natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Produsele de protecţie a plantelor sunt aplicate fructelor şi legumelor pentru controlul organismelor dăunătoare şi pentru creşterea producţiei; produsele farmaceutice sunt administrate pacienţilor pentru îmbunătăţirea stării de sănătate.
Plant protection products are applied to fruit and vegetables in order to control damaging organisms and increase production; pharmaceutical products are administered to patients in order to improve their health.
Ambele sunt produse pentru a interacţiona într-un mod specific cu organismele.
Both are products designed to interact in a specific way with the organism.
La acest uz intenţionat se adaugă efectele expunerii neintenţionate, pe scară largă, a consumatorilor la concentraţii mici de substanţe industriale şi poluanţi care ajung în alimente.
As well as that intended use, there are also the effects of unintentional and large‑scale consumer exposure to small concentrations of industrial and polluting substances which filter into foodstuffs.
Consideră Comisia cadrul actual de evaluare a riscurilor substanţelor cu potenţial disruptiv endocrin suficient pentru a proteja consumatorii de efectele neintenţionate ale acestor substanţe?
Does the Commission consider the current framework for the risk evaluation of substances with endocrine‑disrupting potential to adequately protect consumers from the unintentional effects of those substances?
(19 mai 2010)
(19 May 2010)
Subiectul disruptorilor endocrini reprezintă o prioritate pentru Comisie.
The subject of Endocrine Disruptors is a priority for the Commission.
1907/2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice, de modificare a Directivei 1999/45/CE și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr.
The Community Strategy for Endocrine Disruptors Communication from the Commission to the Council and the Parliament.
793/93 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr.
Community Strategy for Endocrine Disruptors.
REACH stabilește că substanțele cu proprietăți perturbatoare pentru glandele endocrine pot fi incluse în anexa XIV și pot face obiectul dispozițiilor de autorizare, iar regulamentul privind produsele pentru protecția plantelor stabilește criterii de aprobare legate de sănătate care prevăd, între altele, că disruptorii endocrini nu trebuie aprobați, cu excepția cazului în care expunerea umană este neglijabilă.
REACH lays down that substances having endocrine disrupting properties may be included in Annex XIV and be subjected to authorisation provisions, and the Plant Protection Products Regulation lays down health based criteria for approval, providing that, amongst others also endocrine disruptors shall not be approved, unless exposure to humans is negligible.
În cel de-al patrulea raport privind implementarea Strategiei comunitare privind disruptorii endocrini, programat pentru sfârșitul anului 2010, Comisia va reexamina dispozițiile juridice actuale referitoare la abordarea efectelor cumulative ale disruptorilor endocrini.
In the fourth report on the implementation of the Community Strategy on Endocrine Disruptors scheduled for the end of 2010, the Commission will review current legal provisions for addressing the cumulative effects of endocrine disruptors.
Până în vara anului 2011 se va finaliza un studiu de importanță majoră asupra disruptorilor endocrini, iar până în 2012 Comisia va revizui strategia comunitară existentă.
A major study on endocrine disruptors will be completed by summer 2011 and the Commission will review the existing Community strategy by 2012.
Unul dintre obiectivele principale ale activității Comisiei în anii următori va fi acela de a promova o abordare integrată și holistică a tuturor textelor legislative.
One of the primary objectives of the Commission's work over the coming years will be to promote an integrated and holistic approach across the different pieces of legislation.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-1760/10
WRITTEN QUESTION E-1760/10
Subiect: Relația dintre universitățile private și cele publice
Subject: Relations between private and public universities
Pentru ca Uniunea Europeană să devină mai competitivă la nivel mondial, un element esențial este creșterea calității universităților europene.
Raising the quality of European universities is a key factor in the European Union becoming more competitive.
Există mai mulți pași pentru a atinge acest obiectiv.
There are many steps on the path to that goal.
Printre soluții este adesea menționată necesitatea unei mai mari autonomii și diversități a ofertelor în învățământul superior.
One of the solutions is the often‑mentioned need to for greater autonomy and diversity in what higher education can offer.
De asemenea, finanțarea adecvată a universităților este văzută ca o prioritate, dat fiind faptul că Statele Unite, spre exemplu, cheltuiesc dublu pentru învățământul superior în comparație cu UE.
The adequate funding of universities is also seen as a priority, given the fact that the United States, for example, spends twice as much on higher education as the EU.
Inovarea și cercetarea, care oferă un atu în competiția mondială, depind esențial de mediul universitar.
Innovation and research, which can provide a competitive edge internationally, stems essentially from universities.
Ținând cont de deficitul demografic la nivelul statelor membre și de atractivitatea scăzută a universităților europene la nivel mondial, trebuie elaborată o formulă care să sprijine universitățile în competiția pentru cele mai strălucite minți.
In view of the demographic deficit in the Member States and the diminishing attractiveness of European universities on the world stage, a solution must be found to support universities when competing to attract the most brilliant minds.
Ținând cont de toate aceste elemente, precum și de faptul că statele membre UE încurajează mai mult sau mai puțin activitatea educațională prin intermediul universităților private, cum vede Comisia Europeană evoluția pe termen lung a relației dintre universitățile private și cele publice la nivel de continent?
In the light of the above, and of the fact that the EU Member States promote education, to a varying degree, through the intermediary of private universities, how does the Commission perceive the long‑term evolution of relations between private and public universities in Europe?
(3 mai 2010)
(3 May 2010)
Comisia este pe deplin de acord cu afirmația potrivit căreia universitățile sunt un factor-cheie al competitivității în Europa și că ele au nevoie de un nivel suficient de autonomie, precum și de finanțare adecvată.
The Commission fully agrees with the statement that universities are a key factor of Europe's competitiveness and that they need sufficient autonomy and adequate funding.
Statele membre ale UE au tradiții și culturi diferite în ceea ce privește universitățile publice și cele private.
EU Member States have different traditions and cultures with regard to public and private universities.
În general, sistemele de învățământ superior finanțate din fonduri publice sunt predominante în cea mai mare parte a Uniunii Europene.
Generally speaking, publicly funded higher education systems have been dominant in most of the European Union.
La nivelul UE, nu sunt disponibile statistici referitoare la acest aspect, dar, în ultimii ani, se pare că numărul universităților private a crescut peste tot, în unele țări mai mult decât în altele.
There are no EU‑wide statistics available on the subject, but the number of private universities seems to have grown everywhere in recent years, in some countries more than in others.
Nici UE, în agenda sa privind modernizarea sistemului de învățământ superior, nici procesul de la Bologna nu s-a pronunțat în mod specific asupra subiectului referitor la universitățile private.
Neither the EU in its agenda for the modernisation of higher education nor the Bologna Process have pronounced themselves specifically on the topic of private universities.
Cu toate acestea, Comisia Europeană promovează diversificarea sistemelor de învățământ superior și urmărirea atingerii excelenței la toate nivelurile de învățământ.
However, the European Commission has been promoting the diversification of higher education systems and the quest for excellence at all levels of education.
Universitățile private pot contribui la îmbunătățirea diversificării și competiției și, în acest sens, Comisia salută existența lor.
Private universities can contribute to more diversification and competition, and in this sense the Commission welcomes their existence.
Totuși, Comisia consideră că o creștere a numărului instituțiilor private nu ar trebui să elimine responsabilitatea guvernelor de a asigura finanțare adecvată instituțiilor publice, în pofida crizei economice actuale.
However, it is the Commission's view that an increase of private institutions should not free governments from their responsibility to provide adequate funding to the public institutions, notwithstanding the present economic crisis.
Toate instituțiile de învățământ superior ar trebui să-și desfășoare activitatea într-un cadru stabilit și supervizat de autoritățile publice, în care trebuie să se aplice aceleași principii și proceduri de asigurare a calității atât instituțiilor private, cât și celor publice.
All higher education institutions should work within a framework established and overseen by public authorities, i.e. the same quality assurance principles and procedures have to be applied to private and public institutions.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-1830/10
WRITTEN QUESTION E-1830/10
Subiect: Crearea unei instanțe specializate în domeniul patentelor
Subject: Creation of a specialised court for patents
Conform articolului19 din Tratatul UE, Curtea de Justiție a Uniunii Europene include Curtea de Justiție, Tribunalul General și Instanțele Specializate.
Under Article 19 of the Treaty on European Union, the Court of Justice of the European Union includes the Court of Justice proper, the General Court and specialised courts.
În prezent există o singură instanță specializată, respectiv Tribunalul Funcției Publice, creat în 2004.
At present only one specialised court exists, namely the European Civil Service Tribunal, set up in 2004.
De asemenea, o chestiune de actualitate este adoptarea unui Regulament privind patentul european, care să înlocuiască actualul sistem, ce reprezintă o sumă de 27 de patente naționale, cu un patent unic, acordat în urma unei proceduri „one stop shop”.
Now under discussion is the adoption of a regulation on the European patent, which would replace the existing system of 27 national patent regimes with a single patent, to be granted on a
În aceste condiții,
‘one-stop shop’ basis.
Care sunt motivele pentru care Consiliul preferă ca soluționarea acestor litigii să se facă de către o instanță aflată în afara sistemului judiciar comunitar, în temeiul unui acord internațional la care Uniunea Europeană să fie parte, alături de alte state ne-membre UE („acord mixt”)?
Given the above, can the Council explain on what grounds it prefers dispute settlement to take place through a body which is not part of the Community legal system, on the basis of a ‘mixed agreement’, i.e. an international agreement to which the EU is party alongside non-EU countries?
Este aceasta varianta preferată de Consiliu și pentru alte argumente, în afara de cel al limbii/limbilor folosite în procedură?
Does the Council prefer this option for reasons other than that of the procedural language(s) used?
De asemenea, este compatibil un sistem de recunoaștere comunitară a patentului, acordat în temeiul unui regulament european comunitar de către un oficiu european comunitar, cu un sistem de justiție extra-comunitar?
Does the Council believe that a system of Community recognition of patents, agreed on the basis of a Community regulation by a Community office, is compatible with an extra-Community judicial system?
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-1831/10
WRITTEN QUESTION E-1831/10
Subiect: Etichetarea ouălor
Subject: Labelling of eggs
Există informații conform cărora ouăle care provin de la găinile crescute în baterii sunt de calitate inferioară (în general, calitatea acestora depinzând de condițiile în care sunt crescute găinile) și pot reprezenta o amenințare la adresa sănătății umane.
Eggs from battery hens are in certain quarters considered to be inferior in quality (in general the quality of the eggs depends on the conditions in which the hens are kept) and potentially harmful to human health.
În țara mea, nimic nu garantează consumatorului că ouăle pe care le cumpără din supermarketuri corespund calității pe care o dorește, cea mai mare parte din cetățenii români nefiind suficient de bine informați încât să facă distincția între cifrele care indică originea ouălor (provenind de la găini crescute la sol sau în baterii).
In Romania, consumers have no guarantees that supermarket eggs meet the requisite quality standards, since most Romanians are not sufficiently well informed to be able to distinguish between markings indicating the origin of the eggs (battery or free range).
De asemenea, consumatorii sunt confruntați uneori cu lipsa de lizibilitate a inscripționărilor de pe ouă.
Furthermore, the markings on the eggs are frequently illegible.
Are Comisia informații clare care să garanteze că ouăle care provin de la găinile crescute în baterii respectă standardele de siguranță alimentară? 2.
Does the Commission have clear information guaranteeing that eggs from battery hens meet food safety standards? 2.
Intenționează Comisia să implementeze unui sistem comunitar obligatoriu, mai lizibil, de etichetare a ouălor?
Will it introduce mandatory EU arrangements for the labelling of eggs, ensuring more legible marking?
(26 aprilie 2010)
(26 April 2010)
Pentru a răspunde primei dumneavoastră întrebări, cel mai important risc pentru siguranța alimentară legat de producția de ouă este salmonela.
In replay to your first question, the most important food safety risk associated with egg production is salmonellas.
Efectele sistemelor de creștere a găinilor ouătoare au fost analizate în cadrul unui studiu de referință realizat la nivelul întregii UE de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/scdoc/97r.htm .
The effects of the husbandry systems were taken into account in an EU wide baseline survey analysis by the European Food Safety Authority (EFSA) http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/scdoc/97r.htm .
Totuși, sistemul de creștere nu a putut fi diferențiat, ca factor de risc dominant, de efectul creat de dimensiunea efectivului de păsări.
However, any risk due to husbandry system could not be differentiated from the effect of the size of the flock as dominant risk factor.
Mai mult, concluzia Comunicării Comisiei privind diversele sisteme de creștere a găinilor ouătoare, în special sistemele prevăzute de Directiva 1999/74/CE http://ec.europa.eu/food/animal/welfare/farm/comm_pdf_com_2007_0865_f_ro_acte.pdf a fost că „cercetările efectuate până în prezent nu permit concluzia potrivit căreia este necesară interzicerea progresivă a unuia din sistemele de creștere existente din motive de sănătate publică”.
Additionally, the Commission Communication on the various systems of rearing laying hens in particular those covered by Directive 1999/74/EC http://ec.europa.eu/food/animal/welfare/farm/comm_pdf_com_2007_0865_f_en_acte.pdf concluded that ‘research up to date does not allow the conclusion that one of the existing husbandry systems needs to be phased out due to risks for public health’.
1234/2007 al Consiliului („Regulamentul unic OCP”) JO L 299, 16.11.2007, p.1 .
In reply to your second question, Article 121(d)(v) of Council Regulation (EC) No 1234/2007 OJ L 299, 16.11.2007.
Comisia trebuie să instituie norme obligatorii privind marcarea ouălor și a ambalajelor acestora.
(Single CMO Regulation) establishes the obligation for the Commission to set up mandatory rules on marking of eggs and their packs.
6 . și trebuie să aibă o înălțime de cel puțin 2 mm, să fie vizibil cu ușurință și perfect lizibil. „Codul producătorului” aplicat pe ouă trebuie să conțină, printre altele, o cifră care să indice metoda de creștere.
The ‘producer code’ marked on eggs must be composed, between others, of a digit indicating the farming method.
Această cifră trebuie să fie codul „1” pentru „în aer liber”, „2” pentru „în hale la sol”, „3” pentru „în baterii” și „0” pentru producție ecologică.
Such digit must be the code ‘1’ for Free range, ‘2’ for Barn, ‘3’ for Cage and ‘0’ for Organic Production.
De asemenea, în mod facultativ, ouăle pot fi marcate cu mențiunea „cuști îmbunătățite” pentru a distinge ouăle găinilor crescute în cuști convenționale de cele ale găinilor crescute în cuști îmbunătățite.
Also the indication ‘Enriched cages’ can be marked on eggs on a voluntary basis, to distinguish eggs produced in conventional cages from those produced in an enriched cages.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-1840/10
WRITTEN QUESTION E-1840/10
Subiect: Evaluarea eficienței investițiilor în învățământul superior
Subject: Assessing the efficiency of investment in higher education
Calitatea și performanța învățământului superior este esențială pentru viitorul Uniunii.
The quality and performance of higher education are essential for the European Union's future.
Strategia de la Lisabona a avut ca obiectiv transformarea economiei europene în cea mai competitivă economie bazată pe cunoaștere, rolul învățământului superior fiind unul central.
The Lisbon Strategy aimed to transform the European economy into the most competitive knowledge-based economy, with higher education playing a central role.
Cum acest obiectiv nu a fost atins, noua Strategie 2020 își propune ca la nivel european să se încurajeze „modernizarea agendei învățământului superior”, în termeni de programe educaționale, dar și de finanțare.
Since this goal was not achieved, the new 2020 Strategy aims to encourage ‘the modernisation agenda of higher education’ at European level, in terms of both curricula and financing.
Statele membre sunt și ele încurajate să crească investițiile în învățământ, la toate nivelurile.
The Member States are also encouraged to invest more in education at all levels.
Pentru rezultate optime este necesară însă și elaborarea unei metodologii europene pentru evaluarea performanțelor universităților ca urmare a acestor investiții, dar și pentru colectarea de date ce pot fi analizate comparativ.
If optimum results are to be achieved, however, a European methodology also needs to be drawn up to assess the performances of universities in the wake of this investment and to collect data for comparative analysis.
Doresc să întreb Comisia, care în baza articolului 165 din TFUE, poate acționa în sfera educației, ce program va dezvolta pentru a fi evaluată eficiența investițiilor în învățământul superior?
Given that the Commission can take action in the field of education on the basis of Article 165 of the TFEU, what programme will it draw up to ensure that the efficiency of investment in higher education is assessed?
Care sunt criteriile generale și cele particulare care vor fi luate în considerare în acest program?
What general and specific criteria will be taken into account in this programme?
(6 mai 2010)
(6 May 2010)
Sistemele modernizate de învățământ superior, care răspund atât necesităților societății, cât și celor ale economiei, sunt cruciale pentru a impulsiona „creșterea inteligentă” a Europei, astfel cum s-a prevăzut cel mai recent în strategia Europa 2020 COM(2010) 2020. .
Modernized higher education systems, which are both responsive to the needs of society and of the economy, are crucial to driving Europe's ‘smart growth’, as set out most recently in the Europe 2020 strategy COM(2010) 2020. .
Deși nu s-a convenit asupra unui obiectiv specific la nivel european, Comisia a subliniat în mod repetat faptul că, pentru a-și atinge potențialul deplin, universitățile și alte instituții de învățământ superior trebuie să beneficieze de o finanțare adecvată și ar trebui să se investească cel puțin 2% din PIB Produsul intern brut într-un sector modernizat al învățământului superior (din resurse publice și private combinate).
Whilst no specific target for investment in higher education has been agreed at European level, the Commission has repeatedly stressed that in order to fulfill their potential, universities and other higher education institutions need to be adequately funded, and that at least 2 % of GDP Gross Domestic Product. should be invested in a modernized higher education sector (public and private resources combined).
Raportul comun al Consiliului și al Comisiei pentru 2010 privind progresele înregistrate referitor la implementarea programului de lucru „Educație și formare profesională 2010” pune un accent special asupra finanțării învățământului superior.
The 2010 Joint Progress Report of the Council and the Commission on the implementation of the ‘Education & Training 2010’ work programme includes a specific focus on higher education funding.
Raportul comun menționat subliniază anumite „progrese realizate în privința îmbunătățirii accesului la învățământul superior și a diversificării finanțării”, însă continuă prin a semnaliza că sporirea „investițiilor din surse private și publice rămâne o provocare, mai ales în contextul unei crize economice”.
This Joint Report highlights ‘some progress on improving access and the diversification of funding’ but goes on to signal that that increasing ‘investment, particularly in the context of the economic crisis, … remains a challenge.’
Textul raportului comun poate fi accesat la: http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/10/st05/st05394.en10.pdf iar informații suplimentare, inclusiv documentele de lucru ale serviciilor, care au completat propunerea Comisiei de proiect de raport comun pentru 2010, pot fi găsite la: http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-policy/doc1532_en.htm
The text of the Joint Report can be accessed at: http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/10/st05/st05394.en10.pdf and further information, including the Staff Working Documents which complemented the Commission's proposal for a draft 2010 Joint Report, can be found at: http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-policy/doc1532_en.htm
Consiliul a adoptat, în mai 2009, un cadru strategic pentru cooperare în domeniul educației și al formării (ET2020), care se bazează pe programul de lucru „Educație și formare profesională 2010”.
A Strategic Framework for Cooperation in Education and Training (ET2020) was adopted by the Council in May 2009, and follows on from the Education and Training 2010 work programme.
Pe lângă activitățile menționate mai sus, UE a finanțat o evaluare independentă a progresului în ceea ce privește implementarea reformelor de finanțare a învățământului superior, evaluare care a fost recent finalizată.
In addition to the abovementioned activities, the EU has financed an independent assessment of progress in implementing higher education funding reforms, which has recently been completed.
Acest raport arată că, în aproape toate țările, au existat schimbări semnificative în ceea ce privește acordurile de finanțare față de 1995.
This Report indicates that ‘there have been significant changes in funding arrangements since 1995 in almost all countries.
Raportul în cauză va fi disponibil în curând și va fi publicat pe paginile de internet ale Comisiei, DG Educație și Cultură.
This Report will be available very shortly and will be published on the Commission’s web pages for DG Education and Culture.
În contextul evaluării eficienței investițiilor, Comisia, în cooperare cu Comitetul pentru politică economică al Consiliului, realizează în prezent o revizuire inter pares a eficienței cheltuielilor publice în învățământul terțiar.
In the context of assessing the efficiency of investment, the Commission, in cooperation with the Economic Policy Committee of the Council, is currently undertaking a peer review of the efficiency of public expenditure in tertiary education.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-1887/10
WRITTEN QUESTION E-1887/10