natgillin/translations-raw huggingface dataset:
D. întrucât cifrele alarmante prezentate de FAO, conform cărora există în prezent 925 de milioane de persoane în întreaga lume care riscă să sufere de subnutriție, fac ca îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare ale mileniului, inclusiv a celor care vizează reducerea la jumătate a sărăciei și a foametei în lume până în 2015, să fie tot mai îndepărtată;
D. whereas the disturbing figures disclosed by the FAO, according to which 925 million people around the world are currently at risk of undernourishment, make the prospect of achieving the Millennium Development Goals, including halving poverty and hunger by 2015, even more remote;
E. întrucât, conform studiului FAO, creșterea preconizată a populației mondiale de la 7 la 9 miliarde va necesita o majorare cu cel puțin 70 % a aprovizionării cu produse alimentare până în 2050;
E. whereas, according to the FAO study, the anticipated rise in the world’s population from 7 billion to 9 billion will necessitate at least a 70% increase in food supplies by 2050;
F. întrucât producția mondială de cereale a crescut de la 824 de milioane de tone în 1960 la aproximativ 2,2 miliarde de tone în 2010, în fiecare an adăugându-se producției 27 de milioane de tone; întrucât, dacă producția agricolă globală continuă această tendință, creșterea producției de cereale până în 2050 în raport cu nivelul actual va fi suficientă pentru a hrăni populația lumii; întrucât între timp, având în vedere că pierderile ulterioare recoltării se ridică la 14 % din producția totală și alte 15 procente se pierd în distribuție și deșeuri menajere, trei cincimi din valoarea totală a creșterii aprovizionării necesare până în anul 2050 ar putea fi obținute prin simpla evitare a risipei alimentare;
F. whereas world grain production has risen from 824 million tonnes in 1960 to around 2.2 billion tonnes in 2010, 27 million tonnes being added to production every year; whereas, if global agro-production continues to follow this trend, the increase in grain production by 2050 compared with today’s figures will be sufficient to feed the world’s population; whereas, in the meantime, as post-harvest losses amount to about 14% of total production and another 15% is lost in distribution and in household waste, three-fifths of the total supply increase needed by 2050 could be achieved if we simply stopped wasting food;
G. întrucât reducerea risipei alimentelor constituie un pas premergător important pentru combaterea foametei la nivel mondial, care vine în întâmpinarea cererii în creștere estimate de FAO și îmbunătățește nivelul de alimentație a populației;
G. whereas reducing food waste is a significant preliminary step in combating hunger in the world, responding to the increase in demand predicted by the FAO and improving people’s nutritional levels;
H. întrucât risipirea într-o mai mică măsură a alimentelor ar însemna o utilizare mai eficientă a terenului, o gestionare mai adecvată a resurselor de apă și efecte pozitive pentru întregul sector agricol la nivel mondial, precum și intensificarea luptei împotriva subnutriției în țările în curs de dezvoltare;
H. whereas less food waste would mean more efficient land use, better water resource management, and positive repercussions for the whole agricultural sector worldwide, as well as boosting the fight against undernourishment in the developing world;
I. întrucât risipirea alimentelor nu are doar consecințe de natură etică, economică, socială și alimentară, ci și implicații sanitare și ecologice, având în vedere că munții de alimente neconsumate au o contribuție majoră la încălzirea globală și deșeurile alimentare generează metan, care este un gaz cu efect de seră de 21 de ori mai puternic decât dioxidul de carbon;
I. whereas food waste has not just ethical, economic, social and nutritional but also health and environmental implications, since unconsumed food mountains make a major contribution to global warming and food waste produces methane, which as a greenhouse gas is 21 times more powerful than carbon dioxide;
J. întrucât în țările în curs de dezvoltare risipirea alimentelor de către consumatori este minimă; întrucât risipirea alimentelor din aceste țări este, în principal, cauzată de limitările financiare și tehnice existente de-a lungul întregului lanț de producție a alimentelor;
J. whereas there is minimal wastage of food by consumers in developing countries; and whereas any food waste in those countries is mainly due to financial and technical limitations along the entire food production chain;
K. întrucât în Europa și America de Nord, în deceniile anterioare, când producția alimentară era mare, risipa alimentară nu a reprezentat o prioritate politică, ceea ce a condus la sporirea risipei alimentare la nivel mondial în cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente; întrucât în Europa și America de Nord risipa alimentară survine cu predominanță în etapa comercializării și în cea a consumului, spre deosebire de lumea în curs de dezvoltare, unde producția, recoltarea, prelucrarea și transportul sunt etapele în care pierderile sunt cel mai des întâlnite;
K. whereas in Europe and North America, in the previous decades, when food production was abundant, food waste was not a policy priority, which led to an overall increase in food waste along the food supply chain; whereas in Europe and North America food waste occurs predominantly at the retail and consumption stage, as opposed to in the developing world, where production, harvest, processing and transport are the stages where losses are most common;
L. întrucât, conform unor studii recente, pentru fiecare kilogram de alimente produse, sunt eliberate în atmosferă 4,5 kg de CO 2 ; întrucât, în Europa, cele aproximativ 89 de milioane de tone de deșeuri alimentare produc 170 de milioane de tone de echivalent CO 2 pe an, din care: industria alimentară 59 de milioane de tone de echivalent CO 2 pe an, consumul casnic 78 de milioane de tone de echivalent CO 2 pe an, altele 33 de milioane de tone de echivalent CO 2 pe an; întrucât pentru producerea alimentelor care nu se consumă (30 % din cantitatea totală de alimente) se utilizează o cantitate cu 50 % mai mare din resursele de apă pentru irigații, iar producerea unui kilogram de carne de vită necesită între 5 și 10 tone de apă;
L. whereas, according to recent studies, for every kilogram of food produced, 4.5 kg of CO 2 are released into the atmosphere; whereas in Europe the approximately 89 Mt of food wasted produce 170 Mt CO2 eq./yr, broken down thus: food industry 59 Mt CO 2 eq./yr, domestic consumption 78 Mt CO2 eq./yr, other 33 Mt CO2 eq./yr; whereas the production of the 30% of food which ends up not being consumed accounts for an additional 50% of use of water resources for irrigation, while producing a kilogram of beef requires 5-10 tonnes of water;
M. întrucât amenințările la adresa securității alimentare sunt însoțite de probleme opuse în țările bogate, cum ar fi obezitatea, bolile cardiovasculare și cancerul, care decurg dintr-un regim excesiv de bogat în grăsimi și proteine, rezultatul fiind că, la nivel mondial, numărul populației hrănite excesiv este egal cu cel al populației subnutrite și malnutrite;
M. whereas the threat to food security is accompanied by mirror-image rich-world scourges such as obesity, cardiovascular illnesses and cancers arising from a diet overrich in fats and proteins, the result being that the world's overfed population numbers as many as the underfed and malnourished;
N. întrucât recenta scădere a factorilor de producție se află în contradicție cu necesitatea de a crește aprovizionarea cu alimente în UE;
N. whereas the recent fall in factors of production is in contradiction with the need to increase the food supply in the EU;
O. întrucât susținerea acordată țărilor în curs de dezvoltare pentru a îmbunătăți eficiența lanțurilor alimentare ale acestora poate fi benefică nu numai, în mod direct, economiilor locale și dezvoltării sustenabile a acestor țări, ci și, indirect, echilibrelor din comerțul mondial cu produse agricole și redistribuirii resurselor naturale;
O. whereas support given to developing countries to improve the efficiency of their food supply chains can not only directly benefit the local economies and sustainable growth in those countries but can also, indirectly, aid the global balance of trade in agricultural products and the redistribution of natural resources;
P. întrucât schimbul de bune practici la nivel european și internațional, precum și asistența pentru țările în curs de dezvoltare au o importanță majoră în domeniul combaterii risipirii alimentelor la nivel mondial;
P. whereas the exchange of good practices at European and international level, as well as assistance for developing countries, are of major importance in combating food waste worldwide;
Q. întrucât un număr tot mai mare de state membre întreprind inițiative de sensibilizare a opiniei publice cu privire la cauzele și consecințele risipei de alimente, la modalitățile în care aceasta poate fi redusă și la promovarea unei culturi științifice și civice, bazată pe principiile sustenabilității și solidarității;
Q. whereas a growing number of Member States are embarking on awareness-raising initiatives to inform the public about the causes and effects of food waste, ways of reducing it and how to promote a scientific and civic culture guided by the principles of sustainability and solidarity;
R. întrucât risipa alimentelor se produce pe parcursul întregului lanț de aprovizionare cu alimente, începând cu stadiul producției agricole, până la stadiile de depozitare, procesare, distribuire, gestionare și consum;
R. whereas food waste occurs across the entire food supply chain from the agricultural production stage, to the storage, processing, distribution, management and consumption stages;
S. întrucât principala responsabilitate în ceea ce privește securitatea alimentară și lupta împotriva risipirii evitabile a alimentelor, atunci când acest lucru este posibil, aparține actorilor din lanțul de aprovizionare cu alimente;
S. whereas the players in the food supply chain are chiefly responsible for food security and addressing avoidable food waste where possible;
T. întrucât anumite state membre interzic vânzarea alimentelor sub prețul de cost, neoferindu-le comercianților cu amănuntul posibilitatea de a vinde consumatorilor la un preț inferior, către sfârșitul zilei, alimentele proaspete nevândute, contribuind și mai mult la risipa alimentară din cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente;
T. whereas some Member States ban food being sold at below cost price, robbing retailers of the opportunity to sell unsold fresh food at a cheaper price to consumers towards the end of the day and contributing further to waste in the food chain;
U. întrucât Regulamentul privind informarea consumatorilor referitoare la produsele alimentare, adoptat de curând, clarifică faptul că alimentele care prezintă o dată a valabilității cu mențiunea „a se consuma înainte de” ar trebui considerate nesigure după expirarea datei respective;
U. whereas the recently adopted Regulation on Food Information to Consumers clarifies that foods with a ‘use by’ date should be considered unsafe after the expiry of that date;
V. întrucât Forumul la nivel înalt pentru îmbunătățirea funcționării lanțului de aprovizionare cu alimente și Masa rotundă europeană privind producția și consumul durabil depun eforturi în vederea îmbunătățirii eficienței și sustenabilității de-a lungul lanțului de aprovizionare cu alimente,
V. whereas the High Level Forum for a Better Functioning Food Supply Chain and the European Sustainable Consumption and Production Roundtable are working towards improving efficiency and sustainability along the food supply chain;
3. își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, zilnic, o cantitate însemnată de alimente, deși perfect comestibile, este tratată ca deșeu și că risipa alimentelor produce atât probleme de natură etică și de mediu, cât și costuri economice și sociale, care cauzează dificultăți pe piața internă, atât pentru societăți, cât și pentru consumatori; prin urmare, invită Comisia să analizeze cauzele și consecințele aruncării, risipei și transformării în deșeuri, în fiecare an în Europa, a aproximativ 50 % din alimentele produse, precum și să se asigure că este inclusă o analiză detaliată a risipei, alături de o evaluare efectelor economice, asupra mediului, nutriționale și sociale; de asemenea, solicită Comisiei să ia măsuri concrete menite să reducă la jumătate, până în 2025, cantitatea de alimente risipite și totodată să prevină producerea de deșeuri biologice;
Is concerned about the fact that a considerable amount of food is being discarded on a daily basis, despite being perfectly edible and that food waste gives rise to both environmental and ethical problems and economic and social costs, which pose internal market challenges for both business and consumers; calls on the Commission, therefore, to analyse the causes and effects of the disposal, wastage and landfilling annually in Europe of approximately 50% of the food produced and to ensure that this includes a detailed analysis of the waste as well as an assessment of the economic, environmental, nutritional and social impacts; asks the Commission, furthermore, to take practical measures towards halving food waste by 2025 and at the same time preventing the generation of bio-waste;
4 remarcă faptul că risipa alimentelor are cauze diverse: supraproducția, direcționarea eronată a produselor (dimensiune sau formă neadaptată), deteriorarea produselor sau a ambalajului, normele de comercializare (probleme de aspect sau defecte de ambalare) sau gestionarea necorespunzătoare a stocurilor și strategiile de marketing;
4 Points out that food waste has a number of causes: overproduction, faulty product targeting (unadapted size or shape), deterioration of the product or its packaging, marketing rules (problems of appearance or defective packaging), and inadequate stock management or marketing strategies;
Risipa de alimente a atins o dimensiune atât de importantă încât poate fi considerată o problemă mondială care are repercusiuni asupra tuturor verigilor din lanțul de aprovizionare cu alimente, de la câmp până la consumator.
Food waste has assumed such proportions that it can be regarded as a global problem that is reflected right along the food supply chain, from the field to the fork.
Conform datelor înregistrate începând cu 1974 până în prezent, se estimează că risipa de alimente la nivel mondial a crescut cu 50 %.
It is estimated, based on data gathered since 1974, that food waste around the world has risen by 50%.
Risipa de alimente se înregistrează în câmpurile agricole, în industria de prelucrare, în întreprinderile de distribuție și în locuințele consumatorilor; se irosesc alimente în țările industrializate și în țările în curs de dezvoltare.
Waste occurs on farmland, in the processing industry, in distribution companies and in consumers’ homes; there is waste in industrialised countries and in developing countries.
Risipa de mâncare dă naștere unei filiere paralele cu cea de producție și care generează o serie lungă de efecte negative.
This squandering of food generates an industry parallel to the production industry and causes a whole series of negative externalities.
Chestiunea risipei de alimente se opune problemei fundamentale a aprovizionării cu alimente, care este compromisă în mod grav printr-o serie de factori, printre care se află resursele naturale limitate în raport cu numărul tot mai mare al populației la nivel mondial și accesul redus la alimente al celor mai sărace grupuri de populație.
The issue of food waste conflicts with the fundamental problem of food supply, which is seriously compromised by a number of factors, including limited natural resources as compared with the growth in the world population and the meagre access of the poorest population groups to food.
Rezultă astfel o serie de analize și reflecții cu privire la modul în care folosim alimentele care se află la dispoziția noastră.
Hence there has been a series of analyses and deliberations on the use we make of the food available to us.
Un studiu recent comandat de FAO scoate în evidență date alarmante, în special în ceea ce privește lumea industrializată: cetățenii europeni și nord-americani irosesc în fiecare an între 95 și 115 kg de mâncare pe cap de locuitor, în comparație cu cei din Africa subsahariană, care irosesc între 6 și 11 kg.
A recent study commissioned by the FAO reveals some rather disturbing facts, especially as concerns the industrialised world: Europeans and North Americans waste somewhere between 95 kg and 115 kg of food per capita per year, as opposed to between 6 kg and 11 kg in sub-Saharan Africa.
Cauzele risipei de alimente nu sunt mereu aceleași; ele diferă în funcție de etapa lanțului de aprovizionare cu alimente, de tipul produsului și de locul unde sunt irosite alimentele.
The reasons for the waste are not always the same: they differ according to the various stages in the food supply chain, the product type as well as the place where the waste occurs.
Dacă se împarte lanțul alimentar în cinci sectoare (producție agricolă, gestionare și depozitare, procesare, distribuție și consum), se poate observa modul în care diverse comportamente din fiecare sector duc la eliminarea alimentelor perfect comestibile: începând cu pierderile înregistrare în timpul recoltării și al depozitării, până la transportul în condiții nesigure, la greșelile de etichetare și la proastele obiceiuri ale consumatorilor finali atunci când cumpără și folosesc produsele alimentare.
By subdividing the food chain into five sectors (agricultural production, management and storage, processing, distribution and consumption), we see that different conduct from one sector to another leads to the discarding of perfectly edible food: from losses at the harvesting and storage stages, to insecure transport conditions, to labelling errors, to end-consumers’ bad habits when purchasing and using foodstuffs.
În ceea ce privește țările industrializate, cea mai mare parte a risipei de alimente are loc în etapele finale, adică în etapele de distribuție și de consum, în special din cauza supraabundenței de alimente produse, în timp ce în țările în curs de dezvoltare risipa de alimente are loc mai ales în primele etapele, din cauza lipsei tehnologiilor agricole avansate, a sistemelor și infrastructurii de transport eficiente (de exemplu menținerea neîntreruptă la o temperatură scăzută) și a posibilității de depozitare în siguranță a alimentelor.
As concerns the industrialised countries, most wastage is concentrated at the final stages, namely distribution and consumption, owing above all to the overabundance of food produced, whereas in developing countries it is concentrated at the early stages, owing to the lack of advanced agricultural practices, efficient transport systems and infrastructure (the cold chain, for example) and secure storage facilities.
Aceste date scot în evidență faptul că, în prezent, alimentele produse pot fi în realitate refolosite în scopuri alimentare în loc să fie eliminate ca deșeuri, ceea ce are efecte însemnate din punct de vedere ecologic și economic și generează implicații etice.
These facts demonstrate that the bulk of food produced nowadays could in fact be reused for food purposes rather than being disposed of like any other refuse, with a major impact in environmental and economic terms as well as ethical implications.
Într-adevăr, producția de alimente în surplus pe care nu le consumăm implică un cost ridicat în termeni ecologici, de la folosirea energiei și a resurselor naturale (în primul rând a apei), precum și emisii de gaz în atmosferă; se estimează că cele aproximativ 89 de milioane de tone de alimente aruncate în Europa produc anual echivalentul a aproximativ 170 de milioane de tone de CO 2 .
Indeed, the production of surplus food that we do not consume has a high environmental cost, deriving from the use of energy and natural resources (first and foremost water), as well as from gas emissions into the atmosphere: the 89 million or so tonnes of food thrown away in Europe are in fact estimated to produce 170 million tonnes of CO 2 equivalent per annum.
Alături de daunele aduse mediului prin producerea de alimente care nu sunt ulterior consumate, trebuie să se țină cont și de costurile legate de procesarea și de eliminarea alimentelor transformate în deșeuri și de pierderile de venit suferite de întreprinderile de producție.
Over and above the environmental damage caused by producing food that is then not used, account must also be taken of the cost of processing and disposing of what is wasted and the loss of revenue for producer undertakings.
Combaterea risipei de alimente trebuie să devină o prioritate pe agenda politică europeană; Comisia, Consiliul și statele membre trebuie să elaboreze strategii și măsuri concrete menite să reducă la jumătate, până în 2025, cantitatea de alimente irosite de-a lungul întregului lanț de aprovizionare, să crească eficiența industriei și să sensibilizeze opinia publică cu privire la o temă ignorată din multe puncte de vedere.
Combating food waste must become a priority on Europe’s policy agenda: the Commission, Council and Member States must draw up practical strategies and measures to halve food waste along the entire supply chain by 2025, to improve the efficiency of the industry and to raise the public’s awareness of an issue that is unknown in many respects.
Cetățenii trebuie să fie informați nu doar cu privire la cauzele și consecințele risipei de alimente, ci și la modalitățile în care aceasta poate fi redusă; trebuie să se promoveze o cultură științifică și civică bazată pe principiile sustenabilității și solidarității cu scopul de a încuraja o conduită mai virtuoasă.
People must be informed not only about the causes and effects of waste but also about ways of reducing it: a scientific and civic culture guided by the principles of sustainability and solidarity must be fostered so as to encourage better behaviour.
Experiența demonstrează că inițiativele spontane ale asociațiilor, fie ele voluntare sau profesionale, de promovare și concretizare a unei culturi de combatere a risipei de alimente, au înregistrat un succes însemnat în zonele în care s-au derulat.
Experience has shown that spontaneous initiatives taken by associations, be they voluntary or professional, to publicise and bring about an anti-waste culture have been extremely successful wherever they have been carried out.
Din acest motiv, Parlamentul solicită ca anul 2013 să fie desemnat Anul european al combaterii risipei de alimente, ca instrument important de informare și de sensibilizare pe această temă.
For this reason, Parliament requests that 2013 be declared the European Year against Food Waste, serving as a key information and awareness-raising tool on this important issue.
Studiu pregătitor privind risipa alimentară în cele 27 de state membre ale UE, Comisia Europeană, Paris 2010, p.
Preparatory Study on Food Waste across the EU 27, European Commission, Paris 2010, p.
B. întrucât 60 % din risipa de hrană din gospodăriile europene ar putea fi evitată, iar 20 % din hrană se aruncă din cauza confuziei cu privire la datele de pe eticheta produselor
B. whereas 60% of food waste from European households could be avoided, and 20% of food is thrown away owing to confusion over the dates on product labelling
2 Revista „Mediul pentru europeni”, Direcția Generală Mediu a Comisiei Europene, Luxemburg 2011, p.
‘ Environment for Europeans’ magazine, published by the European Commission’s Directorate‑General for the Environment, Luxembourg 2011, p.