natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Răspunsul domnului comisar Kallas induce existenţa unor principii principale şi secundare, în contextul în care ele apar ca şi criterii cumulative, pe de o parte, iar pe de altă parte se poate interpreta că anumite state nu au candidaţi care să se încadreze în principiul „meritului”.
Commissioner Kallas' answer indicates that there exist primary and secondary principles: on the one hand, these appear to be cumulative principles, while, on the other, his answer may be interpreted as implying that some Member States do not have candidates who qualify under the principle of ‘merit’.
Totodată, în răspuns se menţionează că Comisia şi-a impus un anumit obiectiv, care apoi este clasificat ca satisfăcător.
It is also stated in the answer that the Commission had set itself an objective which it considers to have been satisfactorily achieved.
Răspuns dat de dl S. Kallas în numele Comisiei
Answer given by Mr Kallas on behalf of the Commission
(7 mai 2009)
(7 May 2009)
Comisia îi poate confirma onorabilului membru că principiile care stau la baza selecționării funcționarilor pentru instituții, pentru orice nivel, nu au fost schimbate în contextul extinderii Uniunii Europene cu 10 noi state membre în 2004 și cu 2 noi state membre în 2007.
The Commission can confirm to the Honourable Member that the principles underlying the selection of officials for the institutions at any given level were not changed in the context of the enlargement of the European Union with the 10 new Member States in 2004 and the 2 new Member States in 2007.
Comisia ar dori, de asemenea, să îl reasigure pe onorabilul membru că răspunsul său la întrebarea cu solicitare de răspuns scris, E-0203/09 , nu a intenționat în niciun fel să sugereze că părerea Comisiei ar fi că aceste 12 noi state membre nu ar dispune de candidați cu „merite” corespunzătoare pentru posturile de nivel înalt la Comisie, în ipoteza că acestea sunt posturile la care se referă onorabilul membru.
The Commission would also like to reassure the Honourable Member that its response to Written Question E‑0203/09 does by no means intend to imply that the Commission would be of the opinion that these 12 new Member States would not dispose of candidates of appropriate ‘merit’ for higher level posts at the Commission — assuming those are the posts the Honourable Member is referring to.
Comisia a recrutat deja 9 cetățeni din cele 12 noi state membre pentru posturi de director general sau nivel echivalent, 36 de cetăţeni pentru posturi de director sau nivel echivalent, dintre care 4 sunt români, precum şi aproximativ 150 de şefi de unitate în funcţii de conducere de nivel ierarhic mediu, fapt care ilustrează în mod clar că situaţia nu se prezintă astfel.
The fact that the Commission has to date already recruited 9 citizens from the 12 new Member States at Director-General or equivalent level as well as 36 at Director or equivalent level — 4 of whom are Romanian —, and about 150 Heads of Unit at middle management level illustrates clearly that this is not the case.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-2274/09
WRITTEN QUESTION E-2274/09
adresată de Gabriela Creţu (PSE) și Bart Staes (Verts/ALE)
by Gabriela Creţu (PSE) and Bart Staes (Verts/ALE)
(3 aprilie 2009)
(3 April 2009)
Subiect: Sprijinirea inițiativei Yasuní ITT
Subject: Support for the Yasuni ITT Initiative
Parcul Yasuní este cunoscut pentru biodiversitatea sa unică și extraordinară și a fost inclus în rețeaua mondială UNESCO de rezervații ale biosferei, datorită importanței sale ecologice și culturale.
The Yasuní Park is known for its extraordinary and unique biodiversity and has become part of Unesco's World Network of Biosphere Reserves because of its ecological and cultural importance.
Această zonă cuprinde teritoriul populațiilor indigene Waorani și găzduiește câteva dintre ultimele clanuri indigene din lume, care trăiesc încă în izolare voluntară.
This zone covers the territory of the indigenous Waorani people and some of the last indigenous clans of the world that still live in voluntary isolation.
La data de 5 iunie 2007, președintele Rafael Correa a confirmat faptul că prima opțiune politică a guvernului este aceea de a păstra în subteran rezerva de petrol Ishipingo-Tambococha-Tiputini (ITT) – situată în parcul național Yasuní.
On 5 June 2007, President Rafael Correa confirmed that the government’s first political option is to keep the Ishipingo-Tambococha-Tiputini (ITT) oil deposit — located in the Yasuní National Park — underground.
Președintele a prezentat comunității internaționale inițiativa Yasuní/ITT.
He presented the international community with the Yasuní/ITT Initiative.
Propunerea ecuadoriană constă în emiterea de certificate de garanție Yasuní (CGY), care vor fi recunoscute ca o modalitate excepțională din cadrul sistemului de comercializare a emisiilor.
The Ecuadorian proposal consists of the issuing of Yasuní Guarantee Certificates (CGY) which will be recognised as an exceptional modality inside the Emissions Trading System.
Acest sistem a fost înființat pentru ca guvernele să respecte reglementările de la Kyoto.
This system was founded for governments to fulfil the Kyoto regulations.
Care este poziția adoptată de Comisie față de propunera lansată de guvernul ecuadorian?
What is the position assumed by the Commission regarding the proposal launched by the Government of Ecuador?
Care este răspunsul dat de Comisie cererii guvernului ecuadorian de sprijin internațional?
What is the response that the Commission has given to the request for international support made by the Government of Ecuador?
Ce compromisuri concrete a acceptat Comisia sau va accepta în viitorul apropiat pentru a transforma în realitate această propunere de a păstra în subteran rezervele de petrol și pentru a garanta cea mai bună protecție posibilă pentru populațiile indigene și natura din parcul Yasuní?
What concrete compromises has the Commission agreed to, or will it agree to, in the near future to make this proposal to keep oil underground a reality and to guarantee the best possible protection for indigenous people and nature in the Yasuní Park?
(22 iunie 2009)
(22 June 2009)
După cum a fost explicat anterior mai multor membri, Comisia urmărește îndeaproape proiectul Yasuní și a salutat în câteva rânduri dorința Ecuadorului de a explora căi inovatoare de soluționare a dublei provocări privind schimbările climatice și conservarea biodiversității, precum și de protejare a intereselor populațiilor autohtone.
As already explained to different Members, the Commission is following closely the Yasuní project and has welcomed several times Ecuador's willingness to explore innovative ways to address the twin challenge of climate change and biodiversity conservation, as well as to protect the interests of indigenous peoples.
Din nefericire, actualele instrumente financiare și mecanisme de punere în aplicare pe care Comisia le are la dispoziție în cadrul programelor sale de cooperare în domeniul dezvoltării nu oferă un cadru adecvat prin care să fie angajate resurse pentru participarea la această inițiativă.
Unfortunately, the current financial instruments and implementation mechanisms available to the Commission under its development cooperation programmes do not offer an adequate framework within which resources can be committed for the participation in the initiative.
După cum distinșii membri menționează în întrebarea dumnealor, noua propunere de strângere de fonduri constă în emiterea de certificate de garanție Yasuní (CGY), în scopul ca aceste certificate să poată fi comercializate în temeiul mecanismului de dezvoltare curată (MDC) din cadrul Protocolului de la Kyoto și, eventual, în temeiul schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii.
As the Honourable Member mentions in his question, the new proposal to raise funds consists in the issuing of Yasuni Guarantee Certificates (CGY), with a view to these CGYs becoming tradable under the Kyoto Protocol Clean Development Mechanism (CDM), and eventually under the EU Emission Trading Scheme (ETS).
Prin susținerea unor proiecte în străinătate de reducere a emisiilor și prin contabilizarea reducerilor realizate în cadrul propriilor angajamente, mecanismul de dezvoltare curată le permite țărilor industrializate îndeplinirea parțială a angajamentelor de reducere a emisiilor.
The CDM allows industrialised countries to achieve part of their emission reduction commitments by supporting emission-reducing projects abroad and counting the reductions achieved towards their own commitments.
Cu toate acestea, conform informațiilor Comisiei, nu există încă metodologii aprobate pentru proiectele care evită emisiile de carbon prin evitarea exploatării resurselor petroliere, deși acest lucru nu împiedică autoritățile ecuadoriene să urmărească validarea unei noi metodologii de către Comitetul executiv al mecanismului de dezvoltare curată.
However, to the Commission's knowledge there are not yet approved methodologies for projects that avoid carbon emissions by preventing the exploitation of oil resources, although this does not prevent the Ecuadorian authorities to seek the validation of a new methodology by the CDM Executive Board.
Comisia este la curent că Agenția germană de cooperare în domeniul dezvoltării (GTZ) sprijină cercetările pe această temă.
The Commission understands that the German Development Cooperation Agency (GTZ) is supporting research on this issue.
În cadrul viitorului acord al Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice pentru perioada 2013-2020, UE este angajată în realizarea obiectivului de stabilire a unui sistem de stimulente susținut la nivel internațional în vederea reducerii defrișărilor și a degradării pădurilor în țările în curs de dezvoltare.
The EU is committed to the objective of establishing an internationally supported incentive scheme to reduce deforestation and forest degradation in developing countries as part of the future United Nations climate change agreement for the period 2013‑20.
În comunicarea sa din octombrie 2008 privind „Abordarea problemelor legate de defrișări și de degradarea pădurilor pentru a combate schimbările climatice și reducerea biodiversității” COM(2008)645 final , Comisia a propus ca în negocierile internaționale privind schimbările climatice să lucreze la dezvoltarea unui mecanism mondial privind carbonul forestier prin care țările în curs de dezvoltare să fie recompensate pentru reducerea emisiilor, obiectiv realizat prin acțiuni de reducere a defrișărilor și a degradării pădurilor.
In its October 2008 Communication on ‘Addressing the challenges of deforestation and forest degradation to tackle climate change and biodiversity loss’ COM(2008)645 final. , the Commission has proposed to work in the international negotiations on climate change towards the development of a Global Forest Carbon Mechanism through which developing countries would be rewarded for emissions reductions achieved by taking action to reduce deforestation and forest degradation.
Înainte ca includerea pădurilor pe piețele carbonului să devină o opțiune realistă, ar trebui îndeplinite anumite precondiții.
A number of pre-conditions would need to be met before any inclusion of forests in carbon markets could be considered as a realistic option.
În primul rând, ar trebui să existe un acord internațional care să prevadă reduceri substanțiale ale emisiilor pe termen mediu.
First, there would need to be an international agreement with ambitious mid‑term emission reduction commitments.
Acesta ar fi necesar pentru a genera o cerere suficient de mare de credite pentru reducerea emisiilor, în scopul prevenirii unui echilibru între reducerea defrișărilor și interzicerea emisiilor generate de combustibilii fosili.
This would be necessary to generate a sufficiently high demand for emissions reduction credits, so to prevent a trade-off between reducing deforestation and cutting fossil fuel emissions.
În al doilea rând, ca și în cazul proiectelor de împădurire și de reîmpădurire din cadrul mecanismului de dezvoltare curată, impactul secundar al reducerii defrișărilor asupra emisiilor de carbon ar trebui monitorizat în mod corespunzător și verificat în mod independent.
Second, as with CDM afforestation and reforestation projects, the additional impact of reduced deforestation on carbon emissions would need to be properly monitored and independently verified.
În al treilea rând, permanența creditelor forestiere și răspunderea sunt aspecte importante care ar trebui rezolvate.
Third, the permanence of forestry credits, and liability, are important matters that would need to be resolved.
De asemenea, Comisia a subliniat în comunicarea sa că, sub rezerva îndeplinirii precondițiilor de mai sus, s-ar putea avea în vedere pe termen scurt o etapă pilot care să le permită guvernelor să folosească aceste reduceri de emisii cauzate în urma defrișărilor și a degradării pădurilor pentru a le ajuta să-și atingă obiectivele post-2012 de reducere a emisiilor.
In its communication, the Commission also indicated that, subject to the fulfilment of the pre-conditions above, a pilot phase could be envisaged in the short term to allow governments to make use of these emission reductions from deforestation and forest degradation to help achieve their post-2012 emission reduction target.
În sfârșit, includerea creditelor forestiere în sistemul de comercializare a certificatelor de emisii al UE ar trebui luată în considerare numai după o analiză temeinică a experienței acumulate în urma utilizării creditelor pentru defrișări, ca măsură a respectării obligațiilor impuse guvernelor, și în orice caz, numai pentru perioada de după 2020.
Finally, the inclusion of forestry credits in the EU ETS should only be considered after a thorough review of the experience of using deforestation credits for government compliance and in any case only for the period after 2020.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-2708/09
WRITTEN QUESTION E-2708/09
adresată de Rareș-Lucian Niculescu (PPE-DE) și Dragoș Florin David (PPE-DE)
by Rareş-Lucian Niculescu (PPE‑DE) and Dragoş Florin David (PPE‑DE)
Subiect: Refuzul autorităților Republicii Moldova de a permite accesul unor cetățeni români pe teritoriul acestui stat
Subject: Refusal of the authorities of the Republic of Moldova to grant Romanian citizens access to that state's territory
Începând cu data de 26 martie a.c., sute de cetățeni români care doreau să călătorească în Republica Moldova au fost împiedicați de autoritățile de frontieră ale acestui stat să își continue călătoria, cu toate că îndeplineau toate condițiile prevăzute de legislația în vigoare.
From 26 March 2009, hundreds of Romanian citizens wanting to travel to the Republic of Moldvoa have been prevented by the border authorities of that country from continuing their journeys, even though they meet all current legal requirements.
În perioada 26-30 martie, procentul refuzurilor privind accesul cetățenilor români pe teritoriul Republicii Moldova a fost, potrivit Poliției române de Frontieră, de aproximativ 10%.
From 26 to 30 March, according to the Romanian border police, some 10 % of Romanian citizens were refused access to the territory of the Republic of Moldova.
Refuzul autorităților moldovene de a permite accesul acestor cetățeni s-a întemeiat pe diferite pretexte, printre care și faptul că nu dețineau documente medicale care să ateste că nu sunt infectați cu virusul HIV (vezi cazul a șase cetățeni care au încercat să intre pe teritoriul Republicii Moldova în data de 26 martie prin punctul de frontieră Leușeni).
The Moldovan authorities refused to grant these citizens access under various pretexts, such as the fact that they did not hold medical documents certifying that they were not infected with the HIV virus (see the case of six citizens who attempted to enter the territory of the Republic of Moldova on 26 March at the Leușeni border crossing).
Printre persoanele împiedicate să intre pe teritoriul Republicii Moldova s-au aflat și membri ai unor delegații oficiale românești.
Among those prevented from entering the territory of the Republic of Moldova were also members of a number of official Romanian delegations.
Apreciem că, în niciun caz, politica guvernului unui stat nu trebuie să aibă efecte negative asupra cetățenilor statului respectiv, care nu merită să devină obiect al unor sancțiuni.
We believe that under no circumstances should the government policy of a state have adverse effects on the citizens of another state, who do not deserve to be penalised.
Care este punctul de vedere al Comisiei Europene față de acest abuz și ce intenționează Comisia să întreprindă pentru a evita producerea, pe viitor, a unor astfel de situații?
Given the particular seriousness of the abovementioned abuses, what is the Commission's view of them and what measures does it intend to take to prevent similar situations from arising in future?
(29 iunie 2009)
(29 June 2009)
Comisia Europeană înțelege pe deplin sensibilitatea acestei chestiuni bilaterale dintre România și Republica Moldova, în special în contextul alegerilor de la nivel național.
The Commission fully understands the sensitivity of this bilateral issue between Romania and the Republic of Moldova, particularly in the context of nation-wide elections.
Ca punct informativ pe agenda reuniunii din martie 2009 dintre Troica UE și Republica Moldova, Comisia a solicitat autorităților din această țară să o țină la curent cu evoluția acestei situații.
As an information point during the March 2009 EU Troika meeting with the Republic of Moldova, it requested the Moldovan authorities to keep it updated about this situation.
În consecință, la 31 martie 2009, Comisia a fost informată că frontiera dintre România și Republica Moldova fusese redeschisă.
On 31 March 2009 it was informed accordingly that the border between Romania and the Republic of Moldova had been re-opened.
La 9 aprilie 2009, Comisia a fost informată cu privire la decizia unilaterală a Republicii Moldova de a reintroduce obligativitatea vizei pentru cetățenii români.
On 9 April 2009, the Commission was informed of the Republic of Moldova’s unilateral decision to re-introduce the visa requirement for Romanian citizens.
De atunci, Comisia a atras atenția autorităților Republicii Moldova, cu ocazia mai multor reuniuni la nivel înalt, că tratamentul discriminatoriu al cetățenilor UE, în special în ceea ce privește chestiunea vizelor, este inacceptabil din punct de vedere politic și că respectarea principiului relațiilor de bună vecinătate este deosebit de importantă pentru dezvoltarea relațiilor dintre Republica Moldova și UE.
Since then, it has emphasised on several high-level occasions to the Moldovan authorities that the unequal treatment of EU citizens, particularly in visa issues, is politically not acceptable, and that respect for the principle of good-neighbourly relations is particularly important for the development of the Republic of Moldova’s relations with the EU.
În același spirit, în concluziile sale din 15 iunie 2009 privind Republica Moldova, Consiliul Uniunii Europene a solicitat autorităților din această țară să asigure un tratament egal pentru toți cetățenii UE în ceea ce privește politica în domeniul vizelor în vederea începerii negocierilor pentru un nou și cuprinzător acord între UE și Republica Moldova, care să meargă dincolo de actualul Acord de parteneriat și cooperare.
In the same vein, the Council of the European Union in its conclusions of 15 June 2009 on the Republic of Moldova, has called upon the Moldovan authorities to ensure equal treatment to all EU citizens in its visa policy in view of the start of the negotiations on a new, comprehensive EU‑Republic of Moldova agreement which will go beyond the current Partnership and Cooperation agreement.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-3004/09
WRITTEN QUESTION E-3004/09
Subiect: Măsuri pentru contracararea efectelor sociale ale creşterii şomajului în UE
Subject: Measures to counter the social impact of rising unemployment in the EU
Criza economică globală, fără precedent în istoria postbelică, face ca summitul G 20 din această săptămână de la Londra să aibă o importanţă care depăşeşte tematica anunţată.
The current global economic crisis, which is without precedent in post-Second World War history, is such that this week's G20 summit in London is of an importance going beyond its announced themes.
Faptul că ţărilor din grupul G 7, grupul celor mai industrializate ţări din lume, li se adaugă state din zona economiilor emergente şi ţări dintre cele mai expuse este un semn bun, care confirma că gestionarea problemelor globale nu poate fi decât multipolară şi că toţi, fiecare după puterile lui, trebuie să tragă în aceeaşi direcţie, pentru a depăşi criza.
The fact that the G7 member states, namely the world's biggest industrial powers, have been joined by countries from the emerging economic regions, including some of the most vulnerable, is to be welcomed, since it confirms that global issues can only be managed on a multipolar basis, with all both contributing what they can and seeking the same means of resolving the crisis.
Ca social-democrat, aşteptările mele sunt legate în principal de soarta celor mai defavorizaţi, care nu trebuie lăsaţi singuri în faţa furtunii economico-financiare.
My expectations as a social democrat are essentially linked to the destiny of the least-favoured, who must not be left to the mercy of economic and financial storms.
Ştim care a fost preţul social plătit de generaţia Marii Depresiuni din 1929-1933.
We know the social price which was paid by the generation of the Great Depression of 1929‑33.
Sper că nu vom repeta erorile de judecată care au generat acele costuri.
I hope we will not repeat the errors of judgment thanks to which that price was paid.
Mă simt încurajată de intervenţia recentă a premierului Gordon Brown, care spunea: „nu putem întoarce spatele celor mai săraci dintre noi”.
I am, meanwhile, encouraged by the recent speech of Prime Minister Gordon Brown and his statement that we cannot turn our backs upon the poorest among us.
Chiar dacă modelul social european a dovedit, cel puţin până în acest moment, că este un instrument eficient pentru reducerea consecinţelor sociale ale crizei, totuşi acesta începe să-şi arate şi limitele, mai ales în ţările din Estul Europei.
Even though the European social model has proved, at least up till now, to be an effective instrument for palliating the social effects of the crisis, it is now beginning to reveal its limits, especially in the countries of Eastern Europe.
Drept urmare, ce măsuri are în vedere Comisia Europeană pentru contracararea efectelor sociale ale creşterii accelerate a ratei şomajului în UE, mai precis pentru sprijinirea cetăţenilor europeni rămaşi fără loc de muncă, în condiţiile în care este evident că eforturile individuale ale ţărilor membre nu sunt suficiente şi nici eficiente în absenţa coordonării şi implicării Comisiei Europene?
In view of the above, what measures does the Commission envisage with a view to countering the social impact of accelerating unemployment in the EU, especially from the viewpoint of supporting those European citizens who have lost their jobs, in circumstances in which it is evident that Member States' individual efforts cannot suffice and cannot be effective unless there is also coordination and involvement on the part of the Commission?
(15 iunie 2009)
(15 June 2009)
Impactul social și asupra locurilor de muncă al crizei este o preocupare majoră a Uniunii Europene și a Comisiei.
The employment and social impact of the crisis is of great concern to the European Union and to the Commission.
Cele mai multe măsuri care pot atenua efectele sale negative se află la îndemâna statelor membre și a partenerilor sociali.
Most measures that can mitigate its negative effects are within the hands of the Member States and the social partners.