natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Având în vedere că agricultura nu este o simplă activitate economică, ci, dimpotrivă, politicile agricole şi alimentare trebuie să servească unor obiective fundamentale, precum securitatea şi siguranţa alimentară, principala provocare constă în reconcilierea şi soluţionarea preocupărilor comerciale şi necomerciale.
Since agriculture is not simply an economic activity, but agricultural and food policies are to serve fundamental objectives, such as food security and safety, the principal challenge consists of effectively accommodating trade and non-trade concerns.
Această reconciliere, în funcţie de nivelul de integrare dintre părţile constitutive ale unui sistem juridic (variind de la o diversitate totală, la nivelul cel mai redus, la recunoaştere reciprocă şi continuând la uniformitate), prezintă mai puţine dificultăţi în cadrul UE decât la nivel multilateral.
This accommodation, depending on the level of integration among constituent parts of a legal system (varying from, at the lowest level, complete diversity, through mutual recognition, to uniformity), poses fewer difficulties within the EU than at the multilateral level.
În cadrul OMC, integrarea negativă prin intermediul deschiderii pieţii în urma înlăturării barierelor nu este însoţită în mod suficient de o integrare pozitivă printr-o convergenţă reglementativă.
In the WTO, negative integration by way of market opening through dismantling of trade barriers, is not sufficiently accompanied by positive integration through regulatory convergence.
Cu toate acestea, Acordul OMS privind aplicarea măsurilor sanitare şi fitosanitare (Acordul MSF) şi Acordul privind barierele tehnice din calea comerţului (Acordul BTC) pot fi considerate un pas către o nouă filozofie reglementativă.
However, the WTO Agreement on the Application of Sanitary and Phytosanitary Measures (SPS Agreement) and the Agreement on Technical Barriers to Trade (TBT Agreement) can be considered as a step towards a new regulatory philosophy.
Agricultura a fost integrată în cadrul OMC graţie Acordului privind agricultura al Rundei Uruguay, având ca obiectiv pe termen lung „stabilirea unui sistem de comercializare în domeniul agricol echitabil şi orientat către piaţă” prin „reduceri progresive substanţiale ale sprijinului şi protecţiei pentru agricultură”, „ducând la corectarea şi prevenirea restricţiilor şi denaturărilor pe pieţele agricole mondiale”.
Agriculture was integrated in the WTO framework by the Uruguay Round Agreement on Agriculture (AoA), with the long-term objective to ‘establish a fair and market-oriented agricultural trading system’ through ‘substantial progressive reductions in agricultural support and protection’, ‘resulting in correcting and preventing restrictions and distortions in world agricultural markets’.
O dificultate majoră a negocierilor în domeniul agricol în cadrul Rundei Doha este faptul că acestea implică grupuri de ţări cu modele şi interese agricole foarte diferite.
A major difficulty in the Doha Round agricultural negotiations is that they involve groups of countries with very different agricultural models and interests.
Preocupările necomerciale ale UE şi ale altor membri în ceea ce priveşte modelele agricole multifuncţionale nu sunt luate în considerare în mod adecvat.
The non-trade concerns of the EU and other Members with multifunctional agricultural models are not duly taken into account.
De-a lungul acestor negocieri, UE a fost mult timp şi, într-o anumită măsură, încă este în defensivă în ceea ce priveşte agricultura.
In the course of these negotiations, the EU has for a long time been -and to a certain extent still is- on the defensive as regards agriculture.
Cu toate acestea, trebuie făcute unele observaţii cu privire la anumite concepţii greşite, care nu iau în considerare tocmai faptul că PAC s-a schimbat mult de la apariţia sa.
However, some observations need to be made in relation to certain misconceptions, which fail to take into account just how much the CAP has changed since its inception.
UE este cel mai mare importator de produse agricole din ţările în curs de dezvoltare, importând mai multe bunuri agricole decât SUA, Japonia, Canada, Australia şi Noua Zeelandă la un loc.
The EU is the world’s largest importer of farm products from developing countries, importing more agricultural goods than the US, Japan, Canada, Australia and New Zealand combined.
Presiunea continuă în sensul deschiderii pieţei UE vine în principal din partea exportatorilor agricoli competitivi.
Ongoing pressure for further EU market opening comes mainly from competitive agricultural exporters.
Acordarea unui acces sporit pe piaţă acestor ţări are un impact potenţial negativ nu numai asupra producătorilor agricoli din UE, ci şi asupra acelor ţări în curs de dezvoltare care au cel mai mult nevoie şi a căror marjă preferenţială se va eroda.
Granting enhanced market access to these countries not only has a potentially detrimental impact on EU agricultural producers, but also on those developing countries which are most in need, and whose preferential margin will be eroded.
În plus, UE, spre deosebire de alţi parteneri cheie, şi-a redus în mod substanţial sprijinul care denatura comerţul, prin dezvoltarea unor ajutoare directe din producţie şi printr-o tendinţă generală către intervenţii de siguranţă, lăsând-o cu instrumente mai puţin eficace de combatere a volatilităţii în creştere a pieţei.
Moreover, the EU has, unlike other key partners, substantially reduced its trade-distorting support, through the decoupling of direct aids from production, and through a general move towards safety-net intervention, leaving it with less effective instruments to cope with increasing market volatility.
UE a făcut, de asemenea, o ofertă privind eliminarea treptată a subvenţiilor sale la export, care fuseseră deja reduse drastic, cu condiţia să se impună discipline echivalente asupra altor forme de stimulente pentru export, în special asupra creditelor şi garanţiilor pentru export (utilizate în special de SUA), întreprinderilor comerciale de stat din domeniul agricol (utilizate în special de Australia, Noua Zeelandă şi Canada) şi ajutorului alimentar (utilizat la scară largă în SUA).
The EU has equally made a substantial offer to phase out its -already drastically reduced- export subsidies, provided that equivalent disciplines would be imposed on other forms of export incentives, and especially export credits and guarantees (used in particular by the US), agricultural state trading enterprises (used in particular by Australia, New Zealand and Canada), and food aid (used on a wide scale in the US).
În cadrul OMC, UE a fost, de asemenea, un „apărător” în principalele cazuri de soluţionare a disputelor, şi anume cazurile OMG-urilor, al indicaţiilor geografice, al hormonilor pentru carnea de vită şi al cărnii de pasăre clorinate.
In the WTO framework, the EU has also been a ‘defendant’ in major dispute settlement cases, namely the ‘GMOs’, the ‘Geographical Indications’, the ‘Beef Hormones’ and the ‘Chlorinated Poultry’ cases.
În cazul hormonilor pentru carnea de vită, în ciuda faptului că preocupările UE pentru sănătate publică erau legitime şi în ciuda naturii nediscriminatorii a măsurii sale, s-a spus că nu există nicio legătură raţională între evaluarea riscurilor şi mijloacele de atingere a acestui scop.
In the ‘Beef Hormones’ case, despite the legitimacy of the EU public health concern, and the non-discriminatory nature of its measure, it was held that there was no rational relationship between the risk assessment and the means to achieve this purpose.
S-a afirmat că „activismul judiciar” de care au făcut dovadă „organele judiciare” ale OMS în soluţionarea anumitor dispute reprezintă o contestare puternică a legitimităţii OMS din perspectiva democraţiei.
It has been argued that the ‘judicial activism’ of the WTO ‘judicial organs’ in the settlement of certain disputes poses a profound challenge to the legitimacy of the WTO from the perspective of democracy.
Trebuie notat faptul că mecanismul de soluţionare a disputelor al OMS este larg acceptat ca fiind cel mai important rezultat sistemic al Rundei Uruguay, marcând o schimbare de paradigmă juridică adusă de pronunţarea unei sentinţe obligatorii şi de rezultate obligatorii.
It should be noted that the dispute settlement mechanism of the WTO is widely considered as the most important systemic outcome of the Uruguay Round, marking a legal paradigm shift introduced by compulsory adjudication and binding outcomes.
Crearea OMS a extins sfera chestiunilor reglementative, care afectează în mod direct legislaţia şi politicile interne, atenţia deplasându-se de la barierele de „la frontiere” la barierele existente „în interiorul frontierelor”.
The establishment of the WTO has broadened the scope of regulatory issues, which directly affect domestic law and policies, with focus being shifted from barriers that lie ‘at the border’ to barriers that exist ‘within the border’.
Această schimbare pune sub semnul întrebării mandatul membrilor OMC de a exercita autoritatea legislativă şi de a stabili standarde (pentru sănătatea publică, protecţia mediului, securitatea alimentară), care pot restricţiona comerţul.
This shift challenges the scope for WTO Members to exercise legislative authority and set (public health, environmental protection, food security) standards, which are potentially trade restrictive.
Acordurile OMC identifică obiectivele, care pot fi în mod legitim urmărite de membrii OMC (de exemplu articolul XX din GATT, acordurile MSF şi BTC).
The WTO Agreements identify the objectives, which may be legitimately pursued by the WTO Members (e.g. Article XX of the GATT, the SPS and the TBT Agreements).
În conformitate cu Acordul MSF, se presupune că standardele interne sunt compatibile cu OMC dacă se bazează pe standarde internaţionale (precum cele formulate în Codex Alimentarius), în timp ce standardele stabilite la un nivel mai înalt decât cel internaţional trebuie justificate în mod ştiinţific printr-o evaluare a riscurilor.
According to the SPS Agreement, domestic standards are presumed to be WTO compatible if they are based on international standards (as formulated e.g. in the Codex Alimentarius), while standards set higher than the international level need to be scientifically justified through a risk assessment.
Având în vedere impasul din negocierile comerciale multilaterale, UE a continuat negocierea acordurilor comerciale bilaterale şi inter-regionale complementar cadrului multilateral, şi nu ca substitut al acestuia.
Given the impasse in the multilateral trade negotiations, the EU has pursued the negotiation of bilateral and interregional trade agreements, as complementary and not as a substitute to the multilateral framework.
Unii ar putea spune că încheierea acestui tip de acorduri îi va face pe parteneri să-şi piardă interesul într-un parteneriat cu OMC dacă vor obţine accesul dorit pe pieţele ţintă.
Some may argue that the conclusion of this type of agreements will make trading partners lose their interest in a WTO deal if they obtain the desired access in target markets.
Ei văd, de asemenea, în proliferarea acestor acorduri un risc care va submina sistemul comercial multilateral prin crearea unor blocuri comerciale concurente.
They also see a risk in the proliferation of these agreements that will undermine the multilateral trading system by creating competing trading blocks.
Alţii ar putea contesta faptul că aceste acorduri oferă o oportunitate, în prezent indisponibilă în cadrul OMC, de a negocia dezvoltarea durabilă şi alte clauze şi ar putea condiţiona acordarea de concesii de respectarea standardelor sociale şi de mediu.
Others may take issue with the fact that these agreements offer an opportunity, not currently available in the WTO framework, to negotiate sustainable development and other clauses and subject concessions to respect of social and environmental standards.
Este posibil ca preferinţa pentru acordurile bilaterale să se datoreze caracterului lor mai puţin complex şi opiniei conform căreia interesele sunt mai bine servite printr-o abordare selectivă a partenerilor comerciali.
Preference for bilateral agreements may simply be due to their less complex character and the belief that interests are better served through a selective approach of trading partners.
În prezent, există o „concurenţă” între SUA şi UE cu privire la cine va intra primul, şi în ce condiţii, pe noile pieţe cheie.
Currently, there is ‘competition’ between the US and the EU as to who will enter first -and under which conditions- key new markets.
În cadrul acestor negocieri, UE trebuie în mod clar să asigure o abordare mai echilibrată între diferitele sectoare şi să promoveze interesele agricole europene atât pe cele defensive, cât şi pe cele ofensive.
There is a clear need for the EU, in the framework of these negotiations, to ensure a more balanced approach among different sectors and to promote both defensive and offensive European agricultural interests.
Coerenţa dintre PAC şi politica comercială externă a UE asigură menţinerea modelului agricol european, precum şi un mediu concurenţial echitabil pentru producătorii europeni pe piaţa mondială.
Coherence between the CAP and the EU external trade policy shall ensure the preservation of the European agricultural model, as well as a level playing field for EU producers in the world market.
Rolul multifuncţional al sectorului agricol european poate servi drept catalizator al unor paradigme noi, deoarece oferă bunuri publice de o importanţă majoră pentru societăţile noastre, a căror aprovizionare poate fi asigurată prin intermediul pieţei: securitate, siguranţă şi calitate alimentară la un preţ rezonabil pentru cetăţenii europeni.
The multifunctional role of the European agricultural sector can serve as a catalyst for new paradigms, since it delivers public goods of major importance to our societies, whose supply cannot be secured through the market: food security, safety and quality at an affordable price for EU citizens.
La nivel global, se observă o creştere a cererii de alimente pe fondul creşterii costurilor de producţie, al agravării volatilităţii pe pieţele agricole, al scăderii suprafeţelor de teren şi a cantităţii de apă, precum şi al reducerii aporturilor de energie.
There is a global increase in food demand against a background of higher production costs, severe volatility in agricultural markets, less land, less water and reduced energy inputs.
O politică agricolă comună puternică este, de asemenea, fundamentală pentru menţinerea, durabilitatea din punctul de vedere al mediului şi dezvoltarea economică a zonelor rurale din UE pe fondul ameninţării pe care o reprezintă abandonarea terenurilor şi depopularea zonelor rurale.
A strong CAP is also fundamental for the preservation, environmental sustainability and economic development of the EU rural areas against the threat of land abandonment and rural depopulation.
Geografia economică a PAC este strâns legată de alte obiective societale şi politice.
The economic geography of the CAP is interlinked with other societal and policy objectives.
Sectorul agricol european are un plus de valoare clar şi joacă un rol major în strategia „UE 2020” în sensul abordării provocărilor socioeconomice şi de mediu cu care se confruntă UE, atât la nivel intern, cât şi ca actor global principal.
The European agricultural sector has a clear added value and a major role to play in the ‘EU 2020’ strategy towards tackling the socio-economic and environmental challenges that EU is facing, both internally and as a leading global player.
Politica comercială a UE va juca un rol hotărâtor pentru a stabili dacă agricultura va continua sau nu să aducă o contribuţie pozitivă totală la îndeplinirea acestor obiective.
EU trade policy will play a determinant role in whether agriculture will continue to make a full positive contribution to these objectives.
Politica comercială nu ar trebui să submineze dinamica sectorului agricol al UE.
Trade policy should not undermine the dynamic of the EU agricultural sector.
Dimpotrivă, politica comercială şi politica agricolă pot şi trebuie să se susţină reciproc.
To the contrary, trade policy and agricultural policy can and must be mutually supportive.
referitor la agricultura UE şi comerţul internaţional
on EU-Agriculture and International Trade
4. constată că regiunile cele mai îndepărtate sunt parte integrală din teritoriul Uniunii Europene şi trebuie să fie pe deplin acoperite de acordurile comerciale; subliniază că economiile fragile bazate pe sectorul agricol din aceste regiuni şi producţiile acestora sunt în concurenţă cu produse ale producătorilor din America Latină, care beneficiază de reducerea taxelor vamale; subliniază că articolul 349 din TFUE permite adaptarea politicilor comunitare în funcţie de realităţile geografice şi economice ale acestor regiuni; solicită Comisiei să ţină seama de interesele specifice ale regiunilor celor mai îndepărtate în cadrul negocierilor, astfel încât dezvoltarea acestor regiuni să nu fie afectată;
Notes that the outermost regions are an integral part of the territory of the European Union and must be fully covered by the trade agreements; stresses that the fragile economies based on the agriculture sector in these regions and their productions are in competition with products from Latin American producers benefiting from the lowering of customs tariffs; points out that Article 349 TFEU allows for the tailoring of Community policies to the geographical and economic realities of those regions; calls on the Commission to take into account the specific interests of the outermost regions in the negotiations so that the development of those regions is not affected;
15. îşi exprimă îngrijorarea cu privire la concesiile acordate pentru cereale în negocierile cu Ucraina, având în vedere faptul că producţia Ucrainei este foarte competitivă şi că Ucraina este deja utilizatorul principal al cotelor de cereale cu taxe vamale reduse (grâu şi orz) oferite ţărilor terţe; solicită, astfel, Comisiei să limiteze oferta în acest sector.
Is concerned at the prospect of concessions on cereals in the negotiations with Ukraine, in view of the fact that Ukrainian production is highly competitive and that Ukraine is already the main user of reduced-tariff cereal quotas (wheat and barley) offered to third countries; calls, therefore, on the Commission to limit its offer in this sector.
1. subliniază că la articolul 208 din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene se precizează că: „Uniunea ţine seama de obiectivele cooperării pentru dezvoltare la punerea în aplicare a politicilor care pot afecta ţările în curs de dezvoltare”;
Points out that Article 208 of the Treaty on the Functioning of the European Union states that: ‘The Union shall take account of the objectives of development cooperation in the policies that it implements which are likely to affect developing countries’;
7. reafirmă faptul că ţările în curs de dezvoltare ar trebui să aibă dreptul legitim de a adopta politici care creează o valoare adăugată la nivel intern; constată că reducerea la jumătate a taxelor la import aplicate de ţările OCDE produselor agricole ar genera venituri estimate la 10 miliarde de USD pentru ţările în curs de dezvoltare; consideră că actualul sistem comercial al UE, care aplică taxe asupra materiilor prime mai mici decât taxele aplicabile bunurilor prelucrate, este contraproductiv pentru industrializarea ţărilor în curs de dezvoltare; încurajează o reducere constantă a taxelor vamale pentru importurile agricole din ţările în curs de dezvoltare pentru a promova crearea durabilă de bunăstare şi pentru a acorda posibilităţi reale de acces pe piaţă pentru aceste ţări;
Reaffirms that developing countries should legitimately be allowed to enact policies which create domestic added value; notes that an estimated USD 10 billion would be generated for developing countries by halving the OECD countries’ import tariffs on agricultural products; considers that the current EU trade system, which taxes raw materials less than processed goods, is at odds with the industrialisation of developing countries; encourages an ongoing reduction of tariffs on agricultural imports from developing countries in order to promote sustained wealth creation and provide real market-access opportunities for those countries;
referitor la sărăcia în rândul femeilor din Uniunea Europeană
on the face of female poverty in the European Union
Gabriele Zimmer, Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale
Gabriele Zimmer , Committee on Employment and Social Affairs
AVIZ al Comisiei pentru ocuparea forȚei de muncă Și afaceri sociale 26
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ..............25
referitoare la sărăcia în rândul femeilor din Uniunea Europeană
on the face of female poverty in the European Union
– având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3), al doilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană,
– having regard to Articles 2 and 3(3), second subparagraph, of the Treaty on European Union,
– având în vedere articolele 8, 151, 153 și 157 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
– having regard to Articles 8, 151, 153 and 157 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– având în vedere Carta drepturilor fundamentale a UE, în special prevederile referitoare la drepturile sociale și la egalitatea dintre bărbați și femei,
– having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, in particular its provisions on social rights and on equality between men and women,
– având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948,
– having regard to the 1948 Universal Declaration of Human Rights,
– având în vedere Declarația și Programul de acțiune al Conferinței mondiale privind femeile, adoptate la Beijing la 15 septembrie 1995,
– having regard to the Beijing Declaration and Platform for Action adopted by the Fourth World Conference on Women on 15 September 1995,
– având în vedere Obiectivele de dezvoltare ale mileniului definite de Organizația Națiunilor Unite în 2000, în special Obiectivul 1 (reducerea sărăciei extreme și a foametei) și Obiectivul 3 (promovarea egalității de gen),
– having regard to the Millennium Development Goals defined by the United Nations in 2000, in particular Goal 1 (eradicate extreme poverty and hunger) and Goal 3 (promote gender equality),
– având în vedere Rezoluția 1558(2007) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei referitoare la feminizarea sărăciei,
– having regard to the Council of Europe Parliamentary Assembly Resolution 1558 (2007) on the feminisation of poverty,
– având în vedere Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (reformare)
– having regard to Directive 2006/54/EC of the European Parliament and the Council of 5 July 2006 on the implementation of the principle of equal opportunities and equal treatment of men and women in matters of employment and occupation (recast)
JO L 204, 26.7.2006, p.
OJ L 204, 26.7.2006. p.
JO L 298, 07.11.2008, p.
OJ L 298, 7.11.2008, p.
JO L 87, 7.4.2010, p.1 ,
OJ L 87, 7.4.2010, p.1 ,
– având în vedere proiectul de concluzii al Consiliului din 30 octombrie 2007, referitor la Revizuirea punerii în aplicare de către statele membre și instituțiile europene a Platformei de acțiune de la Beijing - Indicatori referitori la femei și sărăcie (13947/07),
– having regard to draft Council conclusions of 30 October 2007 on the Review of the implementation by the Member States and the EU institutions of the Beijing Platform for Action - Indicators in respect of Women and Poverty (13947/07),
– având în vedere raportul Comisiei din 3 octombrie 2008 intitulat „Punerea în aplicare a obiectivelor de la Barcelona privind structurile de îngrijire a copiilor de vârstă preșcolară” ( COM(2008)0638 ),
– having regard to the Commission report of 3 October 2008 on the Implementation of the Barcelona objectives concerning childcare facilities for pre-school-age children ( COM(2008)0638 ),