natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(d) propunerea, în conformitate cu prioritățile și obiectivele menționate, a unei structuri pentru viitorul CFM, care să indice principalele domenii de activitate ale Uniunii;
(d) to propose, in accordance with those priorities and objectives, a structure for the future MFF, indicating the main areas of Union activity,
(e) prezentarea de orientări pentru o repartizare orientativă a resurselor între și în cadrul diferitelor rubrici de cheltuieli ale CFM, în conformitate cu prioritățile și structura propuse;
(e) to submit guidelines for an indicative allocation of resources between and within the different headings of expenditure of the MFF in line with the priorities and proposed structure,
(f) specificarea legăturii dintre o reformă a sistemului de finanțare al bugetului UE și o revizuire a cheltuielilor, pentru a oferi Comisiei pentru bugete o bază solidă pentru negocierile privind noul cadru financiar multianual;
(f) to specify the link between a reform of the financing system of the EU budget and a review of expenditure to provide the Committee on Budgets with a sound basis for negotiations on the new MFF,
B. întrucât comisia specială ar trebui să își prezinte raportul final înaintea prezentării de către Comisie a propunerilor sale cu privire la următorul CFM;
B. whereas the special committee should present its final report before the Commission submits its proposals on the next MFF,
C. întrucât intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona consolidează politicile Uniunii și creează noi domenii de competență care ar trebui să se reflecte în următorul CFM;
C. whereas the entry into force of the Treaty of Lisbon strengthens Union policies and creates new fields of competence which should have a reflection in the next MFF,
D. întrucât provocările cu care se confruntă Uniunea și cetățenii săi, cum ar fi criza economică mondială, progresul rapid al economiilor emergente, tranziția spre o societate sustenabilă și spre o economie eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, combaterea schimbărilor climatice, provocările demografice, inclusiv integrarea imigranților și protecția solicitanților de azil, mutația către economiile emergente înregistrată în distribuția globală a producției și a economiilor, lupta împotriva sărăciei, precum și amenințările reprezentate de dezastrele naturale și de cele provocate de om, de terorism și de criminalitatea organizată, necesită un răspuns ferm din partea Uniunii și a statelor membre;
D. whereas the challenges faced by the Union and its citizens, such as the global economic crisis, the rapid rise of emerging economies, the transition to a sustainable society and resource efficient economy, tackling climate change, demographic challenges, including the integration of immigrants and the protection of asylum seekers, the shift in the global distribution of production and savings to emerging economies, the fight against poverty, as well as the threats of natural and man-made disasters, terrorism and organised crime, require a strong response from the Union and its Member States,
E. întrucât Uniunea Europeană are mai multă însemnătate la nivel internațional decât suma statelor sale membre;
E. whereas the European Union carries more weight at international level than the sum of its individual Member States,
F. întrucât obiectivul principal al politicii de coeziune europene ar trebui să fie în continuare reducerea inegalităților sociale, economice și teritoriale care există încă în Uniune și întrucât o politică de coeziune vizibilă și de succes are în sine o valoare adăugată europeană, iar toate statele membre ale UE ar trebui să beneficieze de aceasta;
F. whereas the main target of EU cohesion policy should continue being the reduction of still existing social, economic, and territorial disparities across the Union, and whereas a visible and successful cohesion policy has a European Added Value by itself and should benefit all EU Member States,
G. întrucât cetățenii UE au devenit mai exigenți în ceea ce privește Uniunea și, de asemenea, mai critici față de performanțele acesteia; întrucât publicul își va asuma din nou apartenența la Uniune numai atunci când cetățenii vor fi încrezători că valorile și interesele lor sunt apărate mai bine de către Uniune;
G. whereas EU citizens have become more demanding of the Union and also more critical of its performance; and whereas public ownership of the Union will only return when its citizens are confident that their values and interests are better served by the Union,
H. întrucât Strategia Europa 2020 ar trebui să contribuie la redresarea Europei în urma crizei și la consolidarea acesteia, prin crearea de locuri de muncă și o creștere economică inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii; întrucât această strategie se bazează pe cinci obiective principale ale Uniunii referitoare la promovarea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea condițiilor pentru inovare, cercetare și dezvoltare, atingerea obiectivelor în materie de schimbări climatice și energie, îmbunătățirea nivelului educației și promovarea incluziunii sociale, îndeosebi prin reducerea sărăciei;
H. whereas the Europe 2020 strategy should help Europe recover from the crisis and emerge stronger, through job creation and smart, sustainable and inclusive growth; whereas this strategy is based on five Union headline targets on promoting employment, improving the conditions for innovation, research and development, meeting climate change and energy objectives, improving education levels and promoting social inclusion, in particular through the reduction of poverty,
I. întrucât bugetul Uniunii este un instrument de reformă puternic; întrucât impactul său poate fi amplificat dacă mobilizează surse suplimentare de finanțare privată și publică în favoarea investițiilor, acționând astfel ca un catalizator al efectului de multiplicare a cheltuielilor Uniunii; întrucât așa-numitul principiu „juste retour”(al compensării) nu are nicio justificare economică, deoarece nu ține seama în mod corespunzător de valoarea adăugată europeană, de efectele colaterale și nici de nevoia de solidaritate între țările UE;
I. whereas the Union budget is a powerful agent for reform; and whereas its impact can be magnified if it mobilises additional sources of private and public finance to support investment, acting thus as a catalyst in the multiplying effect of Union spending; whereas the so-called ‘just retour’ principle has no economic rationale, since it does not take due account of European Added Value, spill-over effects and the need for solidarity between EU countries,
J. întrucât, în conformitate cu articolul 3 din TUE, dezvoltarea durabilă a Europei ar trebui să se întemeieze pe o creștere economică echilibrată și pe stabilitatea prețurilor, pe o economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate, care tinde spre ocuparea deplină a forței de muncă și spre progres social, precum și pe un nivel înalt de protecție și de îmbunătățire a calității mediului;
J. whereas, according to Article 3 TEU, sustainable development of Europe should be based on balanced economic growth and price stability, a highly competitive social market economy, aiming at full employment and social progress, and a high level of protection and improvement of the quality of the environment,
K. întrucât principiul bunei gestiuni financiare este unul dintre principiile de bază ale execuției bugetului Uniunii; întrucât numeroase state membre realizează ajustări fiscale dificile ale bugetelor lor naționale; întrucât buna gestiune financiară, bazată pe eficiență, eficacitate și economie, a devenit din ce în ce mai importantă în ceea ce privește cheltuielile publice, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivelul statelor membre;
K. whereas the principle of sound financial management is one of the basic principles for the implementation of the Union budget; and whereas many Member States are making difficult fiscal adjustments to their national budgets; and whereas sound financial management -efficiency, effectiveness, economy- have become increasingly important in public spending, both at Union and Member State levels,
L. întrucât prevederile legate de ajustarea periodică a programelor de cheltuieli la nevoile și circumstanțele în schimbare au fost insuficiente; întrucât complexitatea normelor și a reglementărilor a constituit unul dintre motivele slabei performanțe a sistemelor de gestiune și control;
L. whereas the provisions for the periodic adjustment of expenditure programmes to changing needs and circumstances have been insufficient; and whereas the complex nature of regulations and rules has been one of the reasons for underperforming management and control systems,
M. întrucât primii patru ani ai actualului CFM 2007-2013 au ilustrat în mod clar limitele capacității cadrului financiar de a răspunde noilor evoluții și priorități, fără a le pune în pericol pe cele existente; întrucât actualul CFM nu a reușit să răspundă prompt unor noi angajamente, cum ar fi Galileo, ITER, mecanismul pentru produsele alimentare sau planul european de redresare economică;
M. whereas the first four years of the current 2007-2013 MFF have clearly illustrated the limits of the capacity of the financial framework to accommodate new developments and priorities without jeopardising existing ones; and whereas the current MFF has been incapable of responding rapidly to new commitments such as Galileo, ITER, the Food Facility or the European Economic Recovery Plan,
N. întrucât, deși introducerea resursei reprezentate de VNB în 1988 în sistemul de finanțare al UE presupunea ca aceasta să compenseze temporar o scădere a resurselor proprii, aceasta a fost prelungită și consolidată de-a lungul anilor fiind, în prezent, principala componentă a resurselor bugetare ale UE; întrucât această preponderență a accentuat tendința statelor membre de a-și calcula balanța netă, având ca urmare o serie de reduceri, corecții, scutiri și compensații care fac ca actualul sistem al resurselor proprii să fie excesiv de complex, opac, insuficient corelat cu politicile existente ale Uniunii, lipsit de echitate și, prin urmare, incapabil să asigure o finanțare transparentă și eficientă a politicilor Uniunii în interesul european fiind, în ultimă instanță, total neinteligibil pentru cetățenii Uniunii Europene;
N. whereas the introduction of the GNI resource in 1988 in the EU financing system was supposed to temporarily complement a decrease in own resources, but was prolonged and reinforced over the years and is today the main component of EU budgetary resources; whereas this predominance has emphasized Member States’ tendency to calculate their net balance, the consequence of which is a series of rebates, corrections, exemptions and compensations which renders the current system of own resources excessively complex, opaque, with insufficient links to existing Union policies and lacks fairness and is therefore incapable to ensure a transparent and efficient financing of Union policies in the European interest, and is finally totally incomprehensible to the European citizens,
Partea I: Principalele provocări
Part I: Key challenges
6. reamintește că, dacă actualele tendințe în materie de investiții continuă, Asia poate ajunge în fruntea dezvoltării științifice și tehnologice până în 2025; reamintește totuși că aceste schimbări reprezintă nu numai provocări însemnate, ci și oportunități, cum ar fi o creștere bruscă a potențialului de export al UE; constată că, în domeniul învățământului universitar și profesional de nivel terțiar, Uniunea are mult de recuperat, întrucât doar 30 de universități europene se situează în primele 100 din lume; subliniază că Europa este în urmă și în ceea ce privește cursa dezvoltării de noi competențe și atrage atenția asupra faptului că, până în 2020, va crește cu 16 milioane numărul de locuri de muncă care necesită un nivel înalt de calificare, în timp ce numărul locurilor de muncă pentru care se vor cere competențe reduse va scădea cu 12 milioane;
Recalls that on current investment trends, Asia may by 2025 be at the forefront of scientific and technological developments; recalls however that these changes not only represents huge challenges but also opportunities, such as a sharp growth in export potential for the EU; notes that in tertiary-level academic and vocational education, the Union are lagging behind as only about 30 European universities rank amongst the world’s top 100; stresses that Europe is also falling behind in the skills race and draws attention to the fact that by 2020, 16 million more jobs will require high qualifications while the demand for low skills will drop by 12 million jobs;
Combaterea ș omajului
Combating unemployment
Provocarea demografică
The challenge of demography
9. este preocupat de faptul că o creștere a populației lumii de la 6 la 9 miliarde va intensifica, la nivel mondial, concurența pentru resursele naturale și va exercita presiuni suplimentare asupra mediului la nivel global și local; constată că, până în 2050, cererea de alimente ar putea crește cu 70 % și că utilizarea și gestionarea ineficientă și nesustenabilă a materiilor prime și a mărfurilor expun cetățenii la o concurență distructivă între alimente, conservarea naturii și producerea de energie, precum și la creșteri șocante ale prețurilor; de asemenea, acestea ar putea avea consecințe negative și asupra industriei în ceea ce privește oportunitățile de afaceri, inclusiv restricționarea accesului la materii prime, amenințând securitatea economică și accentuând schimbările climatice; subliniază, prin urmare, faptul că este necesar ca UE să ia imediat măsuri și să creeze o economie bazată pe utilizarea sustenabilă a resurselor;
Is concerned that the expansion of the world population from 6 to 9 billion will intensify global competition for natural resources and put additional pressure on the global and local environment; notes that demand for food is likely to grow by 70 % by 2050 and that the inefficient and unsustainable use and management of raw materials and commodities exposes citizens to harmful competition between food, nature preservation and energy production, as well as costly price shocks; it can have also severe consequences for industry with regard to business opportunities, including restrictions on access to raw materials, threatening economic security and contributing to climate change; stresses therefore the need for the EU to immediately take action and lead the process towards an economy based on sustainable use of resources;
12. este de părere că globalizarea a amplificat sentimentul de vulnerabilitate, prin eliminarea delimitărilor dintre formele interne și externe de libertate, justiție și securitate; este convins că abordarea provocărilor secolului XXI în materie de securitate, fără a periclita drepturile fundamentale și libertățile individuale, necesită, așadar, răspunsuri globale și anticipative pe care numai o entitate de calibrul Uniunii le poate oferi; este convins că dimensiunea de securitate externă a UE este strâns legată de democrație, statul de drept și buna guvernare din țările terțe și că UE are o responsabilitate specială de a contribui la aceasta;
Takes the view that globalisation has increased a sense of vulnerability by dissolving the boundaries between internal and external forms of freedom, justice and security; is convinced that addressing 21st century security challenges while safeguarding fundamental rights and personal freedoms therefore requires global and anticipatory responses, which only an actor the size of the Union can provide; is convinced that the external dimension of EU security is closely connected to democracy, rule of law and good governance of third countries and that the EU has a special responsibility to contribute to this;
Europa în lume: nevoia de a deveni un actor mai energic
Europe in the world: becoming an assertive player
Asigurarea bunei guvernan ț e
Delivering good governance
Partea a II-a: Optimizarea realizării obiectivelor: rolul bugetului UE
Part II: Optimising delivery: the role of the EU budget
15. subliniază că principalul obiectiv al cheltuielilor bugetare ale UE este acela de a crea o valoare adăugată europeană (VAE) prin punerea în comun a resurselor, acționând ca un catalizator și generând economii de scară, efecte transfrontaliere pozitive și efecte de propagare, contribuind astfel la realizarea într-un mod mai eficace sau mai rapid a obiectivelor politice comune convenite și la reducerea cheltuielilor naționale; reamintește că, în principiu, orice repetare a cheltuielilor sau suprapunere a fondurilor alocate din numeroase linii bugetare trebuie evitate, cheltuielile UE trebuind întotdeauna să vizeze crearea unei valori adăugate mai mari decât cheltuielile individuale agregate ale statelor membre; consideră că CFM, utilizat în mod corespunzător, reprezintă un instrument extrem de important pentru planificarea pe termen lung a proiectului european, luând în considerare perspectiva europeană și valoarea adăugată a Uniunii;
Underlines that the main purpose of EU budgetary spending is to create European added value (EAV) by pooling resources, acting as a catalyst and offering economies of scale, positive transboundary and spill-over effects thus contributing to the achievement of agreed common policy targets more effectively or faster and reducing national expenditure; recalls that, as a principle, any duplication of spending and overlapping of allocated funds in various budget lines must be avoided and that EU spending must always aim at creating greater value than the aggregated individual spending of Member States; considers that the multi-annual financial framework, rightly used, constitutes a very important instrument for long-term planning of the European project by taking into account the European perspective and added value of the Union;
Un buget eficient
An efficient budget
22. reamintește faptul că bugetul UE este în primul rând un buget de investiții care poate genera mai multe investiții din surse publice sau private; consideră că atragerea de capital suplimentar va fi crucială pentru a obține volumul considerabil de investiții necesar îndeplinirii obiectivelor politice ale Strategiei Europa 2020; evidențiază, în special, necesitatea maximizării impactului finanțării UE prin mobilizarea, punerea în comun și valorificarea resurselor financiare publice și private pentru infrastructuri și proiecte majore de interes european, fără a denatura concurența;
Reminds that the EU budget is primarily an investment budget, which can generate more investment from public or private sources; considers that attracting additional capital will be crucial to reach the significant amounts of investment needed to meet the Europe 2020 policy objectives; emphasises, in particular, the need to maximise the impact of EU funding by mobilising, pooling and leveraging public and private financial resources for infrastructures and large projects of European interest, without distorting competition;
Garantarea bunei gestiuni financiare
Ensuring sound financial management
37. reamintește că intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona consolidează politicile Uniunii și conferă acesteia prerogative noi semnificative, îndeosebi în domenii precum acțiunea externă, sportul, spațiul, schimbările climatice, energia, turismul și protecția civilă; subliniază că acestea necesită resurse financiare suficiente; reamintește, în acest context, articolul 311 din TFUE, la care se prevede că Uniunea își asigură mijloacele necesare pentru atingerea obiectivelor sale și pentru realizarea politicilor sale;
Recalls that the entry into force of the Treaty of Lisbon strengthens Union policies and gives the Union significant new prerogatives, notably in the fields of external action, sport, space, climate change, energy, tourism, and civil protection; stresses that this requires sufficient financial resources; recalls in this context Article 311 TFEU which requires the Union to provide itself with the means necessary to attain its objectives and carry out its policies;
41. subliniază, în plus, că Strategia Europa 2020 nu poate fi credibilă decât dacă se asigură coerența între obiectivele sale și finanțarea alocată acestora la nivelul UE și la nivel național; este de părere că următorul CFM ar trebui să reflecte aspirațiile Strategiei Europa 2020 și este hotărât să colaboreze cu Comisia și cu statele membre pentru a crea un cadru de finanțare credibil care să asigure, în special, o finanțare adecvată a inițiativelor emblematice și a obiectivelor principale; susține, în acest sens, că sarcinile, resursele și responsabilitățile trebuie clar definite și bine organizate între Uniune și statele membre, inclusiv autoritățile locale și regionale; invită Comisia să stabilească în mod clar dimensiunea bugetară a inițiativelor emblematice, deoarece aceste planuri de acțiune prioritară vizează toate politicile finanțate din bugetul UE;
Stresses, moreover, that the Europe 2020 strategy can only be credible if consistency is ensured between its objectives and the funding allocated to them at EU and national level; takes the view that the next MFF should reflect the ambitions of the Europe 2020 strategy and is determined to work with the Commission and the Member States to produce a credible funding framework ensuring, in particular, adequate funding for its flagship initiatives and headline targets; argues, in this respect, that tasks, resources, and responsibilities must be clearly defined and well orchestrated between the Union and its Member States, including local and regional authorities; calls on the Commission to clarify the budgetary dimension of the flagship initiatives as these priority action plans cut across all policies funded through the EU budget;
44. afirmă necesitatea ca semestrul european să asigure o mai bună coordonare bugetară și sinergii mai eficace între Uniune și statele membre, sporind astfel valoarea adăugată europeană; de asemenea, solicită ca semestrul european să intensifice coordonarea economică dintre statele membre în conformitate cu principiul metodei comunitare și să asigure o mai bună guvernanță economică pentru zona euro și pentru statele membre care doresc să adere la aceasta, reducând astfel necesitatea de a se recurge la mecanismul de stabilizare financiară; consideră că semestrul european ar trebui să se axeze pe îmbunătățirea sinergiilor dintre investițiile publice europene și cele naționale;
Calls for the European semester to provide for improved budgetary coordination and synergies between the Union and the Member States, thus increasing EAV; calls for the European semester to also increase economic coordination among Member States in accordance with the Community method principle and to provide improved economic governance to the Eurozone and to the Member States wishing to join, thus reducing the need to make use of the Financial Stabilisation Mechanism; believes that the European semester should focus on improving synergies between European and national public investments;
Cunoa ș tere pentru cre ș tere economică
Knowledge for growth
Cercetare și inovare
Research and innovation