natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Potrivit datelor obținute de la Observatorul European al Audiovizualului, există aproximativ 30 000 de ecrane în Uniunea Europeană.
According to data from the European Audiovisual Observatory there are approximately 30,000 screens in the European Union.
Majoritatea acestora sunt cinematografe mici, numai cu unul sau două ecrane.
Most of these are small cinemas consisting of just one or two screens.
În ultimii ani, am fost martorii unei accelerări a procesului de digitalizare a cinematografelor, generată de producția de filme digitale, majoritatea provenite din Statele Unite, precum și de cererea tot mai mare a publicului de filme realizate cu tehnologie 3D.
In recent years we have witnessed an acceleration of the process of digitisation of cinemas stemming from production of digital films, mainly from the United States, as well as the increased public demand for films made using 3D technology.
Numărul cinematografelor cu proiectoare digitale în 2010 era de 8 682, mai mult de cât dublu față de 4 129, câte existau în 2009.
The number of cinemas with digital projectors in 2010 was 8,682 more than double of the 4,129 that existed in 2009.
Potențialul cinematografului european se traduce, de asemenea, în producția de filme.
The potential of European cinema also translates to film production.
În 2010 au fost realizate 1 203 filme în Europa, în comparație cu 754 în Statele Unite.
In 2010 there were 1,203 films made in Europe, compared with 754 in the United States.
Cinematografele europene au vândut aproape un miliard de bilete în cazul filmelor europene, reprezentând 27 % din piață.
European cinemas have sold nearly a billion tickets with European films accounting for 27 per cent of the market.
Cu toate acestea, piața cinematografului european, cu întregul său potențial, nu este încă integrată, iar distribuția filmelor în UE se dovedește dificilă.
However, the European cinema market, with all its potential, is still not integrated and film distribution within the EU proves difficult.
Accesibilitatea cinematografelor este inegală: în Europa de Vest există un ecran la 16 102 de persoane, în comparație cu Europa Centrală și de Est, unde există unul la 40 750 de persoane.
Accessibility to cinemas is uneven: there are 16,102 people per screen in the Western Europe compared with 40,750 in Central and Eastern Europe.
De la tehnologiile analogice la cele digitale
From analogue to digital technologies
Este de așteptat ca în viitorul apropiat, majoritatea cinematografelor să fie nevoite să treacă la tehnologia digitală, iar copiile filmelor să nu mai fie disponibile pe benzi de 35 mm.
It is to be expected that in the near future most cinemas will have to switch to digital technology and copies of films will not be available on 35mm tapes anymore.
Situația actuală generează costuri ridicate pentru producători, precum și pentru proprietarii de cinematografe, care trebuie să se conformeze unui sistem dual: proiectare analogică și filme digitale.
The current situation generates higher costs for the producers as well as the cinema owners who have to comply with a dual system: screening analogue as well as digital films.
Costurile mari, care se ridică până la 2 000 de euro, se datorează scumpirii fabricării unei benzi de celuloid, iar necesitatea producerii unei copii separate pentru fiecare versiune lingvistică limitează sfera distribuirii filmelor.
High costs, reaching up to €2,000, are incurred due to the expense of producing a celluloid tape, and the necessity of preparing a separate copy for every language version limits the scope of film distribution.
Costurile de producție ale unei copii digitale sunt totuși mai reduse, de aproximativ 200 de euro.
The costs of producing a digital copy are lower, at about €200.
Dacă cinematograful are acces la internet în bandă largă de mare viteză sau la o conexiune prin satelit, transmiterea filmelor este mai ieftină și mai rapidă.
If the cinema has access to a high-speed internet broadband or a satellite connection the transmission of the film is cheaper and faster.
Metoda de distribuție permite premiere simultane de filme în mai multe versiuni lingvistice în toate cinematografele.
This method of distribution allows for simultaneous film premieres in many language versions in all the cinemas.
Metoda poate favoriza filmele independente și cu buget redus, care în prezent nu sunt distribuite la scară largă.
This method can favour independent and low-budget films which currently are not widely distributed.
Rezultatul este că tehnologia și distribuția digitale creează o șansă pentru mai multe proiecții de filme în premieră, pentru o distribuție simplificată de filme și o mai mare disponibilitate a cinematografului european în rândul cetățenilor europeni.
The result is that digital technology and distribution creates a chance for increased film premier screenings, simplified film distribution and higher availability of European cinema to EU citizens.
Este necesar să se sublinieze costurile ridicate ale echipării cinematografelor cu proiectoare digitale, care în prezent costă aproximativ 100 000 de euro per ecran.
It is necessary to highlight the high cost of equipping cinemas with digital projectors, currently costing approximately €100,000 per screen.
Există pericolul ca cinematografele care nu se conformează procesului de digitalizare să fie forțate să iasă de pe piață și să înceteze să funcționeze.
There is a danger that the cinemas, which do not comply with the digitisation process, will be forced out of the market and cease to operate.
Acest lucru poate limita accesul anumitor părți ale societății la cultura cinematografică, afectând în special zonele rurale și mai puțin dezvoltate, unde sunt preponderente cinematografele mici și independente.
It may limit the access of parts of society to film culture, affecting in particular the rural and less developed areas, which are dominated by small and independent cinemas.
Închiderea acestora poate cauza dificultăți în popularizarea culturii, precum și în sectorul ocupării forței de muncă.
Their closure might cause difficulties in popularising culture as well as in the employment sector.
Dezvoltarea continuă a nevoilor tehnologiei trebuie să fie luată în considerare în procesul de transformare a cinematografului european.
The continuous development of technology needs to be taken into account in the process of transforming European cinema.
Pe termen lung, acest lucru poate să însemne necesitatea de a trece la următorul format, mai nou.
In the long term it might mean the necessity of switching to the next, newer format.
Rezoluția actuală 2k și 4k permite cu succes publicului să vizioneze filme 3D.
The current 2K and 4K resolution successfully enables the public to view films in 3D.
Sectorul european al producției de filme 3D are o mare șansă de dezvoltare.
The European sector of 3D film production has a big chance for development.
Prin urmare, pe termen scurt, este necesară o standardizare a sistemelor, pentru a respecta normele ISO atât la nivel european, cât și la nivel internațional.
Therefore, in the short term, a standardisation of systems is required to comply with ISO norms at both European and international level.
O tranziție rapidă va impune statelor membre să arhiveze patrimoniul național de film pe medii digitale.
An expeditious transition will require the Member States to archive their national film heritage achievements on digital media.
Arhivele de filme digitalizate vor folosi generațiilor viitoare în scopuri de cercetare, precum și științifice.
Digitised film archives will serve future generations for research as well as educational and scientific purposes.
Prin urmare, este important ca cinematografele și videoteci care permit perpetuarea patrimoniului european de film să fie susținute.
It is therefore important to support the cinemas and the film libraries enabling the continuation of European film heritage.
Tehnologiile digitale în sfera culturii și a filmelor deschid o dezbatere în ceea ce privește viitorul cronologiei mijloacelor de comunicare.
Digital technologies in the area of culture and films open up a debate as to the future of media chronology.
Dacă acceptăm popularitatea și accesibilitatea crescută a filmului european ca fiind determinante, atunci este necesar să se creeze modele flexibile care să ofere o șansă pentru o utilizare echilibrată a platformelor lineare și nelineare, luând în considerare protecția drepturilor de autor.
If we accept popularisation and increased accessibility of European film as a determinant, then it is necessary to create flexible models which give a chance for a balanced usage of linear and non-linear platforms taking into consideration the protection of copyrights.
Programe de sprijinire a cinematografului european
Programs supporting European cinema
Actorii de la nivel național, cât și european din sectoarele public și privat, din toate statele membre ar trebui să se unească în acest proces de trecere de la cinematograful analog la cel digital.
Actors of all the Member States should unite in this process of transformation from analogue to digital cinema on a national as well EU level in the public and private sectors.
Parlamentul European ar trebui să inițieze această schimbare de paradigmă printr-o contribuție financiară.
The European Parliament should initiate this change of paradigm by making a financial input.
Este important ca diferite modalități de finanțare a procesului de digitalizare a cinematografului să fie sprijinite la un nivel politic.
It is important to support different ways of financing the digitisation of cinema on a political level.
Unul din cele mai importante instrumente de finanțare îl constituie fondurile structurale.
One of the most important instruments in financing it is structural funds.
Prin urmare, un nivel corespunzător de sprijin trebuie să fie inclus în noua perspectivă financiară 2014-2020.
Therefore, an appropriate level of support needs to be included in the new financial perspective 2014-2020.
Este necesar să se sublinieze că sprijinul acordat deja de Fondul european de dezvoltare regională a permis anumitor studiouri cinematografice să facă față mai bine provocărilor digitalizării.
It needs to be highlighted that support from the European Regional Development Fund has already allowed some studio cinemas to better face the challenges of digitisation.
Ca exemplu, ar trebui menționate cinematografe din Polonia, din regiunea Małopolska, din Saxonia Inferioară, Germania, din Portugalia Centrală și de Nord, precum și din regiunea Alentejo.
By way of example cinemas in the Polish region of Małopolska, German Lower Saxony, Central and Northern Portugal as well as region of Alentejo should be mentioned.
Este important să se amintească faptul că s-a creat un sistem de taxă pe copia virtuală (VPF), pentru a facilita tranziția de la proiectarea analogică la cea digitală.
It is important to be reminded that VPF system of finance was created in order to facilitate the transition from analogue to digital screening.
În timp ce VPF este potrivită pentru lanțurile mari de cinematografe și pentru cinematografele cu mai multe ecrane, aceasta nu este adecvată pentru cinematografele mici și independente.
Whilst VPF is appropriate for big chain cinemas and multi-screens cinemas, it does not accommodate small and independent ones.
Viteza schimbării și lipsa mijloacelor financiare poate duce la închiderea cinematografelor mici care nu sunt sprijinite prin VPF și care nu își pot permite să achiziționeze noi proiectoare digitale.
The speed of change and the lack of finance can lead to the closure of small cinemas not supported by VPF and which cannot afford the expense of purchasing new digital projectors.
În acest context, se consideră că ar trebui implementate mecanisme care să integreze distribuitori și proiectanți și sprijinită cooperarea între cinematografele mici pentru minimizarea costurilor de investiții în echipamente digitale.
In this context it is postulated to implement mechanisms to integrate distributors and exhibitors and to support co-operation between small cinemas in order to lower the costs of investment in digital equipment.
Un alt instrument important este accesibilitatea dobânzilor preferențiale la creditele oferite de Banca Europeană de Investiții cinematografelor care nu dispun de fonduri suficiente pentru procesul de digitalizare.
Another significant instrument is the availability of preferential credit rates offered by the European Investment Bank to cinemas with insufficient funds for the digitisation process.
Este important să se recunoască importanța programului MEDIA, care, de la conceperea sa în urmă cu 20 de ani, a promovat condiții financiare favorabile pentru distribuitorii europeni și a avut o contribuție majoră la dezvoltarea și promovarea filmelor europene.
It is important to appreciate the significance of the MEDIA programme which, from its conception 20 years ago, has promoted favourable financial conditions for European distributors and considerably contributed to the development and promotion of European films.
În cadrul programului MEDIA trebuie luate o serie de inițiative noi, care să urmărească îmbunătățirea și promovarea traducerii, dublării, subtitrării și supratitrării, precum și a programelor de formare adresate reprezentanților sectorului audiovizual și celui cinematografic, care au în vedere adaptarea cunoștințelor acestora la tehnologiile digitale.
New initiatives need to be taken up within MEDIA aimed at improving and promoting translation, dubbing, subtitling and surtitling as well as training programmes directed at the representatives of the audiovisual and film sectors in order to adapt their expertise to digital technologies.
Educația prin film
Film education
În cadrul perspectivelor financiare 2014-2020, programele Uniunii Europene, în special MEDIA și MEDIA MUNDUS, trebuie să fie revizuite.
In the framework of the 2014-2020 financial perspectives, the European Union’s programmes, especially MEDIA and MEDIA MUNDUS, must be reviewed.
Trebuie să se insiste asupra menținerii unui sprijin financiar puternic pentru cinematografie și, la nivel mai general, pentru cultură și educație.
Pressure must be kept on maintaining a strong financial support for cinema and, more widely, to culture and to education.
Intr-adevăr, aculturația nu poate fi disociată de educație.
Indeed acculturation cannot be dissociated from education.
Educația prin film conferă publicului competențele media necesare și o mai bună înțelegere și apreciere a diferitelor conținuturi disponibile.
Film education should equip the public with the requisite media skills and giving them a better understanding and appreciation of the different content available.
A-i învăța pe cetățeni cum să „citească o imagine” ca element integrant al educației le lărgește sfera cunoștințelor despre lume, le formează procesul de percepție și gândire, le dezvoltă imaginația și îi ajută să învețe limbajul filmului.
Teaching citizens how to “read an image” as an integral element of education broadens the knowledge of the world, forms the process of perception and thinking, develops imagination and helps them learn the language of film.
Prin introducerea unui spectator tânăr în lumea culturii filmului, lărgindu-i astfel sfera de cunoștințe, avem șansa de a forma o persoană care își va menține un interes pentru creațiile filmografice valoroase și care va fi capabilă să le aprecieze.
By introducing a young viewer into the world of film culture, thereby deepening his knowledge, we stand a chance of raising a person who will maintain an interest in valuable film creations and who is able to appreciate them.
Așa cum arăta Erwin Panofsky în 1993, „filmele, mai mult decât orice altă forță, sunt cele care formează opiniile, gustul, limbajul, îmbrăcămintea, comportamentul și chiar aparența fizică”.
As Erwin Panofsky pointed out in 1934, "it is the movies that mo u ld , more than any other single force, the opinions, the taste, the language, the dress, the behaviour and even the psychical appearance".
Fără îndoială, cheltuielile unui stat membru în educația prin film sunt o investiție profitabilă pe termen lung.
Without doubt, Member State expenditure in film education is a profitable investment in the long-term.
Prin urmare, li se solicită statelor membre să includă educația prin film în cadrul programelor lor educaționale naționale.
Therefore the Member States are urged to introduce film education to their national teaching programmes.
Dacă aspirăm la promovarea diversității culturale, care stă la baza UE, trebuie să investim în tineri.
If we are aspiring to promote cultural diversity, on which the EU is founded, we ought to invest in young people.
Promovarea cinematografului european
Promotion of European cinema
Unul din canalele de promovare și investiție în popularizarea cinematografului european în Europa sunt festivalurile de film.
One of the channels for promotion and investment in the popularisation of European cinema in Europe are film festivals.
Statele membre și instituțiile europene sunt încurajate să promoveze, să sprijine și să distribuie cele mai valoroase filme prin organizarea de evenimente speciale și festivaluri.
Member States and European institutions are encouraged to promote, support and distribute the most valuable films by organising special events and festivals.
Un exemplu excelent de promovare a multiculturalismului și a multilingvismului îl constituie inițiativele Parlamentului European constând în Premiul pentru cinema LUX și în Festivalul de film LUX care urmează să fie organizat.
An excellent example of promoting multiculturalism and multilingualism is the European Parliament initiatives of the LUX Film Prize and the forthcoming LUX Film Festival.
Valoarea adăugată a acestor inițiative culturale este aceea că generează dezbateri pe teme care trebuie discutate și care sunt importante pentru cetățenii statelor membre.
The added value of this cultural initiative is that it generates debates on topics which need discussing and which are important to the citizens of the Member States.
Filmele proiectate se referă la valori europene importante, a căror forță constă în faptul că se exprimă în diversitate.
The films screened deal with important European values, whose strength comes from expressing themselves in diversity.
După cum afirma Zygmunt Bauman în cartea sa, cultura este percepută ca spațiul unde „celălalt” este întotdeauna vecinul cuiva.
As stated in Zygmunt Bauman's book, culture is perceived as the space where the ”Other” is always one’s neighbour.
Ținând cont de această definiție, nu există nicio îndoială că Europa joacă un rol deosebit de important în revigorarea modului nostru de a înțelege cultura, în special deoarece Europa, cu marea sa diversitate de popoare, limbi și istorii, este spațiul unde „celălalt” este întotdeauna vecin și fiecare este chemat constant să învețe de la ceilalți.
Given this definition, there is no doubt that Europe has a particularly important role to play in revitalising our understanding of culture precisely because Europe, with its great diversity of peoples, languages and histories, is the space where the ”Other” is always one’s neighbour and where everyone is constantly called upon to learn from everyone else.
În concluzie, „Cinematograful european în era digitală” urmărește susținerea cinematografului european în bogăția sa, precum și promovarea unui acces cât mai larg al cetățenilor, în numele unității și libertății de gândire.
Overall, "European cinema in the digital area” aims at supporting and sustaining the European cinema in its richness as well as granting the widest possible access to citizens in the name of unity and freedom of thought
Pablo Arias Echeverría, Adam Bielan, Cristian Silviu Bușoi, Trevor Colman, Lara Comi, Anna Maria Corazza Bildt, António Fernando Correia De Campos, Evelyne Gebhardt, Louis Grech, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Iliana Ivanova, Sandra Kalniete, Eija-Riitta Korhola, Edvard Kožušník, Hans-Peter Mayer, Phil Prendergast, Mitro Repo, Robert Rochefort, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Laurence J.A.J. Stassen, Catherine Stihler, Kyriacos Triantaphyllides, Emilie Turunen, Bernadette Vergnaud, Barbara Weiler
Pablo Arias Echeverría, Adam Bielan, Cristian Silviu Buşoi, Trevor Colman, Lara Comi, Anna Maria Corazza Bildt, António Fernando Correia De Campos, Evelyne Gebhardt, Louis Grech, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Iliana Ivanova, Sandra Kalniete, Eija-Riitta Korhola, Edvard Kožušník, Hans-Peter Mayer, Phil Prendergast, Mitro Repo, Robert Rochefort, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Laurence J.A.J. Stassen, Catherine Stihler, Kyriacos Triantaphyllides, Emilie Turunen, Bernadette Vergnaud, Barbara Weiler
referitor la propunerea de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului privind instituirea spaţiului feroviar unic european (reformare)
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council establishing a single European railway area (recast)
EXPUNERE DE MOTIVE......................................................................................................105
EXPLANATORY STATEMENT..............................................................................................99
referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului privind instituirea spaţiului feroviar unic european (reformare)
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council establishing a single European railway area (recast)
– având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European şi Consiliului ( COM(2010)0475 ),
– having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council (COM (2010)0475 ),
– având în vedere articolul 294 alineatul (2) şi articolul 91 din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie ( C7-0268/2010 ),
– having regard to Article 294(2) and Article 91 of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7 ‑ 0268/2010 ),
– având în vedere Rezoluţia sa din 17 iunie 2010 referitoare la punerea în aplicare a directivelor privind primul pachet feroviar
– having regard to its resolution of 17 June 2010 on the implementation of the first railway package Directives
Texte adoptate, P7_TA(2010)0240 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0240 . ,
– având în vedere avizul Comitetului Economic şi Social European din 16 martie 2011
– having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee of 16 March 2011
JO C 104, 2.4.2010, p.
OJ C 104, 2.4.2100, p.
– având în vedere Acordul interinstituţional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative
– having regard to the Interinstitutional Agreement of 28 November 2001 on a more structured use of the rec asting technique for legal acts
– având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri juridice din 26 mai 2011 adresată Comisiei pentru transport şi turism în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,
– having regard to the letter of 26 May 2011 from the Committee on Legal Affairs to the Committee on Transport and Tourism in accordance with Rule 87(3) of its Rules of Procedure,
– având în vedere raportul Comisiei pentru transport şi turism ( A7-0367/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism ( A7-0367/2011 ),
(2a) Ponderea sectorului feroviar în transporturi nu a crescut în ultimii zece ani, contrar obiectivelor pachetului feroviar din 2001, demonstrând necesitatea de a continua îmbunătăţirea legislaţiei în vigoare pentru a sprijini sectorul.
(2a) The r ailway sector's share in transport has not been increasing over the last decade, contrary to the objectives of the 2001 railway package, demonstrating the need to further improve current legislation in order to support the sector.
Prezenta reformare este, prin urmare, esențială.
It follows that the present reorganisation is essential;