natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I. întrucât, în Europa, cheltuielile pentru C&D sunt reduse, în comparaţie cu cele ale altor puteri mondiale, ca urmare, printre altele, a insuficienţei investiţiilor private şi a unor condiţii cadru favorabile inovării; întrucât atractivitatea PC7 pentru sectorul industrial şi valorificarea cercetării în beneficiul economiei nu a fost, aşadar, demonstrată pe deplin; întrucât, dincolo de fonduri, reiese totodată în mod clar nevoia unei mai bune coordonări şi cofinanţări între Uniune, statele membre şi regiuni cu respectarea deplină a particularităţilor şi opţiunilor etice ale statelor membre;
I. whereas R&D expenditures in Europe is low compared with other global powers, among others due to a lack of private investment and innovation friendly framework conditions; whereas the attractiveness of FP7 for the industrial sector and the use of research for the benefit of the economy are thus not fully demonstrated; whereas beyond the sums involved, there is also a clear need for better coordination and co-financing between the Union, the Member States, and the regions, with full respect for the specificities and the ethical options made by the Member States,
J. întrucât numai un nivel foarte scăzut al investiţiilor publice în CDI face obiectul unei colaborări europene;
J. whereas only a relatively low level of public investment in RDI is the subject of European cooperation,
K. întrucât o relaţie mai bună între domeniul academic, al cercetării şi cel industrial este indispensabilă pentru a permite transformarea mai eficientă a rezultatelor cercetării în produse şi servicii care generează creştere economică şi beneficii pentru societate în general;
K. whereas a better relationship between the academic, research and industrial worlds is essential for research results to be better converted into products and services generating economic growth and benefits for the society as a whole,
L. întrucât PC7 ar trebui să fie modelat pe aceleaşi principii generale ca şi Spaţiul european de cercetare (SEC);
L. whereas FP7 should be modelled on the same general principles as European Research Area (ERA),
M. întrucât, din cele 54,6 miliarde de EUR alocate programului, 25,8 miliarde au fost angajate pentru primii patru ani (2007-2010), şi anume în medie 6,5 miliarde pe an, 28,8 miliarde urmând să fie angajate pentru ultimii trei ani (2011-2013), şi anume o medie de 9,6 miliarde pe an;
M. whereas, of the EUR 54.6 billion in the programme, 25.8 billion have been committed over the first four years (2007 to 2010), i.e. 6.5 billion a year on average, and 28.8 billion remain to be committed over the last three years (2011 to 2013), i.e. 9.6 billion a year on average,
N. întrucât anii 2011-2013 sunt ani sensibili, care necesită o atenţie deosebită imediată în termeni de factori de competitivitate şi coeziune socială, cercetarea şi inovarea jucând un rol esențial;
N. whereas the years 2011 to 2013 are fragile years, requiring immediate particular attention with regard to competitiveness and social cohesion factors, of which research and innovation are essential components,
O. întrucât complexitatea gestionării administrative, birocraţia semnificativă, lipsa transparenţei, ineficienţa şi întârzierile nejustificate sunt, în continuare, handicapuri majore ale PC7 şi descurajează cercetătorii, industria şi IMM-urile într-o mare măsură de la participarea la program; prin urmare, un pas înainte spre simplificare ar trebui să fie una dintre priorităţi;
O. whereas complexity of administrative management, considerable red tape, bureaucracy, lack of transparency, inefficiency and unjustified delays remain major handicaps for FP7 and provide important disincentives for researchers, industry and SMEs from participating in the programme and therefore achieving a quantum leap in simplification should be one of the highest priorities,
P. întrucât obiectivul PC7 de participare a femeilor în domeniul cercetării în proporţie de 40 % este ambiţios şi corect; întrucât procentul actual de participare a acestora la proiecte de cercetare PC7 este un dezamăgitor 25,5 %;
P. whereas the target of participation of 40 % women researchers in FP7 is ambitious and the right target; whereas the current female participation of researchers in FP7 research projects is a disappointingly 25.5 %,
2. nu înțelege întârzierea Comisiei, care a publicat comunicarea sa la 9 februarie 2011, deşi avea obligaţia de a o face cel târziu în 2010 şi regretă lipsa de fermitate a Comunicării Comisiei, având în vedere mizele actuale, în special situaţia actuală de criză economică și fondurile care urmează să fie angajate în cadrul PC7 etc.;
Fails to understand the delay on the part of the Commission, which published its communication on 9 February 2011 although it had an obligation to do so no later than 2010, and regrets the weakness of the Commission communication in view of current challenges, particularly the current economic crisis situation, the sums remaining to be committed under the FP7 etc.;
Rezultatele PC7
Results of FP7
21. ţinând cont în special de strategia Europa 2020 şi de obiectivul „creşterii inteligente”, este necesară identificarea domeniilor comune de cercetare, și anume a celor mai promiţătoare la nivel de aplicaţii concrete și care permit partajarea în cea mai mare măsură în mod etic; subliniază faptul că astfel de domenii ar putea forma obiectul unei platforme comune de cercetare finanţată de UE, susţinută de o reţea comună de schimb de date considerată importantă şi de interes major;
Believes that given, notably, the EU 2020 strategy and the objective of ‘intelligent growth’, it is necessary to identify common research areas among those which appear most promising in terms of concrete applications enabling the highest extent of sharing in an ethical context; points out that such areas could form part of a common research platform financed by the EU and supported by a common network for data exchange, which should be treated as being of major importance and priority interest;
Participarea la PC7
Participation in FP7
29. consideră că procedurile cererilor competitive de parteneri suplimentari ar trebui întemeiate pe condiţia de bază ca cercetătorii şi companiile implicate să cunoască proiectul în profunzime şi care parteneri sunt cei mai potriviţi şi, în loc să-i oblige să urmărească clasamentele experţilor evaluatori, Comisia ar trebui mai degrabă să evalueze o motivare în scris a alegerii consorţiului;
Believes that the procedures of competitive calls for additional partners should be based on the basic premise that the companies and researchers involved have the deepest knowledge of the project and which partner it needs best and that, rather than forcing them to follow the ranking lists of the evaluation experts, the Commission should evaluate a written justification of the consortium’s choice;
42. invită Comisia - în vederea obiectivului de finanţare a cercetării şi dezvoltării tehnologice cu 3% din PIB până în 2020, şi recunoscând că cercetarea şi inovarea reprezintă singura cale sigură către redresarea economică a UE - să examineze eventualitatea stabilirii unui procent minim intermediar obligatoriu de finanţare a cercetării şi dezvoltării tehnologice, de ordinul 1 % din PIB până în 2015;
Calls on the Commission – in view of the objective of devoting 3% of GDP to a research and technological development by 2020 and recognising that research and innovation provide the only sure path to economic recovery in the EU – to consider the possibility of establishing a binding interim level of funding for research and technological development amounting to around 1% of GDP by 2015;
Rolul inovării
Role of innovation
45. considera ca PC7 si viitorul PC8 ar trebui sa contribuie mai mult la dezvoltarea industriei europene si solicita Comisiei si statelor membre încurajarea cercetării aplicate;
Believes that both FP7 and the future FP8 should make a greater contribution to the development of industry in Europe, and calls on the Commission and the Member States to encourage applied research;
51. priveşte favorabil recomandările de reducere a duratei procedurilor de ofertare şi solicită o mai bună analiză a instrumentelor existete înainte de crearea oricăror noi instrumente în cadrul PC7;
Warmly welcomes the recommendations to shorten the timeframe for adjudication and calls for an evaluation of existing instruments before the creation of any new instruments within the framework of FP7;
54. îşi manifestă, totuşi, preocuparea în ceea ce priveşte sumele derizorii acordate infrastructurilor de cercetare, universităţilor şi organismelor de cercetare şi IMM-urilor, în special IMM-urilor inovatoare, precum şi în ceea ce priveşte existenţa unui dezechilibru geografic şi sectorial binecunoscut al împrumuturilor alocate; sprijină concluziile Consiliului European din 4 februarie 2011, în special acolo unde se solicită verificarea tuturor acţiunilor posibile pentru valorifiarea drepturilor de proprietate intelectuală la nivel european, în special pentru a favoriza accesul IMM-urilor pe piaţa cunoaşterii;
Expresses concern, however, in the light of the derisory sums allocated to research infrastructures, universities and research bodies and SMEs, in particular innovative SMEs, and also given the acknowledged geographical and sectoral imbalance in loans allocated; supports, therefore, the specific recommendations made by the expert group aimed at improving participation of certain under-represented target groups, and endorses the European Council’s conclusions of 4 February 2011, especially its call for all possible options to be explored with a view to the valorisation of intellectual property rights at the European level, in particular to ease SMEs’ access to the knowledge market;
Concluzie generală şi orientări pentru viitor
Overall conclusion and future orientations
60. subliniază necesitatea de a consolida, stimula şi garanta finanţarea cercetării şi dezvoltării în Uniune prin creşterea semnificativă a cheltuielilor relevante după 2013; este de părere că această creştere a fondurilor – în mod ideal prin dublarea bugetului – trebuie să încurajeze creşterea sustenabilă şi concurenţa prin excelenţă; subliniază, astfel, că această creştere a fondurilor trebuie corelată cu o abordare orientată mai mult către rezultate, axată pe performanţă, şi cu o simplificare radicală a procedurilor de finanţare; sprijină o viitoare colaborare şi cooperare între diferitele programe de CDI ale UE, de exemplu prin intermediul „Cadrului strategic comun de cercetare şi inovare”; consideră că odată stabilite, programele viitoare vor trebui să demonstreze continuitate, acest lucru fiind important pentru toţi actorii implicaţi;
Stresses the need to enhance, stimulate and secure the financing of research and development in the Union via a significant increase in relevant expenditure from 2013 onwards; is of the opinion that this increase of funding, ideally by doubling the budget, must foster sustainable growth and competition via excellence; emphasises hereby that this increase of funds must be coupled with a more result-oriented, performance-driven approach and with a radical simplification of funding procedures; supports a further collaboration and cooperation between different EU RDI programmes, for example under the title ‘Common Strategic Framework for Research and Innovation’; believes that continuity of the future programme, once established, is important for all actors involved;
Reconcilierea științei și a cetățeanului
Reconciling science and the citizen
La 23 și 24 martie 2000, Consiliul European, reunit la Lisabona, a stabilit pentru Uniunea Europeană (UE) un obiectiv strategic ambițios: acela de a deveni, în 2010, economia bazată pe cunoaștere cea mai competitivă și cea mai dinamică din lume.
On 23 and 24 March 2000, the European Council, meeting in Lisbon, set the European Union (EU) an ambitious strategic objective: to become, by 2010, the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world.
În această strategie, s-a recunoscut rolul central al cercetării.
The central role played by research in this strategy has been acknowledged.
Acest obiectiv pare a fi posibil pentru cele 15 state care compun Uniunea, dintre care unele, nostalgice după dispariția imperiului lor, întrevăd în UE speranța unei societăți noi.
Such an objective seemed within the reach of the 15 States that made up the Union, some of which, nostalgic for their vanished empire, saw in the EU hope for a new society.
Această strategie, numită „Strategia de la Lisabona”, a fost un eșec, fără ca Uniunea să fi analizat cu adevărat care au fost cauzele.
This strategy, termed the ‘Lisbon Strategy’, has been a failure without the Union having really analysed the reasons why.
Să fie oare de vină statele care nu respectă angajamentele europene pe care și le-au asumat?
Was it the fault of the States, which failed to meet the European commitments they had signed up to?
Să fie oare de vină popoarele care se simt insuficient implicate și care vor face ca elitele să plătească scump acest lucru?
Was it the fault of the peoples, who did not feel sufficiently involved and would make the elites pay dearly for that?
Să fie oare de vină elitele care nu au înțeles setea popoarelor de a înțelege sensul a ceea ce li se propune?
Was it the fault of the elites, who had not understood people’s hunger to understand the meaning of what they were being offered?
Să fie oare forța faptelor politice contrariante care a fost mai puternică decât Uniunea și statele membre?
Was it the force of contrary political events, which outweighed that of the Union and its members?
Istoricii vor trebui să descifreze ceea ce s-a întâmplat în acest delicat deceniu 2000-2010, care este probabil sfârșitul unui ciclu de pace, de prosperitate și de fraternitate între popoarele europene, început după Al Doilea Război Mondial și încheiat odată cu căderea zidului Berlinului și urmările ei.
Historians will have to make sense of what happened in the challenging decade 2000 – 2010, which probably saw the end of a cycle of peace, prosperity and fraternity among the peoples of Europe that began after the Second World War and ended with the fall of the Berlin Wall and its consequences.
Acest deceniu începe cu crearea monedei euro, mare speranță de stabilitate monetară, care se transformă într-un imens fiasco bugetar, deoarece am uitat că nu putem avea o uniune monetară fără o uniune economică și fără ca statele să respecte pactul de stabilitate pe care l-au semnat.
The decade opened with the introduction of the euro, the great hope for monetary stability that turned into an enormous budget fiasco, since it had been forgotten that there can be no monetary union without economic union and the States did not abide by the stability pact they had signed.
Această situație a continuat cu Tratatul de la Nisa, care a intrat în vigoare la 1 februarie 2003 într-un mod atât de catastrofal și complex încât semnatarii au organizat imediat o „dezbatere privind viitorul Uniunii” care ar fi trebuit să dea naștere unui nou text.
It continued via the Treaty of Nice, which entered into force on 1 February 2003 and was so disastrous and complex that the signatories immediately launched a ‘debate on the future of the Union’, which would supposedly lead to a new text.
UE simte o imensă bucurie în momentul în care continentul este în sfârșit unificat în 2004 și 2007, odată cu aderarea a 12 state, din care 10 state foste comuniste, dar declanșarea crizei sporește egoismele naționale, care influențează unele din opiniile publice.
It experienced immense joy when the continent was finally reunified in 2004 and 2007 with the accession of 12 States, 10 of which were post-communist, but the onset of the crisis inflamed national self-interest, which had an impact on public opinion in some quarters.
Este martorul dezorientării popoarelor, care, începând din 2005 cu Franța și Olanda, își exprimă setea de a înțelege și de a nu fi uitate de către o construcție europeană pe care nu o mai înțeleg.
It witnessed the disarray of peoples who, starting in 2005 with France and the Netherlands, expressed their hunger to understand and not be forgotten by a European project that they no longer understood.
Nu trebuie ca Franța și Olanda să se simtă vinovate: dacă în 2005 ar fi avut loc 25 de referendumuri, nu doar cele două state ar fi votat NU.
France and the Netherlands should not be made to feel guilty: had there been 25 referendums in 2005, more than two States would have voted NO.
Deceniul se încheie odată cu criza financiară și economică declanșată în 2008.
The decade drew to a close with the financial and economic crisis from 2008 onwards.
Se încheie în 2009 cu noi instituții, o nouă Comisie Europeană (CE) și un nou Parlament European (PE).
It ended in 2009 with new institutions, a new European Commission and a new European Parliament.
Între timp, Uniunea a inițiat două proiecte importante: GALILEO și ITER, pentru a căror reușită știința și cercetarea sunt esențiale și ale căror dificultăți exemplifică realitățile dure europene.
In the meantime, the Union had committed itself to two major projects: Galileo and ITER, for the success of which science and research are crucial and the difficulties of which illustrate the harsh European reality.
Cum s-ar putea imagina, cu astfel de evenimente politice, că putem spera să devenim prima economie bazată pe cunoaștere cea mai competitivă din lume?
How, in the light of such political events, can we have imagined that we might hope to become the leading knowledge-based economy, the most competitive in the world?
Odată acest deceniu încheiat, UE și statele membre se confruntă cu o provocare imensă: să asigure popoarelor lor prosperitatea și progresul social pe o planetă cu un ritm alert și din ce în ce mai complexă.
In the past decade the EU and the Member States have faced an enormous challenge: to give their peoples prosperity and social progress in a fast-moving and increasingly complex world.
Statelor le-a trebuit timp să înțeleagă, după ce a trecut nostalgia imperiilor, că deveneau prea mici și că aveau nevoie să se unească.
States have taken time to realise, once the nostalgia for empire passed, that they were becoming too small and needed to unite.
Europa va avea nevoie de timp pentru a înțelege că nu este cel mai mare continent.
Europe will take time to understand that it is no longer a great continent.
Europa trebuie să înțeleagă că concurenții săi sunt ei înșiși state-continent: China, Rusia, India, Brazilia, fără a uita de Statele Unite ale Americii și de Australia.
Europe must understand that its competitors are, in themselves, ‘Continent States’: China, Russia, India, Brazil, not to mention the United States and Australia.
Dar nu formăm o Națiune: suntem o Uniune de state.
But we are not a Nation: we are a Union of States.
Trebuie să ne unim pentru a ne fixa prioritățile.
We must unite to set our priorities.
În acest context, știința este probabil un instrument de unificare, dacă este exercitată cu conștiință și, bineînțeles, în mod independent de interesele străine Uniunii.
In this context science is probably about coming together, as long as it is done with conscience and, of course, independently of interests outside the Union.
Prezentul raport este propus în acest spirit: pentru a examina dacă revizuirea celui de-al șaptelea program-cadru pentru cercetare și dezvoltare tehnologică (PC7) nu reprezintă o oportunitate de a consolida triunghiul de aur: cunoaștere, învățământ, cercetare, care este cheia destinului europenilor.
This report is being proposed in this spirit: to consider whether the review of the 7th Framework Programme for Research and Technological Development (FP7) may offer an opportunity to consolidate the golden triangle of knowledge, education and research that is the key to Europeans’ destiny.
De ce să fie propuse acestea pentru revizuirea PC7 și să nu se aștepte PC8?
Why propose this for the review of FP7 and not wait for FP8?
Deoarece au apărut patru elemente noi cu impact asupra cercetării și științei începând cu 2006, anul deciziei finale a PE și a Consiliului privind PC7:
Because four new factors affecting research and science have arisen since 2006, the year that the final decision on FP7 was taken by Parliament and the Council:
· dispunem, odată cu Tratatul de la Lisabona, intrat în vigoare la 1 decembrie 2009, de noi instituții;
· under the Treaty of Lisbon, in force since 1 December 2009, we have new institutions;
· dispunem de o nouă CE și de un nou PE;
· we have a new Commission and a new Parliament;
· dispunem de o nouă foaie de parcurs UE 2020;
· we have a new EU 2020 roadmap;
· trecem printr-o criză financiară și economică foarte importantă, care a început după negocierea PC7 la sfârșitul anului 2007/în cursul anului 2008, iar anii de la sfârșitul programului (2011-2013) sunt ani sensibili pentru creștere și ieșire din criză. nimic nu trebuie lăsat la voia întâmplării.
· we are undergoing a major financial and economic crisis that started after negotiation of FP7 at the end of 2007/during 2008 and the final programming years (2011-2013) are fragile years for growth and exiting from the crisis: nothing must therefore be left to chance.
PC7 este o ocazie pentru UE de a ridica politica sa de cercetare la înălțimea ambițiilor sale economice și sociale prin consolidarea, în special, a Spațiului european de cercetare (SEC).
FP7 is a chance for the EU to make its research policy match its economic and social ambitions, in particular by consolidating the European Research Area (ERA).
Dispunând de un buget de 54 de miliarde de euro pentru perioada 2007-2013, PC7 a devenit, odată cu trecerea anilor, unul dintre cele mai importante programe de sprijin pentru cercetare la nivel mondial și constituie principalul instrument al politicii de cercetare a UE.
Allocated a budget of around EUR 54 billion for the period 2007-2013, FP7 has, over the years, become one of the largest research support programmes in the world and represents the primary tool of EU research policy.
Au fost identificate patru obiective principale care corespund celor patru programe specifice care trebuie să structureze efortul de cercetare european: programul „Cooperare”, programul „Idei”, programul „Oameni” și programul „Capacități”.
Four main objectives have been identified and correspond to four specific programmes that must structure the European research effort: the Cooperation programme, the Ideas programme, the People programme and the Capacity programme.
Acestea sunt menite să permită UE să ofere răspunsuri la marile provocări ale societății care afectează toate statele membre și cărora nu le pot face față singure (îmbătrânirea demografică și sănătatea, aprovizionarea cu energie, cu apă sau cu alimente, dezvoltarea durabilă, combaterea schimbărilor climatice etc.), precum și dezvoltarea cunoștințelor care dau posibilitatea întreprinderilor noastre de a inova mai mult și de a-și consolida competitivitatea.
The aim is to enable the EU to respond to the great societal challenges that concern all Member States and to which they cannot respond alone (ageing population and health, energy, water and food supplies, sustainable development, climate change, and so on), as well as to develop the knowledge to enable our businesses to innovate more and enhance their competitiveness.
Raportorul PE salută calitatea activității desfășurate de grupurile de experți, în ceea ce privește evaluarea intermediară a PC7 și a mecanismului de finanțare cu partajarea riscurilor, în ciuda unui mandat foarte vast, care ar fi meritat o abordare mult mai tehnică, și speră, prin urmare, ca pentru programele-cadru viitoare să se realizeze o astfel de abordare.
The rapporteur welcomes the good work carried out by the expert groups on the interim evaluation of FP7 and the Risk-Sharing Finance Facility, despite a very broad remit that would have merited a much more technical approach, and therefore hopes that such will be the case for future framework programmes.