natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Agenda este distribuită la solicitarea profesorilor, înainte de începutul anului școlar, și este însoțită de ghidul profesorului.
It is distributed at the request of teachers before the beginning of the school-year and it is accompanied by a teacher's guide.
În vederea adaptării Agendei Europa la diferitele contexte naționale, contractantul care elaborează agenda consultă partenerii naționali din fiecare stat membru.
The contractor producing the Diary consults national partners in each Member State in order to adapt the Europa Diary to the different national contexts.
Agenda acoperă anul școlar, iar nu anul calendaristic.
The Diary covers the school year, not the calendar year.
Pe lângă o parte editorială, aceasta include o agendă care enumeră, în mod nesistematic, sărbătorile religioase sau naționale.
In addition to an editorial part, it includes an agenda, which does not systematically list holidays, either religious or national ones.
Aceste pagini săptămânale includ o notă de subsol privind un fapt pe care tinerii din Europa nu îl cunosc în mod necesar.
These weekly pages include a footnote with a fact of which young people in Europe are not necessarily aware.
Unele dintre aceste note de subsol menționează sărbători ale diferitelor religii.
Some of these footnotes mention holidays of different religions.
În această parte a avut loc regretabila omisiune privind sărbătorile creștine.
This is where the regrettable omission of Christian holidays occurred.
Viitoarea ediție (2011/2012), care se află în curs de elaborare, va include o listă o principalelor sărbători legale, inclusiv sărbătorile religioase, din fiecare stat membru.
The future edition (2011/2012), which is under way, will include a list of the main public holidays, including religious holidays, celebrated in each of the Member States.
Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-000013/2011
Question for written answer E-000013/2011
Sophia in 't Veld (ALDE) , Renate Weber (ALDE) şi Baroness Sarah Ludford (ALDE)
Sophia in ’t Veld (ALDE) , Renate Weber (ALDE) and Baroness Sarah Ludford (ALDE)
Subiect: Legea privind mass-media din Ungaria
Subject: Hungarian Media Law
La 7 septembrie, Comisia a afirmat, înainte de sesiunea plenară a Parlamentului European, că „articolul 7 vizează acoperirea situațiilor care fie constituie o încălcare gravă și constantă a valorilor prevăzute la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, fie generează un risc evident privind încălcarea gravă a acestora din urmă.
On 7 September the Commission stated before the plenary of the European Parliament that ‘Article 7 aims to cover situations which either constitute a serious and persistent breach of values laid down in Article 2 of the TEU or create a clear risk of a serious breach of the latter.
În opinia Comisiei, situația privind mass-media din diferitele state membre nu îndeplinește condițiile necesare pentru a determina inițierea procedurii prevăzute la articolul 7”.
In the Commission’s opinion, the situation regarding the media in the various Member States does not fulfil the conditions necessary to trigger the article 7 procedure’.
La 20 decembrie, parlamentul maghiar a adoptat o lege privind mass-media, care permite guvernului să exercite o influență asupra conținutului mediatic.
On 20 December the Hungarian Parliament passed a new Media Law that enables the Government to exercise influence over media content.
Amenzile pentru încălcarea acestei legi sunt extrem de mari, ajungând până la 700 000 de euro.
The fines for violating the law are extremely heavy, up to EUR 700 000.
Consideră Comisia că noua lege privind mass-media din Ungaria este în conformitate cu articolul 2 din tratat?
Does the Commission consider the new Hungarian Media Law to be compatible with Article 2 of the Treaty?
Consideră Comisia că noua lege privind mass-media și, îndeosebi, amenzile prohibitive, vor conduce la autocenzură?
Does the Commission consider that the new Media Law, and particularly the prohibitive fines, will lead to self-censorship?
Nu consideră Comisia că intervenția guvernului cu privire la conținutul mediatic reprezintă „o încălcare gravă și constantă a valorilor” prevăzute la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană?
Does the Commission not consider government interference with media content a ‘serious and persistent breach of the values’ laid down in Article 2 TEU?
În caz negativ, poate Comisia, în calitate de gardian al tratatelor, să menționeze actele care ar fi considerate drept încălcări „grave și constante”?
If not, can the Commission, being the guardian of the Treaties, indicate what would be considered to be a ‘serious and persistent’ breach?
ÎmpărtăşeşteÎmpărtășește Comisia preocupările exprimate în mod repetat de Parlamentul European și de diferite organizații ale societății civile cu privire la restricțiile din ce în ce mai mari privind libertatea presei din diferite state membre ale UE?
Does the Commission share the concerns expressed repeatedly by the European Parliament and various civil-society organisations about the growing restrictions of freedom of the press in various EU Member States?
Va realiza Comisia propriul său studiu privind libertatea presei în Europa?
Will the Commission carry out its own study of freedom of the press in Europe?
Consideră Comisia că o lege precum cea privind mass-media din Ungaria este compatibilă cu criteriile de la Copenhaga și că un stat candidat care a adoptat o astfel de lege poate fi admis ca stat membru al UE?
Does the Commission consider that a law like the Hungarian Media Law is compatible with the Copenhagen criteria, and would a candidate country with such a law qualify for membership of the EU?
Comisia este de asemenea foarte preocupată de aspectul menționat de distinsul membru și este la curent cu studiul realizat în Marea Mediterană.
The Commission is also very concerned with the issue raised by the Honourable Member and is aware of the study in the Mediterranean Sea.
Deșeurile din mediul marin reprezintă una dintre noile teme ale Directivei-cadru privind strategia pentru mediul marin (DSMM), care are ca scop atingerea în 2020 a unei stări ecologice bune a apelor marine europene.
Marine litter is one of the emerging topics of the Marine Strategy Framework Directive (MSFD) which aims at achieving Good Environmental Status (GES) in European marine waters in 2020.
UE a instituit un grup tehnic pentru deșeurile din mediul marin, care să sprijine statele membre în îndeplinirea obligațiilor ce le revin conform DSMM.
The EU has established a technical group on marine litter to support Member States in their obligations according to the MSFD.
Acest grup tehnic este prezidat de IFREMER, în virtutea expertizei sale în această privință, care a fost de asemenea implicat în recentul raport cu privire la Mediterana menționat de distinsul membru.
This Technical group is chaired by IFREMER, because of their expertise in this matter, and which were also involved in the recent report on the Mediterranean mentioned by the Honourable Member.
În cadrul atelierului privind deșeurile din mediul marin care a avut loc la 8 noiembrie 2010 s-au discutat posibile opțiuni, inclusiv consolidarea, în cursul următoarei revizuiri a Directivei privind instalațiile portuare de preluare, a legislației existente în domeniul poluării de către nave, precum și stabilirea de obiective de reducere a deșeurilor în cooperare cu industria materialelor plastice.
The workshop on marine litter, held on 8 November 2010, discussed possible options including strengthening existing legislation on pollution from ships during the forthcoming review of the Port Reception Facility Directive, and the setting of waste reduction targets in cooperation with the plastics industry.
Printre alte idei prezentate s-a numărat conlucrarea cu țări care nu sunt state membre ale UE și care au o vastă experiență în domeniul în discuție, precum SUA, și necesitatea unei monitorizări mai intense și mai standardizate a deșeurilor din mediul marin în zonele care țin de convențiile marine regionale.
Other ideas put forward included working with non-Member State countries with extensive expertise in this field, such as the USA, and the need for greater and more standardised monitoring of marine litter within the regional seas convention areas.
De asemenea, participanții au solicitat realizarea unor cercetări suplimentare cu privire la toxicitatea și impactul deșeurilor, în special ale microplasticelor.
Participants also called for further research on toxicity and impacts of litter, especially micro-plastics.
Într-adevăr, se estimează că circa 80% din materialele care compun deșeurile din mediul marin sunt materiale plastice nebiodegradabile care se fragmentează treptat.
There are indeed estimates that as much as 80 % of the waste material of marine litter is non-biodegradable plastic progressively broken down.
Din deșeurile de materiale plastice care ajung în ocean, fie plutind la suprafață, fie scufundându-se, se estimează că 80% provin din surse terestre și 20% din surse din ocean Sheavly S.B. (2005) „Marine debris – an overview of a critical issue for our oceans” (Resturile din mediul marin – privire generală asupra unui aspect critic pentru oceanele noastre) în cadrul cele de-a șasea reuniuni a proceselor deschise de consultare informală ale ONU cu privire la oceane și la dreptul mării. .
Of plastic waste ending up in the ocean, either floating or sinking, 80 % is estimated to come from land-based sources and 20 % from ocean-based sources Sheavly S.B. (2005) ‘Marine debris – an overview of a critical issue for our oceans’ at Sixth Meeting of the UN Open-ended Informal Consultative Processes on Oceans & the Law of the Sea .
În decembrie 2010, Comisia Europeană a pus la dispoziția publicului un studiu privind „deșeurile din material plastic în mediu” http://ec.europa.eu/environment/waste/studies/index.htm .
In December 2010 the European Commission has made publically available a study on ‘plastic waste in the environment’ http://ec.europa.eu/environment/waste/studies/index.htm .
Pentru eficacitate, va trebui să ne concentrăm, în mod cuprinzător, asupra tuturor aspectelor legate de ciclul deșeurilor: acțiuni cu privire la modificări ale conceptelor și producției, creșterea gradului de prevenire, de educare și de conștientizare, cercetare și monitorizare, consolidarea politicilor existente și stimularea activităților de remediere.
To be effective, it will be necessary to focus on all aspects of the waste cycle in a comprehensive manner: actions with regard to change in design and production, increased prevention, education and awareness raising, research and monitoring, strengthening existing policies and stimulate remediation activities.
Este esențial să se coopereze în acest sens cu industria, cu oamenii de știință, cu ONG‑urile, cu institutele, cu statele membre și cu țări terțe la nivelul UE, regional, național și local.
It is essential to cooperate hereto with industry, science, NGO's, institutes, Member States and third countries at EU, regional, national and local level.
Convențiile regionale, precum Convenția de la Barcelona pentru Marea Mediterană, joacă un rol important în evaluarea problemelor legate de deșeurile din mediul marin și în coordonarea activităților de monitorizare și identificare a surselor de poluare.
Regional Conventions such as the Barcelona Convention for the Mediterranean play an important role in assessing the problems with marine litter and in the coordination of the monitoring and identification of the sources of pollution.
În viitorul apropiat, provocarea va fi reprezentată de implementarea strategiei anunțate de gestionare corectă a deșeurilor din mediul marin al Mării Mediterane ( Strategy for the Proper Management of Marine litter in the Mediterranean ), care este planificată să fie adoptată la Conferința părților ce va avea loc în noiembrie 2011.
The challenge for the near future will be to implement the announced Strategy for the Proper Management of Marine litter in the Mediterranean, aimed to be adopted by the Conference of the Parties in November 2011.
Trebuie să se recunoască faptul că și alte organisme, precum Organizația Maritimă Internațională (OMI) și Convențiile sale MARPOL (Anexa V) joacă un rol important în ceea ce privește reducerea deșeurilor generate de nave.
It should be recognised that also other bodies such as the International Maritime Organisation (IMO) and its MARPOL Conventions (i.e. Annex V) play an important role with regard to reducing ship-related waste.
(22 martie 2011)
(22 March 2011)
Strategia Europa 2020 arată faptul că este nevoie de un efort considerabil pentru a reduce inegalităţile în domeniul sănătăţii, astfel încât toată lumea să poată beneficia de creşterea economică.
The Europe 2020 strategy identifies that a major effort is needed to reduce health inequalities to ensure that everybody can benefit from growth.
În comunicarea sa privind solidaritatea în domeniul sănătăţii COM(2009)567 final. , Comisia a definit un cadru de acţiune care este pus în aplicare împreună cu statele membre şi părţile interesate.
The Commission has set out a framework for action in the Commission Communication on solidarity in health COM(2009)567 final. which is being taken forward together with Member States and stakeholders.
Consiliul a adoptat concluzii cu privire la acest aspect Concluziile Consiliului privind echitatea și sănătatea în toate politicile: solidaritate în domeniul sănătății.
The Council has adopted Conclusions on the same issue Council conclusions on Equity and Health in All Policies: Solidarity in Health.
Reducerea inegalităţilor în domeniul îngrijirilor medicale şi al rezultatelor privind sănătatea reprezintă, de asemenea, un obiectiv al Metodei deschise de coordonare privind protecţia socială şi incluziunea socială şi face parte din Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale COM(2010)758 final. .
Reducing inequalities in healthcare and health outcomes is also an objective of the Open Method of Coordination on Social Protection and Social Conclusion, and is part of the European Platform against Poverty and Social Exclusion COM(2010)758 final. .
În 2010, un program comun de acţiune trienal, sprijinit prin intermediul programului de sănătate JO L 301, 20.11.2007 . şi reunind 15 state membre, inclusiv Grecia, a fost stabilit de comun acord pentru a sprijini schimbul de informaţii şi bune practici în acest domeniu.
In 2010 a three-year joint action supported through the health programme OJ L 301, 20.11.2007. and involving 15 Member States, including Greece, was agreed upon to support exchange of information and good practice on this issue.
De asemenea, el este sprijinit şi prin intermediul programului PROGRESS şi al Programului-cadru de cercetare.
Support is also being provided through the PROGRESS programme and the research framework programme.
Comisia ia măsuri pentru a sensibiliza statele membre cu privire la posibilităţile de reducere a inegalităţilor în domeniul sănătăţii prin intermediul fondurilor structurale şi al fondurilor pentru agricultură, inclusiv prin implementarea Programului de încurajare a consumului de fructe în școli al UE şi a Programului european de distribuire a laptelui în școli, dat fiind că deciziile privind folosirea acestora sunt luate în principal de statele membre.
The Commission is taking steps to raise awareness amongst Member States about the opportunities to address health inequalities through the use of the structural funds and agricultural funds, including through the implementation of the EU School Fruit Scheme and the School Milk Scheme, since the decision on their use lies mainly with the Member States themselves.
Statele membre au alocat în total 5,2 miliarde EUR, din fonduri structurale, pentru activităţi în domeniul sănătăţii, din care Grecia a alocat 413 milioane.
Member States have allocated a total of EUR 5.2 billion of Structural Funds for health related activities, of which Greece has allocated EUR 413 million.
Comisia îşi continuă activitatea privind stabilirea unor indicatori referitori la inegalităţile în domeniul sănătăţii, însă în acest moment nu este în măsură să evalueze sau să comenteze poziția Greciei în raport cu alte state.
While the Commission is developing its work on indicators of health inequalities, at this stage it is not in a position to assess or comment on the position of Greece relative to other countries.
Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-000237/2011
Question for written answer E-000237/2011
Subiect: Fonduri europene pentru energii regenerabile alocate României
Subject: EU funding for renewable energy for Romania
În noua strategie pentru o energie competitivă, durabilă şi sigură, Comisia Europeană stabileşte priorităţile în domeniul energetic pentru următorii zece ani şi prezintă măsurile care trebuie luate pentru a face faţă provocărilor legate de reducerea consumului de energie, de realizarea unei pieţe a energiei în cadrul căreia să existe securitatea furnizării de energie la preţuri competitive, de consolidarea poziţiei de lider în domeniul tehnologic, dar şi de eficacitatea negocierilor pe plan internaţional.
In the new strategy for competitive, sustainable and secure energy supplies, the Commission is establishing a set of priorities in the energy field for the next ten years and is proposing measures to meet the challenges related to lower energy consumption, the creation of an energy market based on secure supplies at competitive prices, consolidation of the present leading position in the technology field, and effective negotiating at international level.
UE îşi propune în special realizarea, până în 2020, a unor obiective ambiţioase în ceea ce priveşte energia şi schimbările climatice: reducerea cu 20% a emisiilor de gaze cu efect de seră, creşterea la 20% a ponderii energiei din surse regenerabile şi creşterea cu 20% a eficienţei energetice.
The Union aims notably to achieve, by 2020, a number of ambitious objectives regarding energy and climate change: a 20% reduction in greenhouse gas emissions; a 20% increase in the share of renewable energies; and a 20% increase in energy efficiency.
În acest context : 1.
In this connection: 1.
Poate Comisia să ne comunice suma alocată României pentru implementarea proiectelor privind energiile regenerabile în perioada 2010-2013, cu sumele defalcate pe fiecare an (2010, 2011, 2012, 2013)? 2.
Can the Commission provide information on the sum allocated to Romania for the implementation of renewable energy projects for the period 2010-2013, broken down by year (2010, 2011, 2012 and 2013)? 2.
În cazul în care este disponibilă şi defalcarea sumelor pe tipurile de energii regenerabile (eoliană, solară, geo-termală etc.), aş dori să ni se comunice şi aceste cifre.
Should a breakdown also be available by type of renewable energy (wind, solar, geothermal, etc), can the Commission also provide the relevant figures?
(25 februarie 2011)
(25 February 2011)
Directiva privind energia din surse regenerabile Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (Text cu relevanță pentru SEE), JO L 140, 5.6.2009 . prevede obiective naționale obligatorii din punct de vedere juridic care vizează atingerea unei ponderi de 20% a energiei din surse regenerabile în UE până în 2020 și solicită statelor membre să ia măsuri eficace pentru a-și îndeplini obiectivele naționale în materie de energie din surse regenerabile; în cazul României, obiectivul este de 24%.
The Renewable Energy Directive Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 on the promotion of the use of energy from renewable sources and amending and subsequently repealing Directives 2001/77/EC and 2003/30/EC (Text with EEA relevance), OJ L 140, 5.6.2009. lays down legally binding national targets such that the EU achieves a share of 20 % renewable energy by 2020 and requires that each Member State takes measures effectively designed to reach its national renewable energy targets, which in the case of Romania is 24 %.
Aceste măsuri trebuie să fie descrise amănunțit în planul național de acțiune în domeniul energiei din surse regenerabile (PNAESR), pe care fiecare stat membru a trebuit să-l prezinte Comisiei până la 30 iunie 2010, și să cuprindă informații detaliate cu privire la sprijinul financiar pentru energia din surse regenerabile, inclusiv modul în care sunt folosite diverse instrumente financiare ale UE pentru a sprijini utilizarea la scară tot mai largă a acestui tip de energie.
These measures shall be described in detail in the National Renewable Energy Action Plans (NREAP) that each Member State had to submit to the Commission by 30 June 2010, and shall include detailed information on the financial support for renewable energy, including how the various EU financial instruments are used to support the increased use of renewable energy.
PNAESR prezentat de România precizează că „Schema de ajutor de stat regional privind valorificarea resurselor regenerabile de energie” reprezintă unul dintre principalele instrumente de acordare a sprijinului financiar pentru elaborarea de proiecte în domeniul energiei din surse regenerabile.
The Romanian NREAP indicates that the ‘Regional state aid scheme for the use of renewable energy sources’ is one of the main instruments for providing financial support for the development of renewable energy projects.
Bugetul total al acestei scheme a fost de 200 de milioane EUR, 88% din această sumă provenind din Fondul european de dezvoltare regională și 12%, de la bugetul de stat.
The total budget of this scheme was EUR 200 million, of which 88 % provided from the European Regional Development Fund and 12 % from the state budget.
Bugetul total estimat al schemei, defalcat pe ani, este prezentat în tabelul de mai jos:
The estimated total budget of the scheme, broken down by year is presented below:
Total (Fonduri UE și fonduri publice naționale) (milioane EUR)
Total (Community Funds and national public funds) (million EUR)
La sfârșitul anului 2010, dată fiind cererea mare de fonduri care a urmat primelor cereri de proiecte în domeniul producției de energie din surse regenerabile, bugetul menționat mai sus a fost alocat în întregime proiectelor specifice; din cadrul altor tipuri de proiecte finanțate de Fondul european de dezvoltare regională în perioada 2007-2013 s-a realocat suma de 100 de milioane EUR.
At the end of 2010, given the large demand of funds following the first calls for projects of renewable energy production the budget mentioned above was entirely committed to specific projects; an amount of EUR 100 million was reallocated from other type of projects financed by the European Regional Development Fund during the period 2007‑13.
Proiectele care urmează să beneficieze de sprijin sunt evaluate și selecționate la nivel național de autoritățile române, indiferent de tipul de surse regenerabile utilizate, în conformitate cu criteriile economice și tehnice prevăzute pentru programul operațional.
The evaluation and selection of the projects to be supported is made at national level by the Romanian authorities, regardless of the type of renewable sources used, according to the economical and technical criteria set up for the operational programme.
Pentru elaborarea de proiecte în domeniul energiei din surse regenerabile se acordă sprijin financiar și prin intermediul schemei intitulate „Stimularea dezvoltării regionale prin realizarea de investiţii pentru procesarea produselor agricole şi forestiere în vederea obţinerii de produse neagricole”.
Financial support is also provided for the development of renewable energy projects by means of the scheme ‘Achieving regional development by investing in agricultural and forestry product processing in order to obtain non-agricultural products’.
Bugetul total al acesteia este de 200 de milioane EUR, dintre care 80% reprezintă contribuția UE (în cadrul Fondului european agricol pentru dezvoltare regională) și 20%, contribuția bugetului de stat.
The total budget is EUR 200 million, of which 80 % is an EU contribution (under the European Agricultural Fund for Regional Development) and 20 % a contribution by the state budget.