natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pregătirea Strategiei Europa 2020 este în curs de desfășurare de peste un an, timp în care au fost realizate studii și au avut loc discuții în cadrul diferitelor comitete, în special în Comitetul pentru ocuparea forței de muncă, în Comitetul de politică economică și în Comitetul pentru protecția socială.
The preparation of the Europe 2020 strategy has been going on for more than a year, during which time studies have been conducted and discussions have taken place in the various committees, and in particular the Council’s Employment, Economic Policy and Social Protection Committees.
Pe baza acestor activități, Comisia a elaborat un document de lucru al serviciilor Comisiei, destinat evaluării strategiei de la Lisabona Document de evaluare a Strategiei de la Lisabona (SEC(2010) 114 final). , pentru a garanta preluarea de către succesorul acesteia a punctelor ei forte și pentru a trage învățăminte din analiza punctelor ei sensibile.
Based on that work the Commission has produced a Commission Staff Working Document evaluating the Lisbon Strategy Lisbon Strategy evaluation document (SEC(2010) 114 final). with the aim of ensuring that its successor retains the latter’s major strengths and learn from its weaknesses.
Documentul concluzionează, printre altele, că, pe ansamblu, strategia a avut un impact pozitiv asupra UE, a contribuit la atingerea unui larg consens în privința reformelor necesare și a creat o serie de avantaje vizibile pentru cetățeni și întreprinderi din UE.
The document concludes, inter alia , that the strategy has had a positive impact overall on the EU, has helped build a broad consensus on the reforms needed and has delivered a number of tangible benefits for people and businesses across the EU.
Reformele structurale întreprinse au consolidat rezistența economiei UE și au contribuit la atenuarea impactului puternic al recesiunii economice.
The structural reforms undertaken have made the EU’s economy more resilient and have helped to cope with the severe impact of the economic recession.
Reducerea semnificativă a șomajului structural de-a lungul perioadei 2000– 2008 se poate explica doar prin influența reformelor structurale, iar creșterea accentuată a ratelor ocupării forței de muncă în aceeași perioadă nu poate fi pusă exclusiv pe seama mișcărilor ciclice.
The significant reduction in structural unemployment throughout the period 2000 to 2008 can only be explained through the influence of structural reforms, and the significant rise in employment rates over that period cannot be explained solely by cyclical movements.
De asemenea, evaluarea a permis sublinierea faptului că nu s-a apreciat la justa ei valoare importanța interdependenței într-o economie strâns integrată și că ritmul general al reformei a fost lent și inegal, atât din punct de vedere geografic, cât și la nivelul diferitelor domenii de politici.
The evaluation also found that the importance of interdependence in a closely integrated economy was not sufficiently recognised and the overall pace of reform was slow and uneven, both geographically and across different policy areas.
Legăturile dintre Strategia de la Lisabona și alte strategii și instrumente ale UE nu au fost suficient de strânse.
Links between the Lisbon Strategy and other EU strategies and instruments were not sufficiently strong.
Punerea în aplicare concretă a fost afectată de lipsa de implicare politică și de structurile deficiente de guvernanță, accentul pus pe comunicarea simultană a avantajelor reformelor de la Lisabona și a implicațiilor eșecului reformei fiind insuficient.
Actual implementation suffered from a lack of political ownership and a weak governance structure, with insufficient focus on communicating simultaneously the benefits of the Lisbon reforms and the implications of a failure to reform.
Segmentarea pieței muncii se perpetuează, iar majoritatea locurilor de muncă create înainte de criză au fost precare, într-o măsură mai mare sau mai mică.
Labour market segmentation still persists and a large percentage of the jobs created before the crisis was precarious to varying degrees.
De-a lungul procesului de implementare a Strategiei de la Lisabona au fost luate o serie de inițiative pentru punerea la punct a unui cadru de evaluare care să faciliteze monitorizarea și să evalueze progresele înregistrate în statele membre.
During the implementation of the Lisbon Strategy a number of initiatives were taken to establish an assessment framework to help monitor and assess progress made in the Member States.
Aceste inițiative au implicat în special activitatea Comitetului de politică economică al Consiliului privind cadrul de evaluare a strategiei de la Lisabona și a Comitetului pentru ocuparea forței de muncă privind o metodologie pentru flexicuritate.
These involved in particular the work of the Council’s Economic Policy Committee on the Lisbon assessment framework and that of its Employment Committee on a flexicurity methodology.
Propunerile Comisiei pentru recomandări specifice la niveluri naționale s-au bazat în principal pe aceste cadre metodologice și pe numărul mare de indicatori de monitorizare disponibili.
The Commission's proposals for country-specific recommendations were largely based on those methodological frameworks and on the large number of monitoring indicators available.
Comisia este convinsă că această activitate este vitală pentru stimularea implicării politice în cadrul noii strategii și că aceste eforturi trebuie continuate și adaptate la noua strategie.
The Commission believes that this work is vital to stepping up ownership of the new strategy and that it should be continued and adapted to the latter.
De asemenea, Comisia este convinsă că metoda deschisă de coordonare a contribuit la implementarea Strategiei de la Lisabona și a Strategiei europene pentru ocuparea forței de muncă de-a lungul ultimilor zece ani.
The Commission also believes that the Open Method of Coordination has contributed to implementing the Lisbon Strategy and the European Employment Strategy over the last decade.
Metoda deschisă implică utilizarea unei serii de instrumente, cum ar fi evaluările inter pares și programele de învățare reciprocă, pentru supravegherea multinațională eficace a implementării reformelor în statele membre.
The Open Method involves a number of tools, such as peer reviews and mutual learning programmes, for effective multinational surveillance of implementation of reform across the Member States.
Metoda deschisă din cadrul Strategiei europene pentru ocuparea forței de muncă (articolul 148 TFUE) nu prevede sancțiuni pentru statelor membre care nu pun în aplicare măsurile în cadrul noii strategii.
The Open Method under the European Employment Strategy (Article 148 TFEU) does not provide for sanctions to be imposed on Member States that fail to implement measures under the new strategy.
Schimbările demografice rămân, în continuare, o provocare pentru Uniunea Europeană.
Demographic change is and remains a big challenge for the European Union.
Într-o anumită măsură, ele influențează condițiile necesare îndeplinirii unora dintre obiectivele strategiei.
To some extent it influences the conditions for achieving some of the strategy’s objectives.
Comisia nu intenționează să creeze indicatori demografici în cadrul indicatorilor de monitorizare principali.
The Commission does not plan to establish demographic indicators as part of the core monitoring indicators.
Indicatorii privind schimbările demografice sunt bine cunoscuți, rămân relativ stabili de-a lungul timpului și sunt mai curând considerați drept un mijloc de identificare a provocărilor/priorităților decât un instrument de monitorizare a progreselor.
Indicators of demographic change are well known, remain fairly stable over time and tend to be viewed as a way of detecting challenges/priorities rather than for monitoring progress.
Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-4508/2010
Question for written answer E-4508/2010
(18 iunie 2010)
(18 June 2010)
Subiect: O abordare integrată pentru reducerea pierderii de biodiversitate în ecosistemele din UE
Subject: An integrated approach to reducing biodiversity loss in the EU'S ecosystems
O estimare recentă a WWF arată că indicele biodiversității, care monitorizează populațiile a 1313 de specii vertebrate, a scăzut în ultimii 40 de ani cu 30%.
According to a recent WWF estimate, the biodiversity index, as measured by populations of 1313 vertebrate species, has declined by 30 % over the past forty years.
Concluzia raportului „Living Planet Report 2008” este că ecosistemele naturale se află într-un proces de degradare fără precedent în istoria umană.
The study concerned, the ‘Living Planet Report 2008’, concludes that natural ecosystems are undergoing a process of degradation which is without precedent in human history.
În comunicarea sa „O evaluare intermediară a implementării planului de acțiune comunitar pentru biodiversitate” (COM(2008)0864), Comisia a recunoscut că obiectivul său de stopare a pierderii de biodiversitate până în 2010 nu va fi îndeplinit.
In its communication ‘A mid‑term assessment of implementing the EC Biodiversity Action Plan’ (COM(2008)0864), the Commission recognises that its objective of putting an end to biodiversity loss in 2010 is not going to be fulfilled.
Dat fiind acest eșec, adresez următoarele întrebări Comisiei: 1.
In view of this failure: 1.
Având în vedere condițiile actuale economice în care, atât în numeroase state membre, cât și la nivel de Uniune se impun reduceri de cheltuieli care constrâng posibilitățile de a face alocări suplimentare pentru măsuri de combatere a pierderii de biodiversitate, are Comisia în vedere aplicarea unui principiu minim de prioritizare a investițiilor la nivelul bugetului Uniunii care să țină cont de dimensiunea biodiversității, prin care investițiile cu impact pozitiv asupra ecosistemelor să fie încurajate, iar cele cu impact negativ să fie reduse? 2.
Given that current economic circumstances in many of the Member States and also at Union level dictate spending cuts constraining opportunities to allocate additional funding to measures to fight biodiversity loss, will the Commission apply, as a minimum, the principle of prioritising investment, at the level of the Union budget, that takes account of the biodiversity dimension, thus encouraging investment with a beneficial impact on ecosystems while reducing that having a negative impact? 2.
Ce a întreprins Comisia pentru integrarea dimensiunii de conservare a biodiversității în celelalte politici ale Uniunii, în special în politica agricolă comună, politica privind pescuitul, politica forestieră, politica privind cercetarea, politica privind coeziunea regională și cea privind turismul?
Can the Commission state what action it has taken to integrate the dimension of biodiversity conservation into the Union's other policies, especially the CAP, the CFP, forestry policy, research policy, regional cohesion policy and tourism policy?
Ce intenționează Comisia să întreprindă pentru integrarea dimensiunii de conservare a biodiversității în legislațiile care privesc acele produse și activități economice care pot afecta în mod direct ecosistemele? 3.
What steps will it take to integrate that dimension into the legislation concerning products and economic activities which have a direct impact on ecosystems? 3.
Răspuns comun dat de dl Potočnik în numele Comisiei
Joint answer given by Mr Potočnik on behalf of the Commission
Întrebări scrise : E-4508/10 , E-4535/10
Written questions : E-4508/10 , E-4535/10
Având în vedere discuțiile în curs asupra viitoarelor perspective financiare ale UE, Comisia nu este în măsură în acest moment să răspundă la întrebarea dacă vor fi prioritizate investițiile în biodiversitate.
In light of the ongoing discussions on the future financial perspectives of the EU, the Commission is not currently in a position to answer the question of whether investment in biodiversity will be prioritised.
Obiectivul legat de biodiversitate pentru 2020 adoptat de Consiliu în luna martie și aprobat de cei 27 de șefi de state și guverne din UE angajează însă Uniunea pentru stoparea pierderii biodiversității și a degradării serviciilor ecosistemice în UE până în 2020 și restaurarea acestora, în măsura posibilului, sporind totodată contribuția UE la prevenirea pierderii biodiversității la nivel mondial.
The 2020 biodiversity target adopted by the Council in March and endorsed by the 27 EU Heads of State and Government does, however, commit the EU to halting the loss of biodiversity and the degradation of ecosystem services in the EU by 2020, restore them in so far as feasible, while stepping up the EU contribution to averting global biodiversity loss.
Este un obiectiv ambițios, iar pentru atingerea lui va fi nevoie de investiții substanțiale.
This is an ambitious target which, to be achieved, will require substantive investments.
În concluziile sale din martie 2010, Consiliul a subliniat totodată faptul că unul dintre principalele motive pentru care UE nu și-a atins obiectivul pentru 2010 a fost finanțarea insuficientă.
The Council, in its conclusions of March 2010, also highlighted insufficient funding as one of the main reasons for the EU having missed its 2010 target.
Consiliul a subliniat în mod repetat importanța integrării biodiversității în politicile sectoriale, cel mai recent în concluziile din martie 2010.
The Council has repeatedly underscored the importance of ensuring the integration of biodiversity into sectoral policies, most recently in its conclusions of March 2010.
În ceea ce privește agricultura și silvicultura, pilonul de dezvoltare rurală al politicii agricole comune (PAC) reprezintă principala sursă de finanțare a protecției biodiversității.
With regard to agriculture and forestry, the Rural Development pillar of the common agricultural policy (CAP) is the major source of funding for biodiversity protection.
Orientările strategice ale UE identifică protecția biodiversității drept una dintre principalele priorități de mediu ale politicii de dezvoltare rurală pentru 2007-2013.
The EU Strategic Guidelines identified the protection of biodiversity as one of the main environmental priorities in the rural development policy 2007‑13.
Sprijinul financiar pentru biodiversitate și NATURA 2000 poate fi furnizat, printre altele, prin intermediul unor măsuri de agro- și silvo-mediu și prin măsuri specifice NATURA 2000.
The financial support for biodiversity and Natura 2000 can be provided, among others, via agri- and forest-environment measures and specific Natura 2000 measures.
În plus, sprijinul pentru dezvoltare rurală poate fi utilizat pentru elaborarea planurilor de protecție și management referitoare la siturile NATURA 2000 și la alte locuri cu o valoare naturală importantă, pentru acțiuni de sensibilizare la problemele de mediu și pentru investiții asociate cu conservarea, restaurarea și modernizarea patrimoniului natural și dezvoltarea siturilor cu o mare valoare naturală (în acest fel sprijinindu-se mai ferm chestiunile legate de biodiversitate).
Furthermore, rural development support can be used for the drawing-up of protection and management plans relating to Natura 2000 sites and other places of high natural value, for environmental awareness actions and investments associated with the maintenance, restoration and upgrading of the natural heritage and with the development of high natural value sites (and in this way supporting more thoroughly bio-diversity issues).
În plus, acordarea în întregime a plăților aferente pilonului 1 și a unor plăți legate de zone și de creșterea animalelor din cadrul plăților de dezvoltare rurală este condiționată de respectarea de către fermieri a unor norme minime de mediu, iar unele dintre aceste așa-numite norme de ecocondiționalitate sunt benefice pentru biodiversitate.
In addition, the full granting of pillar 1 as well as some area and animal-related payments under rural development is conditional on farmers meeting certain minimum environmental rules, and some of these so called cross-compliance rules are beneficial to biodiversity.
Cu toate acestea, este evident că fermierii sunt cei mai în măsură să susțină biodiversitatea, de aceea s-ar putea face mai mult prin intermediul PAC pentru sporirea acestei contribuții în perioada de după 2013 și pentru a garanta că alte măsuri de politică agricolă comună nu aduc prejudicii biodiversității.
However, it is clear that farmers are particularly well placed to support biodiversity, and more could certainly be done through the CAP to increase this contribution in the post 2013 period, and to help ensure that other CAP measures do not cause damage to biodiversity.
În ceea ce privește mediul marin, obiectivul global de realizare, până în 2020, a stării ecologice bune ( Good Environmental Status ) prevăzut de Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin” Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin, JO L 164, 25.6.2008. prevede un cadru nou pentru politicile UE de reglementare a activităților umane care au un impact asupra mediului marin.
With regard to the marine environment, the overarching objective to achieve Good Environmental Status by 2020 set by the Marine Strategy Framework Directive Directive 2008/56/EC of the Parliament and of the Council of 17 June 2008 establishing a framework for community action in the field of marine environmental policy , OJ L 164, 25.6.2008. provides a new framework for EU policies regulating human activities having an impact on the marine environment.
Politica comună în domeniul pescuitului are un rol bine definit pentru atingerea acestui obiectiv.
The Common Fisheries policy has a clear role to contribute to achieving such objective.
În acest sens, Comisia dorește să sublinieze faptul că acest rol este clar identificat în Cartea verde privind reforma politicii comune în domeniul pescuitului COM(2009) 163 final. , care definește sustenabilitatea ecologică drept o condiție necesară pentru ca activitățile de pescuit să ofere beneficii pe plan social și economic.
In this respect, the Commission would like to underline how the Green paper on the reform of the common fisheries policy COM(2009)163 final. , acknowledges it and defines environmental sustainability as a precondition for fishing activities to deliver social and economic benefits.
Programele-cadru pentru cercetare ale UE, alături de investițiile în cercetare ale statelor membre, contribuie la consolidarea abordării europene în materie de cercetare în domeniul biodiversității, al amenajării teritoriale și al schimbărilor climatice și la îmbunătățirea sprijinului științific în favoarea politicilor pentru UE și regiunile partenere, inclusiv cele din țările în curs de dezvoltare.
The EU's research Framework Programmes (FP), together with Member States' research investments, are helping to strengthen the European approach to biodiversity, land use and climate change research and improve scientific support to policy for the EU and its partner regions, including those of the developing world.
Lucrările de cercetare întreprinse în cadrul programului actual (al șaptelea) și cele din perioadele anterioare, în special cele care investighează presiunile asupra biodiversității, contribuie la elaborarea politicii UE în materie de biodiversitate.
Research undertaken under the current (7th) FP and those of the previous periods, especially the ones investigating on the pressures on biodiversity, are feeding into the development of the EU biodiversity policy.
În ceea ce privește politica de coeziune a UE, orientările strategice comunitare și reglementările referitoare la fondul respectiv menționează în mod explicit importanța protejării naturii în momentul dezvoltării infrastructurii și în legătură cu diversificarea economică.
In relation to EU Cohesion policy the Community Strategic Guidelines and the relevant fund regulations include clear references to the importance of nature protection in developing infrastructure and in relation to economic diversification.
În plus, perioada de programare 2007-2013 a politicii de coeziune abordează direct chestiunea conservării biodiversității.
Moreover, the 2007‑13 programming period of the Cohesion Policy addresses directly the preservation of biodiversity.
Categoriile cele mai importante sunt „Promovarea biodiversității și protecția naturii (inclusiv Natura 2000)” (cat. nr.
The most relevant categories are the ‘Promotion of biodiversity and nature protection (including Natura 2000)’ (cat.
51), „Promovarea bogățiilor naturale” (cat. nr.
No 51) ‘Protection of natural assets’ (cat.
55), existând în plus și proiecte implementate în cadrul altor teme și categorii ca „Protecția și valorificarea patrimoniului natural” (cat. nr.
No 55), additionally, projects implemented under other themes and categories like the ‘Protection and development of natural heritage’ (cat.
56) din cadrul domeniului „Turism”, care pot contribui la realizarea obiectivului legat de biodiversitate.
No 56) under ‘Tourism’ have the potential to contribute to biodiversity.
În completarea oportunităților disponibile datorită finanțării UE, Comisia vizează totodată încurajarea inițiativelor voluntare.
In addition to the opportunities available under the EU funding streams, the Commission aims to enhance voluntary approaches.
Acest lucru se reflectă în recent lansata platformă internet a UE pentru mediul de afaceri și biodiversitate http://ec.europa.eu/environment/biodiversity/business/index_en.html , care are obiectivul de a încuraja parteneriatele cu sectorul privat și implicarea acestuia pentru a integra mai bine preocupările legate de biodiversitate în activitățile acestui sector și care abordează un prim set de sectoare prioritare: agricultură, lanțul alimentar, silvicultură, industria extractivă, turismul și sectorul financiar și, de asemenea, se reflectă și în inițiativa Destinații europene de excelență (EDEN) pentru sectorul turismului http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/tourism/eden/index_en.htm .
This is reflected in the recently launched web-based EU Business and Biodiversity Platform http://ec.europa.eu/environment/biodiversity/business/index_en.html , which is aimed at enhancing partnerships with and involvement of private sector to better integrate biodiversity concerns into their operations and which's first set of priority sectors addressed are agriculture, food supply chain, forestry, extractive industry, tourism and the financial sector; the initiative for European Destinations of Excellence (EDEN) for the tourism sector http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/tourism/eden/index_en.htm .
Comisia are convingerea fermă că trebuie consolidată interfața știință-politică în materie de biodiversitate și servicii ecosistemice.
The Commission firmly believes that it is necessary to strengthen the global science-policy interface for biodiversity and ecosystem services.
Trebuie să existe certitudinea că responsabilii politici iau decizii pe baza celor mai bune opinii științifice disponibile.
It has to be ensured that policy‑makers come to their decisions on the basis of the best available scientific advice.
Pentru aceasta este esențială îmbunătățirea relațiilor dintre comunitatea științifică și cea politică, astfel încât concluziile științifice să fie adoptate și să își găsească mai rapid calea spre dezbaterea politică.
To achieve this it is essential to better connect the scientific and policy communities so that scientific findings are taken up and more rapidly find their way into the policy debate.