natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– având în vedere Protocolul adițional la acest acord din 23 noiembrie 1970, în special articolul 41 alineatul (1) (clauza de „standstill”),
– having regard to the Additional Protocol to that Agreement of 23 November 1970, and in particular Article 41(1) thereof (‘Standstill Clause’),
– având în vedere hotărârile Curții Europene a Justiției privind cele patru libertăți fundamentale, în special cauzele Demirel, Sevince, Savas, Abatay-Sahin, Tum-Dari și Soysal,
– having regard to the rulings of the European Court of Justice concerning the four fundamental movements, in particular in the Demirel, Sevince, Savas, Abatay-Sahin, Tum-Dari and Soysal cases,
– având în vedere ultimul raport al OMC privind politica comercială a Turciei, publicat în 2007,
– having regard to the latest WTO Trade Review on Turkey, published in 2007,
– având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Turcia,
– having regard to its previous resolutions on Turkey,
– având în vedere analiza departamentului tematic privind programul anual pe 2009 pentru Turcia din cadrul Instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA) în contextul măsurilor din 2009 referitoare la extindere,
– having regard to the Policy Department’s analysis of the 2009 annual programme for Turkey under the Pre-accession Instrument (IPA) in the context of the 2009 enlargement package,
– având în vedere Concluziile Consiliului din 11 decembrie 2006,
– having regard to the Council Conclusions of 11 December 2006,
– având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional ( A7-0238/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade ( A7-0238/2010 ),
A. întrucât uniunea vamală cu Turcia rămâne una dintre relațiile comerciale cele mai strânse și mai avansate pe care UE le are cu o țară terță;
A. whereas the Customs Union with Turkey remains one of the most advanced and close commercial relationships that the EU has with any third country,
B. întrucât Turcia este a șaptesprezecea cea mai mare economie din lume, potrivit statisticilor Băncii Mondiale, și a șasea din Europa, peste 90% din exporturile sale constând în bunuri industriale; întrucât Turcia ocupă, în 2008, locul douăzeci în lume între țările destinatare ale investițiilor străine directe (ISD), iar volumul ISD s-a ridicat la 18 miliarde EUR,
B. whereas Turkey is the seventeenth largest economy in the world, according to World Bank statistics, and the sixth largest economy in Europe, with industrial goods amounting to over 90% of its exports; whereas in 2008 Turkey ranked as the world’s twentieth largest receiver of FDI and its FDI inflow amounted to 18 billion,
C. întrucât Turcia a devenit al șaptelea cel mai mare partener comercial al UE, iar UE, la rândul său, este cel mai important partener comercial al Turciei;
C. whereas Turkey has become the EU’s seventh largest trade partner and the EU is Turkey’s largest trading partner,
D. întrucât în 2009 Turcia a exportat în UE produse în valoare de 33,6 miliarde EUR și a importat din UE produse în valoare de 40,4 miliarde EUR;
D. whereas in 2009 Turkey exported EUR 33.6 billion’s worth of products to the EU and imported EUR 40.4 billion’s worth of products from the EU,
1. salută stadiul avansat al relațiilor comerciale dintre UE și Turcia; solicită Turciei să simplifice procedurile și birocrația și să elimine barierele tarifare și netarifare rămase; subliniază importanța unui dialog constructiv între cele două părți în vederea consolidării pe mai departe a relațiilor;
Welcomes the fact that the EU’s trade relations with Turkey are at an advanced level; calls on Turkey to simplify procedures and bureaucracy and remove remaining tariff and non-tariff barriers; stresses the importance of constructive dialogue between the two parties in order to further improve these relations;
10. salută alinierea codului vamal turc la cel al UE și, în special, adoptarea sistemului de preferințe generalizate (SPG); solicită o mai bună adaptare a legislației turce la acquis-ul comunitar în ceea ce privește liberul schimb, combaterea contrafacerii, verificările a posteriori și autorizarea magazinelor duty-free;
Welcomes the alignment of the Turkish Customs Code with that of the EU and, in particular, the adoption of the Generalised System of Preferences (GSP); calls for greater alignment of Turkish legislation with the Community acquis as regards free trade, combating counterfeiting, and post-clearance checks and authorisations for duty-free shops;
15. recunoaște dificultățile cu care se confruntă Turcia în încheierea acordurilor de liber schimb (ALS) cu țările terțe, ceea ce are efecte negative asupra economiei Turciei, permițând accesul unilateral preferențial pe piața turcă al acelor parteneri cu care UE a încheiat ALS și cu care Turcia nu a putut semna încă astfel de acorduri; invită Comisia și Consiliul să se asigure că Turcia este inclusă în studiile de impact referitoare la eventualele ALS dintre UE și țările terțe și să consolideze în continuare sistemul de transmitere a informațiilor privind poziția UE și situația negocierilor ALS; încurajează Comisia să aibă în vedere uniunea vamală între UE și Turcia în cadrul ALS;
Acknowledges the difficulties faced by Turkey in concluding Free Trade Agreements (FTAs) with third countries, which has negative effects on the Turkish economy by enabling unilateral preferential access to the Turkish market for the EU’s FTA partners with which Turkey has not yet been able to sign FTAs; calls on the Commission and the Council to ensure that Turkey is included in the impact assessment studies of prospective FTAs between the EU and third countries and to further strengthen the transmission of information on the EU’s position and the state of play of the FTA negotiations; encourages the Commission to take account, in the FTAs, of the CU between the EU and Turkey;
25. constată că, deși UE rămâne partenerul comercial cel mai important al Turciei, Rusia, China, Statele Unite ale Americii și Iranul s-au numărat printre principalii săi parteneri comerciali începând din 2009; subliniază faptul că volumul schimburilor comerciale dintre Turcia și UE a scăzut în 2009, în timp ce în primele două trimestre din 2010 s-a înregistrat o tendință de creștere a schimburilor; constată că Turcia își diversifică partenerii comerciali; solicită Comisiei să realizeze un studiu privind cauzele, care pot include și criza financiară, și impactul economic al scăderii relative a procentului UE din volumul schimburilor comerciale externe ale Turciei;
Notes that while the EU remains Turkey’s largest trade partner, Russia, China, the United States and Iran were amongst Turkey’s main trade partners as of 2009; underlines that the trade volume between Turkey and the EU decreased during 2009, while an increasing trend has been noted in the first two quarters of 2010; notes also that Turkey is diversifying its trade partners; asks the Commission to conduct a study on the causes, which may involve the financial crisis, and economic impact of the relative decline of EU’s share in Turkey’s foreign trade volume;
Rolul Turciei în calitate de actor comercial mondial a crescut în ultimii ani, îndeosebi prin faptul că țara își valorifică mai mult poziția geopolitică unică.
Turkey’s role as a world trade actor has grown in recent years, particularly as the country is capitalizing more on its unique geopolitical position.
Turcia acționează ca o punte de legătură între Marea Mediterană, Orientul Mijlociu, Asia, Marea Neagră și Caucaz.
It acts as a link amongst the Mediterranean, the Middle East, the Asian, the Black Sea and the Caucasus regions.
Însă cele mai importante relații comerciale care au impulsionat creșterea economică a Turciei pe scena comerțului mondial se datorează relației sale privilegiate cu Uniunea Europeană (UE).
The single most important trade relation that underpinned Turkey’s growth on the world trade scene, however, has been its privileged relation with the European Union (EU).
Uniunea Vamală (UV)
The Customs Union (CU)
Originea uniunii vamale este Acordul de asociere încheiat în 1963 între Turcia și CEE care prevedea crearea unei uniuni vamale până în 1996.
The roots of the CU date back to 1963, when Turkey and the EEC entered into an association agreement that provided for the attainment of a custom union by 1996.
Acest lucru a permis consolidarea relațiilor economice odată cu înființarea uniunii vamale - una dintre cele trei uniuni la care s-a alăturat UE și singura cu un candidat pentru aderare.
This allowed for the deepening of economic relations with the establishment of CU - one of the only three, the EU has entered into and the only one with a candidate for accession.
Din acest moment, nivelul integrării pieței a crescut considerabil, în special sub aspectul liberei circulații a mărfurilor.
A considerable degree of market integration has been achieved since, especially concerning the free movement of goods.
O realizare recentă cu adevărat notabilă în direcția integrării a fost adoptarea noului cod vamal turc și a sistemului de preferințe generalizate.
A particular recent noteworthy achievement towards integration has been the adoption of the new Turkish Customs Code and the adoption of the Generalized System of Preferences.
Produsele reglementate de uniunea vamală includ toate produsele industriale și produsele agricole prelucrate.
Products covered by the CU include all industrial products and processed agricultural goods.
Succesul uniunii vamale poate fi observat în cifre: Turcia a devenit un partener comercial esențial al UE, situându-se pe locul șapte în topul UE al piețelor de import și pe locul cinci în clasamentul piețelor de export.
The success of the CU can be seen numerically: Turkey has become a key commercial partner of the EU, ranking 7th in the EU’s top import markets and 5th in the export markets.
Turcia a devenit o bază de investiții pentru mediul de afaceri european, două treimi din ISD globale provenind din UE, cu o creștere a integrării în lanțul de distribuție și producție al UE, adeseori în segmente cu valoare adăugată mare.
With two-thirds of overall FDI coming from the EU, Turkey has become an investment base for European business with increasing integration into the EU’s supply and production chain, often in high value added segments.
În 2009, Turcia a exportat în UE produse în valoare de 33,6 miliarde de euro și a importat din Uniune produse în valoare de 40,4 miliarde de euro.
In 2009 Turkey exported € 33, 6 billion worth of products to the EU and imported € 40,4 billion worth of products from the Union.
De asemenea, Turcia a devenit a 15-a cea mai dezvoltată economie din lume.
Turkey has also become 15th largest economy in the world.
Deși a fost instituită în 1996, uniunea vamală nu are, până în prezent, un caracter complet.
Although the CU was established in 1996 CU, it is not, as yet, complete.
Având în vedere negocierile de aderare, uniunea vamală poate fi extinsă la produsele agricole și la domenii, cum ar fi serviciile și achizițiile publice și poate fi reorganizată pentru a elimina actualele deficiențe.
Taking into account the accession negotiations, the CU can be deepened with the coverage of agricultural products and areas such as services and public procurement and can be redesigned to remove the current deficiencies.
Uniunea vamală în sine este dovada succesului integrării economice și comerciale în relația UE-Turcia.
The Customs Union is evidence on its own merits for the success of EU-Turkey economic and trade integration.
Uniunea vamală a contribuit la consolidarea acestei tendințe de creștere prin ancorarea Turciei în sistemul de piață și de producție european.
The Customs Union contributed to enhance this growth spiral by anchoring Turkey to the European market and production system.
Integrarea economică și consolidarea investițiilor și a comerțului cu UE datorează în bună parte succesul lor uniunii vamale și lansării negocierilor de aderare în 2005.
Economic integration and enhanced trade and investment with the EU owe a significant share of their success to the CU and to the launching of the accession negotiations in 2005.
Totuși, uniunea vamală pare să sufere din cauza problemelor recurente legate de barierele tehnice rămase în calea comerțului și de utilizarea excesivă a măsurilor de protecție.
However, the CU seems to be suffering from recurrent issues concerning remaining technical barriers to trade and excessive use of safeguard measures.
Au rămas încă în funcțiune procedurile de evaluare a conformității și utilizarea unor regulamente și standarde tehnice ca mijloc de protecție a piețelor interne.
Conformity assessment processes, and the use of technical regulations and standards as a means to protect domestic markets still remain in place.
Aspectul vizelor pentru comercianții turci care pătrund în UE, concretizat în hotărâri succesive ale CJUE, lipsa unui paralelism în negocierea și încheierea acordurilor de liber schimb cu țările terțe și nerespectarea drepturilor de proprietate intelectuală reprezintă alte probleme întâlnite în cadrul uniunii vamale dintre UE și Turcia.
The visa problems for Turkish traders entering the EU, as embodied by successive ECJ rulings, and the lack of parallelism in the negotiation and conclusion of Free Trade Agreements with third countries, and the lack of enforcement of intellectual property rights are other problems encountered in the framework of the Customs Union between the EU and Turkey.
Având în vedere negocierile de aderare, consolidarea relațiilor comerciale și a integrării pieței ar contribui la realizarea unei uniuni vamale mai extinse și mai puternice.
Taking into account the accession negotiations, deepening trade relations and market integration would certainly a way forward to making the CU wider and stronger.
Uniunea vamală ar putea obține avantaje considerabile în urma creării unui mecanism eficient de soluționare a litigiilor.
The CU could greatly benefit from the establishment of an effective Dispute Settlement Mechanism.
Cu toate acestea, orice reformă substanțială a uniunii vamale pare să fie dificil de realizat întrucât este împiedicată de chestiunea aderării Turciei la Uniunea Europeană.
Any substantial reform to the CU appears, however, to be difficult to carry out as it is being hindered by the issue of Turkey’s candidacy to the European Union.
Turcia și comerțul internațional
Turkey and International Trade
Turcia este membră a OMC din 1995, deși nu este parte la Acordul privind achizițiile publice.
Turkey has been a WTO member since 1995, although it is not party to the Government Procurement Agreement.
Recentul mecanism de examinare a politicii comerciale (EPC) a lăudat reformele întreprinse de Turcia întrucât au favorizat creșterea economică, dezinflația și scăderea datoriilor publice și externe.
The recent Trade Policy Review Mechanism has praised Turkey’s reforms as they favoured growth, disinflation and the decline of public and external debt burdens.
Totuși probleme legate de creșterea deficitului de cont curent și barierele în calea importurilor (adică taxele vamale și taxele interne) sunt încă prezente, aspect foarte criticat de EPC.
Yet, problems relating to the widening current account deficit, and barriers to imports (i.e. customs duties and internal taxes) remain which is much criticised by the TPR.
Turcia este, în același timp, un partener fondator al Procesului de la Barcelona și un actor-cheie în crearea unei zone euro-mediteraneene de liber schimb.
Turkey is also a founding partner of the Barcelona Process and a key player in the establishment of a Euro-Mediterranean Free Trade Area.
De fapt, până în prezent, Turcia are cea mai vastă rețea de acorduri de liber schimb sud-sud cu parteneri Euromed.
In fact, to date, Turkey has the most complete network of South-South FTAs with Euromed partners.
În ciuda rolului indiscutabil al Turciei în regiunea mediteraneană, schimburile comerciale cu țările Euromed rămân la un nivel destul de scăzut, în termeni absoluți și relativi.
Despite the obvious role of Turkey in the Mediterranean region trade with Euromed countries remains rather low in absolute and relative terms.
De altfel, comerțul cu partenerii mediteraneeni reprezintă numai 4% din importurile Turciei și 7% din exporturi.
In fact, trade with Mediterranean partners only makes up 4% of Turkish imports and 7% of its exports.
Turcia este membră fondatoare a Cooperării Economice la Marea Neagră și a semnat acorduri de liber schimb cu Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Croația, Bosnia și Herțegovina și Albania.
Turkey is a founding member of the Black Sea Economic Cooperation, and has signed FTAs with the Former Yugoslavian Republic of Macedonia, Croatia, Bosnia-Herzegovina and Albania.
De asemenea, Turcia este membră a Procesului de cooperare în Europa de Sud-Est.
Turkey is also a member of the South East European Co-operation Process.
UE este de departe cel mai important partener comercial al Turciei, dar cu un procentaj în scădere.
The EU is the major trade partner of Turkey by far but with a decreasing share.
Procentul Rusiei și al Chinei din schimburile comerciale ale Turciei s-a mărit.
Russia and China have been increasing their shares in Turkey’s trade.
Principalii parteneri comerciali din afara UE ai Turciei sunt Rusia, China, Emiratele Arabe Unite, SUA și Iranul.
Turkey’s top non-EU trade partners are Russia, China, United Arab Emirates, the US and Iran.
Potrivit statisticilor, exporturile Turciei înspre UE au crescut cu numai 5% și doar 48% din exporturile sale au ajuns în UE în 2008, comparativ cu 56% anul trecut.
Statistics show that Turkish exports to the EU rose by only 5% and that only 48% of Turkey’s exports went to the EU in 2008, compared to 56% last year.
În schimb, importurile din UE au crescut cu 9%, în timp ce importurile din alte țări au crescut cu 25%, în aceeași perioadă.
On the other hand, Turkish imports from the EU rose by 9% while imports from other countries rose by 25% during the same period.
Turcia se confruntă cu o concurență acerbă în sectoarele sale tradiționale esențiale, cum ar fi cel textil.
Turkey faces stiff competition in its traditional key industries, such as textiles.
Cea mai mare concurență o reprezintă țările în curs de dezvoltare, cum ar fi India și China.
The biggest competition comes from the developing economies such as India and China.
Relațiile comerciale cu China s-au dezvoltat, îndeosebi în sectorul energetic, iar cele două țări au convenit asupra unei serii de măsuri economice și acorduri de cooperare bilaterale care acoperă domenii precum comerțul, diplomația, turismul, energia, cultura și mijloacele de informare în masă.
Trade relations with China are increasing, particularly in the energy sector and the two countries have agreed on a number of economic measures and bilateral cooperation agreements covering trade, diplomacy, tourism, energy, culture and the media.
Turcia a înregistrat un deficit comercial de aproximativ 16 miliarde USD față de China, în 2008.
Turkey recorded a trade deficit of nearly 16 billion dollars with China in 2008.
Continuarea cooperării și a acțiunilor concertate între UE și Turcia ar putea contribui la găsirea unor soluții comune la actualele dificultăți în ceea ce privește atât schimburile comerciale, cât și investițiile.
Further cooperation and concerted action between the EU and Turkey might help in finding common solutions to the current difficulties in both trade and investments.
În ceea ce privește investițiile străine directe, UE rămâne în continuare cea mai importantă sursă a fluxurilor de ISD în Turcia.
As regards Foreign Direct Investments, the EU continues to be the biggest source of FDI inflows in Turkey.
În 2008, 75% din fluxurile de ISD din Turcia au provenit din țări ale UE, pentru ca în primele cinci luni ale anului 2009 cifra să crească la 88%.
In 2008 75% of FDI inflows in Turkey came from EU countries, while in the first five months of 2009 the figure increased to 88%.
Cu toate acestea, rolul ISD în economia Turciei este unul modest, multe îmbunătățiri fiind necesare în acest domeniu, în special prin valorificarea avantajelor redresării economice mondiale.
Yet, the role of FDI in Turkish economy is low and there is a great scope for improvement in this area, mostly by reaping the benefits of the global economic recovery.
Problematica produselor contrafăcute și nerespectarea DPI au o legătură directă cu fluxurile de ISD, întrucât au un impact covârșitor asupra atractivității Turciei pentru ISD.
The issue of counterfeit products and lack of IPR enforcement is directly linked with FDI inflows, as it has a significant impact on Turkey’s attractiveness to FDI.
Flexibilitatea sistemului bancar turc la criza financiară este de remarcat.
The resilience of the Turkish banking system to the financial crisis has been noteworthy.
Ea este rezultatul unei serii de reforme aplicate în urma crizei din 2001 din Turcia.
This is largely the result of a series of reforms following the 2001 crisis in Turkey.
Date concrete arată că economia Turciei se redresează în urma crizei.
Evidence shows that the Turkish economy is bouncing back from the crisis.
Institutul de statistică din Turcia a raportat o creștere a PIB-ului cu 6% în ultimele luni ale anului 2009, ceea ce reprezintă un reviriment remarcabil după scăderea cu 14,5% înregistrată în primul semestru al aceluiași an.
The Turkish Statistics Institute reported a GDP rise of 6% in the last three months of 2009, which is a remarkable turnaround from the 14.5% drop registered in the first quarter of the year.
Având în vedere volumul important de schimburi comerciale și legăturile statornice dintre Turcia și Uniunea Europeană, relațiile comerciale și economice ale acestora ar trebui să se bucure de atenția cuvenită.
Given the important trade volume and rooted relations between Turkey and the EU, their trade and economic relations should be paid due attention.
În acest context, ar trebui întreprinse acțiunile necesare pentru a dezvolta și mai mult aceste relații.
In this context, necessary steps should be taken to further improve these relations.
În prezent, urmează să fie soluționate mai multe chestiuni tehnice și, în acest sens, se impun măsuri imediate.
To date, several technical issues remain to be resolved and immediate actions should be taken in this respect .
Uniunea vamală trebuie să devină mai funcțională; aspectele nesoluționate necesită o atenție imediată, iar Turcia și UE ar trebui să-și alinieze în continuare politicile comerciale, în special în contextul acordurilor de liber schimb și al schimburilor comerciale regionale.
Customs Union has to be rendered more functional; pending issues need immediately attention and Turkey and EU should further align their trade policies, especially in the context of FTAs and regional trade.
Aceste acțiuni ar putea duce la o situație avantajoasă, din care ambele economii vor avea de câștigat.
These actions are likely to lead to a win-win situation which will be beneficial to both economies.
Francesca Balzani, Catherine Bearder, George Sabin Cutaș, Béla Glattfelder, Salvatore Iacolino, Maria Eleni Koppa, Elisabeth Köstinger, Jörg Leichtfried, Georgios Papastamkos, Miloslav Ransdorf, Jarosław Leszek Wałęsa
Francesca Balzani, Catherine Bearder, George Sabin Cutaş, Béla Glattfelder, Salvatore Iacolino, Maria Eleni Koppa, Elisabeth Köstinger, Jörg Leichtfried, Georgios Papastamkos, Miloslav Ransdorf, Jarosław Leszek Wałęsa
referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață și utilizarea produselor biocide
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council concerning the placing on the market and use of biocidal products
Amalia Sartori, Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor:
Amalia Sartori , Committee on the Internal Market and Consumer Protection
(*) Comisii asociate – articolul 50 din Regulamentul de procedură
(*) Associated committees – Rule 50 of the Rules of Procedure
EXPUNERE DE MOTIVE......................................................................................................187
EXPLANATORY STATEMENT............................................................................................180