natgillin/translations-raw huggingface dataset:
În 1998, UE a adoptat strategia pentru biodiversitate, care cuprindea patru planuri de acțiune pentru biodiversitate ce au fost prezentate în 2001, referitoare la conservarea resurselor naturale, agricultură, pescuit și cooperarea economică și pentru dezvoltare.
In 1998, the EU adopted a biodiversity strategy with four biodiversity action plans which were presented in 2001, on conservation of natural resources, agriculture, fisheries, and economic and development cooperation.
De asemenea, natura și biodiversitatea reprezintă una dintre cele patru priorități ale celui de al șaselea program de acțiune comunitar pentru mediu, alături de schimbările climatice, gestionarea resurselor și a deșeurilor și sănătatea în raport cu mediul.
Nature and biodiversity are also one of the four priorities of the EU’s sixth environment action programme, together with climate change, resource and waste management and health in relation to the environment.
În 2006, Comisia a dezvăluit un plan de acțiune pentru stoparea pierderii biodiversității, identificând patru domenii prioritare: biodiversitatea în cadrul UE, UE și biodiversitatea nivel global, biodiversitatea și schimbările climatice și baza de cunoștințe.
In 2006, the Commission unveiled an action plan to halt biodiversity loss, identifying four priority areas: biodiversity in the EU, the EU and global biodiversity, biodiversity and climate change, and the knowledge base.
În ciuda acestor inițiative, din nefericire, obiectivul UE, astfel cum a fost convenit la Summitul european de la Göteborg din 2001, privind stoparea pierderii biodiversității până în 2010, nu a fost îndeplinit.
Despite these initiatives the EU’s objective, as agreed to at the European Summit in Gothenburg in 2001, to halt the loss of biodiversity by 2010 has unfortunately not been met.
În ciuda caracterului urgent al situației, cetățenii europeni nu sunt pe deplin conștienți de pierderea biodiversității și de consecințele negative ale acesteia.
Despite the urgency of the situation, European citizens are insufficiently aware of biodiversity loss and its adverse consequences.
Potrivit studiului realizat de Eurobarometru în aprilie 2010, doar 38 % dintre europeni sunt familiarizați cu termenul de „biodiversitate”, în timp ce 28 % cunosc cuvântul, dar nu și înțelesul acestuia.
According to a Eurobarometer survey in April 2010, only 38% of Europeans know the meaning of the term ‘biodiversity’, while 28% know the word but not its meaning.
Desigur, majoritatea consideră că pierderea biodiversității reprezintă o chestiune serioasă, dar nu cred că vor fi afectați în mod personal de către aceasta.
Admittedly, a majority consider biodiversity loss to be a serious issue, but they do not think they will be personally affected by it.
Doar 17 % dintre respondenți cred că scăderea biodiversității îi afectează deja.
Only 17% of respondents believe that they are already touched by biodiversity decline.
Cel mai important motiv al lipsei lor de acțiune în ceea ce privește combaterea pierderii biodiversității citat de cetățeni îl reprezintă lipsa de cunoștințe referitoare la posibilitățile de acțiune.
As the most important reason for their lack of action to combat biodiversity loss, citizens cite a lack of knowledge about what can be done.
Prin urmare, este foarte necesară realizarea unei campanii de sensibilizare în acest domeniu.
An awareness raising campaign in this area is therefore sorely needed.
Instrumentele și politicile UE
EU instruments and policies
Instrumentul cheie la nivelul UE de protejare a biodiversității și a ecosistemelor este Natura 2000, o rețea la nivel comunitar compusă din zone de protecție a naturii stabilite în temeiul
The key EU-level instrument for safeguarding biodiversity and ecosystems is Natura 2000, an EU-wide network of nature protection areas established under the
Aceasta este alcătuită din arii speciale de conservare (ASC) desemnate de statele membre în temeiul Directivei „Habitate” (1992) și cuprinde, de asemenea, ariile de protecție specială (APS) desemnate de statele membre în temeiul
It is comprised of Special Areas of Conservation (SAC) designated by Member States under the Habitats Directive (1992), and also incorporates Special Protection Areas (SPAs) which they designate under the
Directivei privind păsările (1979).
Birds Directive (1979).
Principalul obiectiv al rețelei Natura 2000 este să „contribuie la menținerea biodiversității prin conservarea habitatelor naturale și a speciilor de floră și faună sălbatică de pe teritoriul statelor membre.”
The main objective of Natura 2000 is to ‘contribute towards ensuring bio-diversity through the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora in the European territory of the Member States.’
Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale precum și a faunei și florei sălbatice (Directiva privind fauna, flora și habitatele).
Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora (Habitats Directive), Article 2.
Măsurile adoptate în baza legislației privind Natura 2000 au drept scop menținerea sau readucerea „la un stadiu corespunzător de conservare a habitatelor naturale și a speciilor de floră și faună sălbatică de importanță comunitară”, ținând seama în același timp de „condițiile economice, sociale și culturale, precum și de caracteristicile regionale și locale”
Measures taken on the basis of Natura 2000 legislation are designed to ‘maintain or restore, at favourable conservation status, natural habitats and species of wild fauna and flora of Community interest’, while at the same time taking account of ‘economic, social and cultural requirements and regional and local characteristics.’
În ciuda focalizării actuale asupra conservării habitatelor și protecției speciilor, ar merita să ne concentrăm mai mult pe crearea unor ecosisteme rezistente, care pot face față încercărilor și pot oferi servicii ecosistemice valoroase.
Despite the current focus on habitat conservation and the protection of species, it might be worth considering focusing more on the creation of resilient ecosystems, which can respond to stress and provide valuable ecosystem services.
Conform uzanțelor din cadrul politicii europene în materie de mediu, aceste directive acordă flexibilitatea necesară adaptării măsurilor de punere în aplicare în funcție de circumstanțele de pe plan local, după cum se și impune, având în vedere principiile subsidiarității și proporționalității.
As is customary in European environment policy, these directives afford the necessary flexibility to tailor implementing measures to local circumstances – rightly so, given the subsidiarity and proportionality principles.
Trebuie să se întreprindă acțiuni de prevenire a adâncirii diferențelor dintre statele membre, astfel încât consecințele să nu aibă efecte asupra eficacității directivelor.
Action must certainly be taken to prevent differences between Member States from becoming so great that the effectiveness of the directives suffers as a result.
De exemplu, există încă diferențe considerabile între statele membre în ceea ce privește ritmul de punere în aplicare a directivelor și modalitatea de interpretare a acestora, cum ar fi cele referitoare la principiul precauției, abordarea activităților existente și a efectelor externe.
For instance, there are still considerable differences between Member States as to how quickly the directives are implemented, and how they are interpreted, such as with regard to the precautionary principle, dealing with existing activities and external effects.
De asemenea, biodiversitatea a devenit treptat un element care a fost inclus în alte domenii de politică decât politica europeană de mediu, chiar dacă, în multe cazuri, aceasta a fost incorporată într-un ritm care este destul de modest, cum ar fi în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului (care face în prezent obiectul unei revizuiri), cazurile în discuție fiind măsuri de agromediu și cerința de menținere a terenului în bune condiții din punct de vedere agricol și ecologic din cadrul politicii agricole comune (PAC), precum și atenția acordată biodiversității în cadrul celui de Al șaptelea program-cadru de cercetare.
Biodiversity has also gradually become a factor in policy areas other than European environment policy, even though, in many instances, it has been incorporated to what is as yet only a modest degree, such as within the common fisheries policy (currently under review), cases in point being the agri-environment measures and the requirement to keep land in good agricultural and environmental condition under the common agricultural policy (CAP) and the attention given to biodiversity in the 7th Research Framework Programme.
Întrucât agricultorii gestionează aproximativ jumătate din suprafața terenului la nivel european, aceștia joacă un rol special în protejarea biodiversității, confruntându-se cu o provocare majoră în timpul procesului: din cauza creșterii populației și a prosperității la nivel mondial, trebuie să crească și producția agricolă, în timp ce sectorul agricol trebuie să asigure existența unui nivel adecvat al calității vieții în mediul rural și să protejeze biodiversitatea.
As farmers manage about half of the European landmass, they play a special role in safeguarding biodiversity, facing a major challenge in the process: because world population and affluence are increasing, global agricultural production must increase, too, while the farming sector must ensure that there is quality of life in the countryside and that biodiversity is safeguarded.
În cadrul unei politici agricole viitoare de succes, aceste trei componente trebuie să fie complementare iar nu contradictorii.
Within a successful future agricultural policy, these three components must be complementary and not contradictory.
Ca urmare, inter alia, a ceea ce este deseori o abordare sectorială cu privire la biodiversitate, finanțarea bugetară europeană a măsurilor referitoare la biodiversitate și la ecosistem este, de asemenea, foarte fragmentată.
As a result inter alia of what is often a sector-based approach to biodiversity, European budget financing of biodiversity and ecosystem measures is highly fragmented, too.
Instrumentul financiar pentru mediu (LIFE), care a fost instituit în 1992 cu scopul de a susține punerea în aplicare a politicii de mediu a Uniunii, a jucat în mod tradițional un rol important în finanțarea conservării biodiversității în cadrul UE, deși acest lucru reprezintă un procent redus din totalitatea cheltuielilor comunitare.
The EU Financial Instrument for the Environment (LIFE), established in 1992 to support the implementation of the Union’s environmental policy, has traditionally played a major role in funding biodiversity conservation within the EU, although this constitutes a small proportion of total Community expenditure.
Alte căi ale fluxurilor de finanțare sunt:
Other paths for funding flows:
- politica agricolă comună : în principal măsuri de agromediu, care formează unul dintre cele mai extinse elemente de sprijin comunitar pentru biodiversitate (finanțată prin FEADR);
- the common agricultural policy : mainly agri-environment measures, which form one of the largest elements of EU support for biodiversity, (financed via the EAFRD);
- politica comună în domeniul pescuitului : măsuri de protecție pentru mediul marin (FEP)
- the common fisheries policy : protection measures for the marine environment (EFF)
- dezvoltarea și coeziunea regională (fonduri structurale, Fondul de coeziune)
- regional development and cohesion (Structural Funds, Cohesion Fund)
- politica de cercetare (Al șaptelea program-cadru)
- research policy (7th framework programme)
Pe de o parte, este posibil ca finanțarea fragmentată să aibă un efect pozitiv, în sensul că pot fi făcute accesibile o serie de surse.
On the one hand, fragmented financing may have a positive effect in that a number of sources can be tapped.
Drept urmare, pe de altă parte, în ceea ce privește cofinanțarea obligatorie și abordarea „alege și selectează” din cadrul politicii rurale și structurale, de exemplu, doar statele membre care aleg în mod conștient această opțiune utilizează efectiv aceste fonduri în scopuri legate de biodiversitate.
As a result, on the other hand, of mandatory co-financing and a ‘pick and choose’ approach in rural and structural policy, for instance, only Member States making this conscious choice actually use these funds for biodiversity purposes.
În acest domeniu există, de asemenea, diferențe considerabile între cele 27 de state membre.
In this area, too, there are considerable differences between the 27 Member States.
Fără a anticipa dezbaterea privind noul cadru financiar multianual post-2013, vor trebui identificate alte mecanisme de finanțare alături de sursele publice de finanțare (subvenții), o provocare importantă fiind incorporarea costurilor externe în prețul final al produselor.
Without anticipating the debate on the new post-2013 multiannual financial framework, other funding mechanisms in addition to public sources of financing (subsidies) will have to be found, a significant challenge being to incorporate external costs into final product prices.
Inițiative viitoare
Future initiatives
În acest an, care este Anul internațional al biodiversității, au fost sau vor fi propuse noi inițiative de stopare a pierderii biodiversității și a degradării ecosistemelor.
New initiatives to halt the loss of biodiversity and the degradation of ecosystems have been or will be proposed this year, the International Year of Biodiversity.
În perioada 18-29 octombrie, cea de a zecea reuniune a Conferinței părților (COP 10) la Convenția privind diversitatea biologică (CBD) va avea loc la Nagoya, Japonia.
From 18-29 October, the tenth meeting of the Conference of the Parties (COP 10) to the Convention on Biological Diversity (CBD) will be held in Nagoya, Japan.
La nivel european, Comisia Europeană a prezentat la 19 ianuarie comunicarea intitulată „Opțiuni pentru o perspectivă și un obiectiv post-2010 în materie de biodiversitate la nivelul UE”, care face în prezent obiectul unei consultări publice.
At the European level the European Commission presented its communication ‘Options for an EU vision and target for biodiversity beyond 2010’ on 19 January, which is currently the subject of public consultation.
Cele patru opțiuni de politică, astfel cum sunt acestea prezentate de Comisie, includ:
The 4 policy options as presented by the Commission include:
1) reducerea semnificativă a ratei pierderii biodiversității și a serviciilor ecosistemice în UE până în 2020;
1) A significant reduction of the rate of loss of biodiversity and ecosystem services in the EU by 2020;
2) stoparea pierderii biodiversității și a deteriorării serviciilor ecosistemice în UE până în 2020;
2) Halting the loss of biodiversity and ecosystem services in the EU by 2020;
3) stoparea pierderii biodiversității și a serviciilor ecosistemice în UE până în 2020 și refacerea acestora pe cât posibil;
3) Halting the loss of biodiversity and ecosystem services in the EU by 2020 and restoring them insofar as possible;
4) stoparea pierderii biodiversității și a serviciilor ecosistemice în UE până în 2020 și refacerea acestora pe cât posibil, precum și creșterea contribuției UE la combaterea pierderii biodiversității la nivel mondial
4) Halting the loss of biodiversity and ecosystem services in the EU by 2020 and restoring them insofar as possible, and stepping up the EU’s contribution to averting global biodiversity loss
Se așteaptă ca această comunicare și rezultatul consultării publice să aibă drept rezultat publicarea unei propuneri pentru o nouă strategie UE privind biodiversitatea, inclusiv propuneri legislative, înainte de sfârșitul anului.
This communication and the outcome of the public consultation is expected to give rise to the publication of a proposal for a new EU biodiversity strategy, including legislative proposals, before the end of the year.
În plus, Consiliul European Mediu din 15 martie a convenit stabilirea unui nou obiectiv cheie de „stopare a pierderii biodiversității și a deteriorării serviciilor ecosistemice în UE până în 2020 și refacerea acestora în măsura în care acest lucru este fezabil, intensificând în același timp contribuția UE la combaterea pierderii biodiversității la nivel mondial”.
Furthermore, the March 15 European Environment Council agreed to a new headline target to ‘halt the loss of biodiversity and the degradation of ecosystem services in the EU by 2020, and restore them in so far as feasible, while stepping up the EU contribution to averting global biodiversity loss.’
Prezentul raport din proprie inițiativă este menit să reflecte prioritățile Parlamentului European în lupta împotriva pierderii continue a biodiversității și deteriorării ecosistemelor.
This own-initiative report intends to reflect the European Parliament’s priorities in the fight against continued biodiversity loss and ecosystem degradation.
referitor la punerea în aplicare a legislației comunitare privind conservarea biodiversității
on the implementation of EU legislation aiming at the conservation of biodiversity
Raportoare: Isabella Lövin
Rapporteur: Isabella Lövin
Comisia pentru pescuit recomandă Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, competentă în fond, includerea următoarelor sugestii în propunerea de rezoluție ce urmează a fi adoptată:
The Committee on Fisheries calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
5. invită Comisia să adopte o rețea model a zonelor marine protejate, permițând, în același timp, conservarea mediului și practicarea pescuitului durabil; solicită Comisiei să prezinte rapoarte periodice privind progresele realizate de statele membre în ceea ce privește punerea în aplicare a directivelor privind habitatele și păsările, în special în ceea ce privește realizarea rețelei Natura 2000 în mediu marin, având în vedere că, în prezent, siturile marine reprezintă mai puțin de 10% din zonele protejate, precum și în ceea ce privește obligațiile de raportare și de monitorizare ale statelor membre;
Calls on the Commission to adopt a model network of marine protected areas (MPAs) making it possible to reconcile preserving the environment and practising sustainable fishing; asks it to report regularly on the progress made by Member States in implementing the Habitats and Wild Birds Directives, in particular the establishment of the Natura 2000 network in the marine environment, since currently less than 10% of protected areas are marine sites, as well as on the reporting and monitoring obligations of the Member States;
Comisia pentru petiții recomandă Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, competentă în fond, includerea următoarelor observații, sugestii și recomandări în propunerea de rezoluție ce urmează a fi adoptată:
The Committee on Petitions calls upon the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following comments, suggestions and recommendations in its motion for a resolution:
5. observă că, din fericire, există exemple în cazul cărora Comisia Europeană a luat măsuri după discuțiile cu Comisia pentru petiții, în special în cazul petițiilor cu privire la propunerea de trasare a rutei Via Baltica, programată inițial să distrugă zone unice de păduri mature și cursuri de apă din valea Rospuda, dar care a fost abandonată în favoarea unui traseu alternativ, care respectă Natura 2000;
Notes that fortunately there are examples where the Commission has acted after discussions with the Committee on Petitions, notably in the case of petitions about the route of the Via Baltica, originally scheduled to destroy unique areas of primeval forest and water courses in the Rospuda Valley, a proposal which has now been abandoned in favour of an alternative route which respects the Natura 2000 areas;
Margrete Auken, Elena Băsescu, Victor Boștinaru, Simon Busuttil, Michael Cashman, Bairbre de Brún, Pascale Gruny, Carlos José Iturgaiz Angulo, Peter Jahr, Lena Kolarska-Bobińska, Erminia Mazzoni, Willy Meyer, Mariya Nedelcheva, Nikolaos Salavrakos, Angelika Werthmann, Tatjana Ždanoka
Margrete Auken, Elena Băsescu, Victor Boştinaru, Simon Busuttil, Michael Cashman, Bairbre de Brún, Pascale Gruny, Carlos José Iturgaiz Angulo, Peter Jahr, Lena Kolarska-Bobińska, Erminia Mazzoni, Willy Meyer, Mariya Nedelcheva, Nikolaos Salavrakos, Angelika Werthmann, Tatjana Ždanoka
referitor la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind acordarea unei asistențe macrofinanciare Republicii Moldova
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council providing macro-financial assistance to the Republic of Moldova
PE 443.011v01-00
PE 443.011v02-00
POZIȚIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ÎN PRIMĂ LECTURĂ.........................................6
POSITION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AT FIRST READING................................6
referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind acordarea unei asistențe macrofinanciare Republicii Moldova
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council providing macro-financial assistance to the Republic of Moldova
– având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului ( COM(2010)0302 ),
– having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2010)0302 ),
– având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 212 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie ( C7‑0144/2010 ),
– having regard to Article 294(2) and Article 212 of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7-0144/2010 ),
– având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
– having regard to Article 294(3) of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional ( A7‑0242/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade ( A7-0242/2010 ),
POZIȚIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ÎN PRIMĂ LECTURĂ
POSITION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AT FIRST READING
* Amendamente: textul nou sau modificat este evidențiat cu caractere cursive aldine; eliminările sunt evidențiate prin simbolul ▌. *
* Amendments: new or amended text is highlighted in bold italics; deletions are indicated by the symbol ▌. *
DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI
Decision of the European Parliament and of the Council
privind acordarea unei asistențe macrofinanciare Republicii Moldova
providing macro-financial assistance to the Republic of Moldova
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 212,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 212 thereof,
JO L
OJ L
(1) Relațiile dintre Republica Moldova și Uniunea Europeană se desfășoară în cadrul politicii europene de vecinătate.
(1) Relations between the Republic of Moldova and the European Union are developing within the framework of the European Neighbourhood Policy.
În 2005, Comunitatea și Republica Moldova au căzut de acord asupra unui plan de acțiune în cadrul politicii europene de vecinătate în care sunt identificate prioritățile pe termen mediu ale relațiilor dintre UE și Republica Moldova.
In 2005, the Community and the Republic of Moldova agreed on a European Neighbourhood Policy Action Plan identifying medium-term priorities in EU-Republic of Moldova relations.
Cadrul relațiilor bilaterale este consolidat și de parteneriatul estic lansat recent.
The framework of their bilateral relations is further enhanced by the recently launched Eastern Partnership.