste cuprinse între 6 și 11 ani, dezvoltat în școli, în asociere cu familiile copiilor, al cărui scop este de a ajuta copiii să înțeleagă și să interpreteze mai bine instrumentul publicitar și, deci, să îl stăpânească.
This is a non-profit education programme aimed at children between the ages of six and 11, delivered in schools in conjunction with families and designed to make children advertising-literate by enhancing their understanding of advertising and teaching them how to interpret it.
Raportorul relevă faptul că dezvoltarea internetului și a tehnologiilor digitale a facilitat și a democratizat accesul la tehnicile de publicitate (de exemplu AdSense), însă aceste tehnici sunt utilizate adesea fără cunoașterea regulilor în vigoare în domeniu.
The rapporteur notes that the development of the internet and of digital technologies has simplified and democratised access to advertising techniques (e.g. AdSense), but that such techniques are often used without a proper understanding of current advertising regulations.