natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Rezultatele diferitelor conferințe și evenimente din timpul Anului vor declanșa inițiative ale unor acțiuni la nivel corespunzător - UE, național, regional sau local – în vederea ameliorării situației voluntarilor și a voluntariatului, în interiorul și în exteriorul UE, pentru mulți ani de-acum înainte.
The results of the various conferences and events during the Year will set in motion initiatives for action at the appropriate level — EU, national, regional or local — to improve the situation of volunteers and volunteering, in the EU and beyond, for years to come.
De altfel, în ceea ce privește evaluarea, Comisia indică distinsei membre articolul 11 din Decizia Consiliului prin care a fost instituit Anul Decizia 2010/37/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2009, JO L 17, 22.1.2010 . : până la sfârșitul anului 2012, Comisia este obligată să prezinte un raport Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor cu privire la punerea în aplicare, rezultatele și evaluarea globală a inițiativelor prevăzute în această decizie.
In addition, regarding the evaluation, the Commission refers the Honourable Member to Article 11 of the Council Decision that set up the Year Council Decision 2010/37/EC of 27 November 2009, OJ L 17, 22.1.2010. : The Commission is obliged to submit a report by the end of 2012 to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on the implementation, results and overall assessment of the initiatives provided for in this decision.
Acest raport va contribui, de asemenea, la identificarea căilor de acțiune ulterioare în domeniul voluntariatului.
This report will also help identify avenues for further action in the area of volunteering.
Pentru informații suplimentare, Comisia recomandă distinsei membre să consulte răspunsul acesteia la întrebarea verbală H-0574/10 din partea doamnei Harkin Sesiunea plenară din decembrie 2010. http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+CRE+20101216+ANN-01+DOC+XML+V0//EN&language=EN#section_1http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+CRE+20101216+ANN-01+DOC+XML+V0//EN&language=EN#section_1 .
For further information the Commission refers the Honourable Member to its answer to the Oral Question H‑0574/10 by Ms Harkin December 2010 Plenary session http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+CRE+20101216+ANN-01+DOC+XML+V0//EN&language=EN#section_1 .
Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-011301/2010
Question for written answer E-011301/2010
Subiect: Măsuri pentru dezvoltarea regiunilor mono-industriale
Subject: Measures for the development of regions dominated by a single industry
Globalizarea, schimbările demografice, migraţia şi restructurările economice afectează serviciile şi sistemele de securitate socială şi pot duce la excluziune socială.
Globalisation, demographic change, migration and economic restructuring are affecting welfare systems and services, and the result can be social exclusion.
Aceste efecte sunt mai puternic resimţite în anumite regiuni, în special în cele mono-industrializate şi în zonele rurale.
The effects are more powerfully felt in certain regions, notably those dominated by a single industry and rural regions.
Regiunile mono-industrializate au nevoie de măsuri care să atenueze impactul social şi asupra mediului.
The former type require measures to alleviate the social and environmental effects.
Se impun investiţii în scopul diversificării industriilor şi al serviciilor, pentru crearea de noi locuri de muncă şi pentru realizarea obiectivelor stabilite în Strategia UE 2020 în ceea ce priveşte eficienţa energetică, diversificarea surselor de energie şi creşterea ponderii energiei regenerabile în configuraţia energetică şi pentru reducerea pericolului de excluziune socială.
There is a need for investment to diversify industry and services, in order to create jobs and achieve the objectives laid down in the EU 2020 strategy concerning energy efficiency, diversification of energy sources and increasing the share of renewables in the energy configuration, as well as to reduce the risks of social exclusion.
Aş dori să întreb Comisia care sunt măsurile avute în vedere pentru a acorda o mai mare prioritate acestor zone în cadrul politicii industriale a UE, atât pentru a încuraja diversificarea industriei, cât şi pentru a dezvolta noi ramuri ale industriei ecoeficiente, în vederea dezvoltării regiunilor mono-industriale?
Can the Commission state what measures it has in mind with a view to prioritising such regions under the Union's industrial policy, in order to encourage industrial diversification and develop new and environmentally sound forms of industry in the context of the need to develop regions dominated by a single industry?
Comisia a publicat recent o comunicare intitulată „O politică industrială integrată adaptată erei globalizării” COM(2010) 614 – O politică industrială integrată adaptată erei globalizării - Atribuirea celui mai important rol competitivității și sustenabilității, 28 octombrie 2010. , în care propune o nouă abordare a politicii industriale, în scopul înscrierii economiei UE pe calea unei creșteri dinamice.
The Commission has recently published its communication ‘An Integrated Industrial Policy for the Globalisation Era’ COM(2010)614 — An Integrated Industrial Policy for the Globalisation Era — Putting Competitiveness and Sustainability at Centre Stage, 28 October 2010. in which it proposes a fresh approach to industrial policy with the aim of putting the EU economy on a dynamic growth path.
Comunicarea identifică o serie de provocări, dar și oportunități pentru industria UE și lansează o reflecție asupra unei strategii de sprijinire a unei baze industriale solide, diversificate și competitive, care contribuie la incluziunea socială, prin oferirea de locuri de muncă bine plătite și generarea, în același timp, a unei cantități mai mici de CO2, dar și prin utilizarea mai eficientă a resurselor.
The communication identifies a number of challenges as well as opportunities for the EU industry and reflects on a strategy for supporting a strong, diversified and competitive industrial base that contributes to social inclusion by offering well-paid jobs while generating less CO 2 and using resources more efficiently.
Comisia va elabora strategiile și politicile industriale sectoriale pe termen lung, necesare sprijinirii tranziției susmenționate, în conformitate cu iminenta foaie de parcurs a UE pentru o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon până în 2050.
The Commission will develop the long-term sectoral industrial strategies and policies needed to assist the abovementioned transition in line with the forthcoming EU roadmap for a low carbon economy by 2050.
Comisia va monitoriza, de asemenea, competitivitatea sustenabilă, inclusiv inițiativele benevole ale industriei din UE care vizează caracterul sustenabil al resurselor.
The Commission will also monitor sustainable competitiveness, including EU industry's voluntary initiatives aimed at resources sustainability.
În final, Comisia va lansa un plan de acțiune privind ecoinovarea pentru a asigura comercializarea și introducerea la scară largă a principalelor tehnologii ecologice.
Finally the Commission will launch an Eco-innovation Action Plan to ensure the commercialisation and deployment of key environmental technologies.
Deoarece multe dintre condițiile-cadru relevante pentru o industrie competitivă și sustenabilă sunt stabilite la nivelul statelor membre, Comunicarea le invită, de asemenea, pe acestea să încurajeze o coordonare mai strânsă între politicile dedicate tehnologiilor ecologice pentru a crește la maximum sinergiile în implementarea tehnologiilor, inclusiv politicile de creștere a cererii, în special în domeniul ecoinovării.
As many of the relevant framework conditions for a competitive and sustainable industry are set at Member State level, the communication also invites them to foster closer coordination between policies for environmental technologies to maximise synergies in technology deployment, including policies for boosting demand, in particular in eco-innovation.
În ceea ce privește sprijinul UE pentru diversificare industrială în cadrul regiunilor, inclusiv cele dominate de o singură industrie, Comunicarea privind politica industrială, precum și al cincilea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială COM (2010) 642, 9.11.2010. subliniază rolul important pe care îl pot avea Fondurile structurale și de coeziune în stimularea investițiilor și a inovării în diversificarea industriilor existente, suplimentarea capacității industriale, stimularea investițiilor și a inovării pentru redezvoltarea și consolidarea rezistenței economiilor locale după criză.
Regarding the EU support for industrial diversification in regions, including those dominated by a single industry, the Industrial Policy Communication as well as the Fifth Report on Economic, Social and Territorial Cohesion COM(2010)642, 9.11.2010. highlight the important role that Structural and Cohesion Funds can play in stimulating the investment and innovation in the diversification of existing industries, upgrading industrial capacity, stimulating investment and innovation to re-develop and strengthen the resilience of local economies after the crisis.
Într-adevăr, de la crearea sa, politica de coeziune joacă un rol vital în facilitarea ajustărilor structurale induse inițial de factori interni, cum ar fi crearea pieței unice și restructurarea industrială.
Indeed, since its inception, Cohesion Policy plays a vital role in facilitating structural adjustments, initially induced by internal factors such as the establishment of the Single Market and industrial restructuring.
În consecință, fondurile structurale s-au concentrat din ce în ce mai mult asupra investițiilor care permit o poziție avansată în lanțul valoric, cum ar fi cercetarea și dezvoltarea (R&D), inovarea și tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC).
Subsequently, the Structural Funds have increasingly focused on investments facilitating moving up the value chain, such as Research and Development (R & D), innovation and Information and communication technologies (ICT).
În acest context, politica regională a UE poate sprijini promovarea „specializării inteligente” pentru a dezvolta grupuri și pentru a ameliora performanțele regiunilor în domeniul inovării, astfel cum este menționat în Comunicarea „Contribuția politicii regionale la creșterea inteligentă în Europa 2020” COM (2010) 553, 6.10.2010. , precum și pentru îmbunătățirea investițiilor în domeniile energiei durabile și al ecoinovării, astfel cum este menționat în Comunicarea „Contribuția politicii regionale la creșterea durabilă în Europa 2020” COM (2011) 17, 26.1.2011. .
In this context, EU Regional Policy can support the promotion of ‘smart specialisation’ to develop clusters and improve the innovation performance of regions, as outlined in the communication ‘Regional Policy contributing to smart growth in Europe 2020’ COM(2010)553, 6.10.2010. , as well as investments in sustainable energy and eco-innovation, as outlined in the communication ‘Regional Policy contributing to sustainable growth in Europe 2020’ COM(2011)17, 26.1.2011. .
Autoritățile naționale și regionale au avut oportunitatea de a identifica dependența față de una sau un număr limitate de activități industriale, în urma evaluărilor ex-ante care au dus la pregătirea actualelor programe regionale.
National and regional authorities had the opportunity to identify their dependence on a single industrial activity or a limited number of activities in their ex-ante evaluations that led to the preparation of the current regional programmes.
Pe baza acestora, atât statele membre / regiunile, cât și Comisia, au putut să decidă cu privire la răspunsul cel mai adecvat din punctul de vedere al politicilor la această chestiune, atunci când au elaborat strategia programului.
On that basis, Member States/regions and the Commission could jointly decide on the most appropriate policy response when describing the strategy of the programme.
Ca urmare, multe programe regionale abordează în mod direct căi de diversificare, de extindere a oportunităților de afaceri și de îmbunătățire a performanțelor în domeniul inovării, deși deciziile privind prioritățile și proiectele specifice de investiții sunt, în general, responsabilitatea autorităților regionale sau naționale însărcinate cu gestionarea programelor
As a result, many regional programmes directly address ways of diversifying, expanding business opportunities and improving innovation performance although decisions on the specific priorities and projects for investment are in general within the remit of the national or regional authority charged with managing the programmes.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-0130/10
WRITTEN QUESTION E-0130/10
adresată de Iosif Matula (PPE)
by Iosif Matula (PPE)
Subiect: Evoluţia Procesului Bologna până în anul 2020, dar şi după acest moment, precum şi rolul pe care şi-l poate asuma Comisia Europeană în acest domeniu
Subject: Development of the Bologna Process up to and after 2020 and the role to be played by the Commission
În anul 2009, la 10 ani după lansarea Procesului Bologna, responsabilii din domeniul educaţiei superioare s-au reunit la Leuven pentru a trasa priorităţile pentru următorii 10 ani.
In 2009, 10 years after the launch of the Bologna Process, higher education leaders met in Leuven to draw up priorities for the following 10 years.
Aceştia au întărit ideea că actuala organizare a Procesului Bologna, caracterizată prin cooperarea dintre guverne, mediul de afaceri şi alte părţi interesate, ajută la realizarea obiectivelor stabilite.
They confirmed that the current organisation of the Bologna process, characterised by cooperation between governments, the business world and other stakeholders, was helping to meet the targets that had been set.
Având în vedere contribuţia învăţământului superior la procesul inovativ, dar şi faptul că piaţa muncii se bazează din ce în ce mai mult pe înalta calificare şi competenţele transversale, este important ca educaţia superioară să-i înzestreze pe studenţi cu aptitudini, competenţe şi cunoştinţe avansate, care să le fie de folos în activitatea pe care o vor desfăşura.
Given the contribution of higher education to the process of innovation, but also the fact that the labour market increasingly relies on high qualifications and wide-ranging skills, it is important that higher education equips students with the skills, expertise and advanced knowledge that will be useful in the activity they undertake.
În condiţiile în care Procesul Bologna nu se bazează pe un tratat interguvernamental, fiind o iniţiativă asumată de guvernele celor 46 de state semnatare ale Declaraţiei de la Bologna, cum vedeţi evoluţia Procesului Bologna până în anul 2020 şi dincolo de acest moment, precum şi rolul pe care şi-l poate asuma Comisia Europeană în acest domeniu?
Since the Bologna process is not based on an intergovernmental treaty and was undertaken at the initiative of the governments of the 46 signatories of the Bologna Declaration, how does the Commission imagine the Bologna Process will develop up to 2020 and beyond, and what role can the Commission play in this regard?
(8 martie 2010)
(8 March 2010)
Procesul de la Bologna este într-adevăr un proces interguvernamental, însă Comisia Europeană este un membru cu drepturi depline, alături de cele 46 de țări participante.
The Bologna Process is indeed an intergovernmental process but the European Commission is a full member alongside the 46 participating countries.
Comisia a sprijinit procesul în numeroase moduri, în special prin politicile și programele sale și prin experiența acumulată în urma aplicării acestora.
The Commission has supported the process in numerous ways, notably through its policies and programmes, and the lessons it has drawn from them.
Comisia consideră că Procesul de la Bologna contribuie într-o mare măsură la îndeplinirea obiectivelor stabilite în comunicarea sa privind „Obținerea de rezultate în domeniul proiectului de modernizare pentru universități”, adoptată în 2006 A se vedea COM(2006) 208 final. .
The Commission considers that the Bologna Process contributes greatly to achieving the objectives set out in its communication on ‘Delivering on the Modernisation Agenda for Universities’, which was adopted in 2006 See COM(2006)208 final. .
În cadrul următoarei reuniuni ministeriale de la Budapesta și Viena din martie 2010, va fi lansat oficial Spațiul european al învățământului superior (SEIS).
At the next Ministerial meeting in Budapest and Vienna in March 2010, the European Higher Education Area (EHEA) will be officially launched.
Bazele SEIS (structura studiilor superioare în trei cicluri: licență - masterat – doctorat, ECTS Sistemul european de transfer și acumulare de credite , asigurarea calității) sunt deja funcționale și în anii următori țările participante la Procesul de la Bologna vor trebui să se concentreze asupra punerii în aplicare depline și corecte a diverselor instrumente și proceduri.
The foundations of the EHEA (three cycle system Bachelor-Master-Doctorate, ECTS European Credit Accumulation and Transfer System. , quality assurance) are all in place and in the coming years the Bologna countries will have to concentrate on the full and correct implementation of the various tools and procedures.
Comisia acordă o importanță deosebită următoarelor obiective: îndeplinirea criteriului de referință privind mobilitatea stabilit pentru 2020 Până în 2020, 20 % dintre absolvenții din Spațiul european al învățământului superior ar trebui să fi beneficiat de o perioadă de studii sau formare în străinătate. și îmbunătățirea bazei statistice pentru cifrele privind mobilitatea în întreaga Europă, oferind o mai mare transparență în ceea ce privește instituțiile de învățământ superior și performanțele acestora prin dezvoltarea de instrumente adecvate, îmbunătățirea accesului la învățământul superior – în special pentru grupurile subreprezentate – și îmbunătățirea șanselor de angajare ale absolvenților învățământului superior.
The Commission attaches particular importance to the following objectives: achieving the mobility benchmark set for 2020 By 2020 20 % of graduates in the European Higher Education Area should have enjoyed a period of study or training abroad. and improving the statistical basis for mobility figures across Europe, providing greater transparency on higher education institutions and their performance by developing appropriate instruments, widening access to higher education — in particular for underrepresented groups — and strengthening the employability of graduates.
Comisia va continua să sprijine procesul printr-o gamă largă de inițiative și programe, cum ar fi programul de învățare de-a lungul vieții (în special componenta Erasmus), ECTS și Suplimentul la Diplomă, precum și viitoarele inițiative „Tineretul în mișcare” și „Noi competențe pentru noi locuri de muncă”.
The Commission will continue to support the process through a wide range of initiatives and programmes, such as the Lifelong Learning Programme (in particular the Erasmus strand), the ECTS and Diploma Supplement labels and the future ‘Youth on the Move’ and ‘New Skills for New Jobs’ initiatives.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-0184/10
WRITTEN QUESTION E-0184/10
(2 februarie 2010)
(2 February 2010)
Subiect: Acțiunea necoordonată a statelor membre în combaterea epidemiei de gripă AH1N1
Subject: Uncoordinated Member State action to combat AH1N1 flu
Confruntate cu un fenomen de panică a populației și pe baza principiului precauțiunii, statele membre au comandat cantități enorme de vaccin împotriva gripei AH1N1, chiar înainte ca procesul de testare sa fie încheiat.
Faced with public panic and on the basis of the precautionary principle, the Member States ordered huge quantities of AH1N1 flu vaccine, even before tests on it were complete.
În prezent, mai multe din statele membre au realizat că au comandat stocuri de vaccin net superioare față de nevoile lor, plătind milioane de euro firmelor farmaceutice.
Many Member States have now realised that they ordered stocks of the vaccine far in excess of their needs, paying millions of euros to pharmaceutical companies.
Multe dintre guvernele europene încearcă să renegocieze contractele încheiate cu aceste firme, în încercarea de a reduce costurile nejustificate.
Many European governments are trying to renegotiate the contracts they concluded with those companies, in an attempt to reduce unjustified costs.
Altele au demarat campanii de vaccinare obligatorie, nu în scopuri de a preveni pandemia, ci pentru a justifica stocurile comandate.
Others have launched compulsory vaccination campaigns — not with the aim of preventing a pandemic, but to vindicate the stock levels ordered.
Preşedintele Subcomisiei pentru sănătate a Consiliului Europei, Wolfgang Wodarg a afirmat că există suspiciuni asupra implicării industriei farmaceutice în campanii speculative privind gravitatea efectelor gripei AH1N1.
Wolfgang Wodarg, chair of the Council of Europe's subcommitree on health, at the Council of Europe, has stated that suspicions exist over the involvement of the pharmaceutical industry in speculative campaigns on the severity of the impact of AH1N1 flu.
În ce măsură o politică coordonată a statelor membre, în baza articolului 168 din TFUE, în vederea asigurării unui nivel ridicat de sănătate publică (§1) și combaterea epidemiilor transfrontaliere (§5) nu ar fi fost mai adecvată în cazul de față, prin cumpărarea în comun de stocuri de vaccin?
To what extent does the Commission consider that a coordinated Member State policy, on the basis of Article 168 TFEU, to ensure a high level of public health protection (paragraph 1) and to combat cross‑border epidemics (paragraph 5), would have been more suitable in the case in point, through the joint purchase of vaccine stocks?
În ce măsură politicile naționale de achiziționare de stocuri masive într-un moment de panică pot fi justificate ca fiind dirijate de principiul precauțiunii?
To what extent can national policies to purchase vast stocks at a time of panic be justified as being guided by the precautionary principle?
Sunt suspiciunile prezentate de Wolfgang Wodarg fondate?
Are there any grounds for the suspicions raised by Wolfgang Wodarg?
Există prezumții similare în cadrul instituțiilor comunitare?
Do similar suspicions exist within the Community institutions?
(10 martie 2010)
(10 March 2010)
Comisia este activă în ceea ce privește coordonarea acțiunilor direcționate către reducerea efectelor negative pe care le are pandemia din 2009 (H1N1) asupra sănătății.
The Commission has been active in the coordination of actions directed towards reducing the negative health effects of the (H1N1) 2009 pandemic.
Astfel, Comisia desfășoară o colaborare strânsă cu statele membre în scopul de a asigura un răspuns coerent la nivelul Uniunii Europene.
In doing this, the Commission is working closely with Member States in order to ensure a coherent response at EU level.
Coordonarea măsurilor din domeniul bolilor transmisibile este prevăzută în cadrul Deciziei 2119/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului de creare a unei rețele de supraveghere epidemiologică și control al bolilor transmisibile în Comunitate JO L 286, 3.10.1998 . .
The coordination of measures in the field of communicable diseases is foreseen under Decision 2119/98/EC of the Parliament and of the Council setting up a network for the epidemiological surveillance and control of communicable diseases in the Community OJ L 286, 3.10.1998. .
În plus, Comitetul pentru securitate sanitară al UE, alcătuit din Comisie și reprezentanți ai statelor membre ale UE, coordonează răspunsurile statelor membre la planificarea pregătirii în cazul amenințărilor pentru sănătate.
In addition, the EU Health Security Committee, composed by the Commission and EU Member States representatives, coordinates Member States' responses to health threats preparedness planning.