natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Acest lucru necesită adoptarea unor măsuri de creștere a nivelului de securitate al instalațiilor în care se află materiale CBRN cu nivel ridicat de risc, precum și contribuții care au rolul de a dezvolta în rândul personalului o cultură a securității de grad înalt.
This entails measures to enhance the security of facilities dealing with high risk CBRN materials and contributions to the development of a high security culture of staff.
Al doilea domeniu al Planului de acțiune privind materialele CBRN are drept obiectiv îmbunătățirea capacităților de detectare a materialelor CBRN.
The second area of the CBRN Action Plan aims at improving the capabilities to detect CBRN materials.
Ultima parte a Planului de acțiune se referă la recomandările menite să ofere un răspuns eficient la incidentele cu materiale CBRN și înlăturarea consecințelor în cel mai scurt timp (capacitate de intervenție și de reacție).
The last part of the action plan then deals with recommendations in order to provide an efficient response to incidents involving CBRN materials and to recover from them as quickly as possible (preparedness and response).
Sunt incluse acțiuni pentru îmbunătățirea planului de intervenție în situații de urgență și pentru consolidarea capacităților de a adopta măsuri pentru contracararea efectelor.
This includes actions to improve emergency planning and to strengthen countermeasure capacities.
Punerea în aplicare a Planului de acțiune privind materialele CBRN a început în 2010.
The implementation of the CBRN Action Plan began in 2010.
Comisia a înființat un Grup consultativ pentru materialele CBRN, alcătuit din experți ai statelor membre și din reprezentanți ai organizațiilor internaționale în domeniu, care vor acorda consultanță și vor susține procesul de punere în aplicare.
The Commission has set up a CBRN Advisory Group, consisting of Member State experts and representatives of relevant international organisations, which will provide advice and will support the implementation process.
Cu toate acestea, Planul de acțiune al UE în domeniul materialelor CBRN se axează pe eventualele incidente cu materiale CBRN numai din punct de vedere al protecției civile.
However, the CBRN Action Plan deals with possible CBRN incidents only from a civilian viewpoint.
Planul nu abordează chestiuni specifice legate de aspectele militare ale capacității de intervenție și reacție în incidente cu materiale CBRN.
It does not address specific issues related to the military aspects of CBRN preparedness and response.
Nu a fost evaluat stadiul de dezvoltare a industriei europene de apărare împotriva atacurilor biologice.
The development status of the biodefence industry in Europe has not been assessed.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-2724/10
WRITTEN QUESTION E-2724/10
Subiect: Procesarea externă (off-site) şi potenţialul acesteia de economisire a energiei
Subject: The energy-saving potential of off-site processing
Înlocuirea unităţilor centrale de procesare (CPU) individuale cu procesoare externe de mari dimensiuni prezintă un potenţial important de economisire a energiei şi de reducere a risipei şi a costurilor asociate întreţinerii şi actualizării permanente a mii de unităţi individuale.
The replacement of individual CPUs by large-scale, off-site processors has the potential to make significant energy savings and to reduce waste and costs normally associated with the regular maintenance and upgrading of thousands of individual units.
Din păcate, această tehnologie prezintă numeroase motive de îngrijorare, în principal riscul ca foarte mulţi clienţi să-şi întrerupă activitatea din cauza opririi funcţionării unui procesor extern unic.
However, there remain several points of concern with this technology, notably the risk of disruption to many clients caused by an outage of a single off-site processor.
Recunoaşte Comisia capacitatea acestei tehnologii de a contribui la realizarea obiectivelor UE în materie de eficienţă energetică şi, în caz afirmativ, va asigura aceasta o finanţare adecvată în direcţia soluţionării problemei susmenţionate, astfel încât încrederea în această tehnologie să sporească suficient pentru a permite implementarea sa la scară largă?
Does the Commission recognise the potential of this technology to help achieve the EU's energy efficiency targets and, if so, will the Commission ensure adequate funding is directed to address the above issue so that confidence in the technology will increase sufficiently to allow for its widespread implementation?
Comisia recunoaște posibilitatea de a economisi energie prin înlocuirea unităților centrale de procesare individuale cu procesoare externe de mari dimensiuni care pot contribui la realizarea obiectivelor UE în materie de eficiență energetică, cu condiția ca centrele de date înspre care procesul este externalizat să se angajeze să opereze în mod eficient din punct de vedere energetic.
The Commission recognises the energy savings potential of replacing individual Central Processing Units by large-scale, off-site processors to help achieve the EU's energy efficiency targets under the condition that the data centres to which the processing is outsourced are committed to operating in an energy efficient manner.
Este necesară evitarea folosirii practicilor învechite, care au ca rezultat un consum energetic ineficient.
It needs to be avoided that outdated design practices are being used that lead to power consumption inefficiencies.
Centrele de date nu trebuie să necesite cantități semnificative de energie inutilă și sisteme de răcire pentru a obține un nivel mai ridicat de fiabilitate.
Data centres should not run on significant quantities of redundant power and cooling systems to provide higher levels of reliability.
Este necesar ca administratorii centrelor de date să fie conștienți de beneficiile financiare, ale mediului și infrastructurii care pot fi obținute prin îmbunătățirea eficienței energetice a dispozitivelor respective.
It needs to be ensured that data centres operators are aware of the financial, environmental and infrastructure benefits to be gained from improving the energy efficiency of their facilities.
În acest scop, Centrul Comun de Cercetare al Comisiei a elaborat un Cod de conduită pentru eficiența energetică a centrelor de date ( „ Code of Conduct on Data Centres Energy Efficiency ” ) în octombrie 2008 http://re.jrc.ec.europa.eu/energyefficiency/html/standby_initiative_data_centers.htm .
To this end the Commission's Joint Research Centre has developed a voluntary ‘Code of Conduct on Data Centres Energy Efficiency’ in October 2008 http://re.jrc.ec.europa.eu/energyefficiency/html/standby_initiative_data_centers.htm .
Acesta prevede o platformă ce oferă actorilor europeni implicați ocazia de a discuta și decide acțiuni voluntare care vor îmbunătăți eficiența energetică.
It provides a platform to bring together European stakeholders to discuss and agree voluntary actions which will improve energy efficiency.
În ianuarie 2010, documentul a fost actualizat și completat cu un ghid de bune practici.
In January 2010 the document was updated and has been complemented by a Best Practices Guide.
Până în prezent, 75 de companii au subscris la acest cod.
To date this code of conduct has been endorsed by 75 companies.
În plus, Comisia investește în proiecte de cercetare în cadrul celui de-al Șaptelea program-cadru (PC7) pentru a examina îmbunătățirea în continuare a eficienței energetice în acest domeniu și va aloca un buget acestui scop în programul de lucru PC7 pentru 2011-2012.
The Commission is also investing in research projects under the 7th Framework Programme (FP7) to look at further improving the energy efficiency in this area and will also allocate budget to this end in the FP 7 Work Programme 2011‑12.
Există în prezent două proiecte de cercetare cofinanțate de Comisie care analizează eficiența energetică a centrelor de date sunt FIT4Green http://www.fz-juelich.de/jsc/grid/FIT4Green și GAMES http://cordis.europa.eu/fp7/ict/sustainable-growth/games.pdf : —
Two research projects looking at the energy efficiency of data centres currently co-financed by the Commission are FIT4Green http://www.fz-juelich.de/jsc/grid/FIT4Green and GAMES http://cordis.europa.eu/fp7/ict/sustainable-growth/games.pdf : —
FIT4Green are ca obiectiv crearea unui grup de plugin-uri eficiente energetic, care vor funcționa peste instrumentele de gestionare curente din centrele de date cu scopul de a organiza alocarea resurselor TIC și pentru a opri echipamentul care nu este utilizat sau care este utilizat sub capacitate.
FIT4Green aims to create an energy-aware layer of plug-ins which will operate on top of current data centre management tools to orchestrate the allocation of ICT resources and turn off the under-or unused equipment;
Proiectul GAMES are ca obiectiv dezvoltarea unui set de metodologii inovatoare și instrumente TIC open source pentru proiectarea și gestionarea eficienței energetice în centrele de servicii de tehnologia informației.
The GAMES project aims at developing a set of innovative methodologies and open source ICT tools for designing and managing energy efficiency in IT Service Centres.
Comisia recunoaște riscul întreruperii și opririi unui procesor extern.
The Commission recognises the risk of disruption and outage of an off-site processor.
Acest risc constituie o provocare importantă care trebuie abordată, motiv pentru care Comisia o consideră centrul activităților sale de cercetare în cadrul PC7, obiectivul „TIC pentru Siguranță și Încredere” („ ICT for Trust and Security ” http://cordis.europa.eu/fp7/ict/security/fp7_en.html ).
It is an important challenge that needs to be addressed, which is why the Commission has made it the core of its research activities under the FP7 ‘ICT for Trust and Security’ http://cordis.europa.eu/fp7/ict/security/fp7_en.html objective.
Proiecte precum MASTER http://www.master-fp7.eu/ (securitatea serviciilor externalizate în arhitecturi dinamice orientate pe servicii) și AVANTSSAR http://www.avantssar.eu/ (care specifică și confirmă încrederea și securitatea serviciilor) au ca scop reducerea întreruperilor furnizării de servicii.
Projects like MASTER http://www.master-fp7.eu/ (security of outsourced services in dynamic service-oriented architectures) and AVANTSSAR http://www.avantssar.eu/ (specifying and validating the trust and security properties of services) aim at limiting disruptions of service provisioning.
Pentru a mări gradul de încredere în tehnologie și pentru a permite implementarea ei la scară largă, Comisia selectează de asemenea proiecte din cererea de proiecte „TIC fiabile” („ Trustworthy ICT ” ) care vor contribui la mărirea gradului de încredere în utilizarea tehnologiilor TIC, inclusiv noi exemple de furnizări de servicii, precum cloud computing .
To increase the confidence in technology and allow for its widespread implementation the Commission is currently also selecting projects from its call ‘Trustworthy ICT’ that should help increase the overall confidence in the use of ICT technologies including new service provisioning paradigms, such as cloud computing.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-2736/10
WRITTEN QUESTION E-2736/10
Subiect: Propunerea Comisiei pentru Programul Capitala Culturală Europeană
Subject: Commission proposal for European Capital of Culture programme
În timp, programul și-a demonstrat eficiența și gradul de atractivitate, prin numărul din ce în ce mai mare de vizitatori și prin vizibilitatea crescândă.
Over time, the programme has proved its effectiveness and attractiveness, with ever more visitors and ever greater visibility.
În prezent, „Capitala culturală europeană” funcționează în baza Deciziei 1622/2006 CE JO L 304 du 3.11.2006, p.
At present, it operates on the basis of Decision 1622/2006/EC OJ L 304, 3.11.2006, p.
1 . , care reglementează procesul de selecție pentru perioada 2007-2019, o propunere a Comisiei pentru perioada următoare fiind în lucru.
1. , which lays down the selection procedure for the period 2007‑19.
Există deja o ordine stabilită a țărilor care vor nominaliza o „Capitală Culturală Europeană” și dacă da, care este aceasta?
Can the Commission state whether an order has already been established for the Member States which will nominate the European Capital of Culture, and, if so, provide information on that order?
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-2757/10
WRITTEN QUESTION E-2757/10
Subiect: Publicitate la alimente pentru copii
Subject: Adverising for baby food
În anul 2007, directiva privind mass-media audio-vizuală a fost amendată, adăugându-se articolul 3e2, care subliniază faptul că guvernele statelor membre trebuie să încurajeze furnizorii de servicii media să dezvolte coduri de conduită pentru a limita publicitatea pentru alimente și băuturi nesănătoase și interzice ca astfel de publicitate să acompanieze programele pentru copii.
In 2007, the directive on audiovisual media was amended, with the addition of a new Article 3e2 specifying an obligation on Member State governments to encourage providers of media services to develop codes of conduct for restricting advertisements for unhealthy food and drink products and banning all such advertising from children's programmes.
Directiva AMS trebuia să fie transpusă până în 19 decembrie 2009.
The AMS directive should have been transposed no later than 19 December 2009.
Totuși, în România, guvernul nu intervine în niciun fel pentru a interzice spoturile publicitare care promovează alimente nesănătoase pentru copii sub denumirea de alimente sănătoase.
However, in Romania the government is taking no action to outlaw commercials that promote unhealthy food products aimed at children under the guise of healthy food.
De exemplu, o companie producătoare de margarină își promovează produsul subliniind că acesta conține substanțe necesare pentru nutriția copiilor, dar omițând, bineînțeles, faptul că acesta conține și o serie de ingrediente nesănătoase pentru copii.
For example, a company producing margarine is promoting its product claiming that it contains substances that are necessary for child nutrition, while, of course, not mentioning the fact that the same product also contains a number of ingredients that are not healthy for children.
De ce fel de instrumente de control dispune Comisia Europeană pentru a se asigura că statele membre respectă prevederile directivei AMS ?
What monitoring instruments are available to the Commission for ensuring that Member States comply with the AMS directive?
Cum încurajează Comisia guvernele să intervină prompt în limitarea publicității mincinoase, mai ales cea care are efecte asupra copiilor?
In what ways is the Commission encouraging the governments to take prompt action to restrict misleading advertising, especially where children are affected?
Distinsul membru se referă la dispozițiile Directivei serviciilor mass-media audiovizuale (codificată de Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 JO L 95/1, 15.4.2010 . , denumită în continuare „directiva”) pe care statele membre trebuiau să le transpună în legislația națională până la data de 19 decembrie 2009.
The Honourable Member refers to the provisions of the Audiovisual Media Services Directive (as codified by Directive 2010/13/EU of the European Parliament and of the Council of 10 March 2010 OJ L 95/1, 15.4.2010. , hereafter ‘the directive’) that Member States had to transpose into national law by 19 December 2009.
Romania este una din țările care au transpus directiva la timp.
Romania was one of the countries that transposed the directive on time.
Distinsul membru se referă în special la dispozițiile articolului 9 alineatul (2) al directivei care impune statelor membre și Comisiei obligația de a încuraja furnizorii de servicii mass-media să dezvolte coduri de conduită pentru comunicațiile comerciale audiovizuale pentru copii în ceea ce privește mâncărurile cu un conținut bogat în grăsimi, sare și zaharuri.
The Honourable Member refers specifically to the provision in Article 9.2 of the directive that places an obligation on the Member States and the Commission to encourage audiovisual media service providers to set up codes of conducts on audiovisual commercial communications to children for foods high in fat, salt and sugar (HFSS foods).
Chiar dacă mijloacele de încurajare nu sunt specificate de directivă, această dispoziție impune obligații atât Comisiei, cât și statelor membre, care trebuie să treacă „testul de încurajare”.
Though the means of encouragement are not specified by the directive, this provision places an obligation both on the Commission and the Member States and they must meet the ‘encouragement test’.
Statele Membre nu pot argumenta pur și simplu că inițiativele de încurajare nu au produs rezultate.
Member States may not simply respond that their encouragement initiatives failed to produce results.
Comisia încurajează statele membre să adopte măsuri mai active în ceea ce privește promovarea codurilor de conduită în acest domeniu, în special în cadrul reuniunilor Comitetului de contact instituit de directivă.
The Commission encourages Member States to take more active steps as regards the promotion of codes of conduct in this area, notably in the context of meetings of the Contact Committee established by the directive.
Comisia încurajează în mod activ furnizorii de servicii audiovizuale și industria de publicitate să ia măsuri, în special prin intermediul unor mecanisme deja stabilite de către Comisie, Platforma europeană privind alimentația, activitatea fizică și sănătatea constituind un asemenea exemplu.
It actively encourages audiovisual media service providers and advertising industry to take action, notably through mechanisms already established by the Commission, such as the EU Platform on Diet, Physical Activity and Health.
Comisia a organizat în decembrie anul trecut un atelier despre comunicațiile comerciale audiovizuale pentru copii cu privire la mâncăruri cu un conținut bogat în grăsimi, sare și zaharuri.
In December last year the Commission organised a Workshop on audiovisual commercial communications to children regarding foods high in fat, salt and sugar.
Din nefericire, chiar dacă mulți profesioniști au răspuns la invitația Comisiei, doar câteva state membre au participat Bulgaria, Republica Cehă, Țările de Jos, Belgia, Spania, Regatul Unit, Irlanda, Franța, Grecia, Ungaria, Estonia, Lituania, Italia .
Unfortunately, although many professionals responded to the Commission's invitation, only a few Member States did Bulgaria, Czech Republic, The Netherlands, Belgium, Spain, the UK, Ireland, France, Greece, Hungary, Estonia, Lithuania, Italy. .
În ceea ce privește instrumentele de monitorizare, Comisia va prezenta un raport o dată la trei ani, începând cu sfârșitul anului 2011, asupra aplicării Directivei serviciilor mass-media audiovizuale.
As regards the monitoring instruments, the Commission will report, first by the end of 2011 and then every three years, on the application of the Audiovisual Media Services Directive.
Raportul va evalua în special aspectele privind publicitatea televizată care însoțește sau este inclusă în programele pentru copii; în consecință, acesta va evalua totodată dacă statele membre au îndeplinit obligațiile menționate anterior.
The report will in particular assess the issue of television advertising accompanying or included in children's programmes; thus it will also evaluate whether the Member States have fulfilled their obligations mentioned above.
În cazul în care dispozițiile de la articolul 9 alineatul (2) nu sunt aplicate în mod eficient, Comisia va lua în considerare propunerea de măsuri mai stricte.
Should the provision in Article 9.2 of the directive not be applied effectively, the Commission would consider proposing stricter measures.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-2866/10
WRITTEN QUESTION E-2866/10
adresată de Marian-Jean Marinescu (PPE)
by Marian-Jean Marinescu (PPE)
(29 aprilie 2010)
(29 April 2010)
Subiect: Controlul sistematic al pașapoartelor pasagerilor care călătoresc cu compania aeriană TAROM
Subject: Routine passport checks for passengers flying with TAROM
În ultima perioadă, pașapoartele pasagerilor care călătoresc cu compania aeriană TAROM sunt controlate sistematic la ieșirea din avion.
Recently passengers travelling with the airline TAROM have had their passports checked routinely on arrival.
Aceste controale reprezintă un motiv de îngrijorare, întrucât pasagerii ar dori să li se ofere explicații, aceștia având impresia că fac obiectul unei anchete metodice.
These checks give cause for concern because passengers would like an explanation and are treated as though they are under investigation.
Autoritățile române au încercat deja să obțină răspunsuri, inclusiv din partea autorităților aeroportuare și a Agenției europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene (FRONTEX), însă până în prezent nu a fost oferită nicio explicație.
The Romanian authorities have already tried to obtain answers but no explanation has yet been given, either by the airport authorities or the European Agency for the management of operational cooperation at the external borders of the Member States of the European Union (Frontex).
Care este poziția Comisiei în ceea ce privește legalitatea acestor controale?
What is the Commission's opinion regarding the legality of these checks?
Ce va face Comisia pentru a se asigura că aceste controale sistematice sunt justificate?
What action does the Commission intend to take to ensure that these routine checks are justified?
Ce acțiuni pot fi avute în vedere de către Uniunea Europeană pentru a evita orice abuz la adresa cetățenilor săi?
What steps might be taken by the European Union with a view to avoiding any improper treatment of EU citizens?
Întrucât România nu a aderat încă la spațiul Schengen, fără controale la frontierele interne, persoanele care traversează frontiera între România și statele membre care participă la acesta sunt supuse controalelor la frontieră în conformitate cu Codul frontierelor Schengen.
As Romania has not yet joined the Schengen area without internal border control, persons crossing the border between Romania and Member States participating in the area without internal border control are submitted to border checks in accordance with the Schengen Border Code.
Conform Codului frontierelor Schengen (CFS), toate persoanele care traversează frontierele externe Schengen sunt supuse unor controale la frontieră corespunzătoare.
According to the Schengen Borders Code (SBC) all persons crossing the external Schengen borders shall be submitted to the appropriate border checks.
Ca o regulă generală, cetățenii UE sunt supuși unui control minim pentru a se stabili identitatea lor ca cetățeni UE, iar cetățenii țărilor terțe sunt supuși unui control amănunțit, care include nu doar verificarea documentelor de călătorie, ci și a faptului că persoanele respective îndeplinesc toate celelalte condiții de intrare pe teritoriul statelor membre.
As a general rule EU citizens shall undergo a minimum check in order to establish their identity as EU citizens and third‑country nationals shall undergo a thorough check which comprises not only the scrutiny of travel documents but also the verification that the persons fulfil all other conditions to entry into the territory of the Member States.
Astfel de controale includ consultarea sistematică a bazelor de date relevante și, dacă este cazul, utilizarea unor dispozitive tehnice și prezentarea unor documente justificative.
Such checks include the systematic consultation of relevant databases and, where applicable, the use of technical devices and presentation of documentary evidence.
Ele sunt efectuate în spații adecvate, care ar trebui asigurate de statele membre la aeroporturi în acest scop.
They are carried out in the appropriate facilities, which should be ensured by Member States at airports for that purpose.