natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Transparență și răspundere
Transparency and accountability
La momentul redactării prezentei expuneri de motive referitoare la Raportul 2010 al BCE, primele de risc ale Italiei și Spaniei au atins limite istorice și, la 11 și 12 iulie a.c., acestea par să se apropie de nivelul limită, dat fiind că numai intervenția BCE a calmat piețele financiare și a adus o ușurare temporară.
As I write this explanatory statement on the 2010 ECB report, the risk premiums of Italy and Spain have reached historical limits, and on this 11th and 12th of July they seem to be approaching a level of no return, as only the intervention of the ECB has calmed down financial markets and brought temporary relief.
Și iată că astăzi, mai ales astăzi, este esențial să ne reamintim că succesul monedei euro a fost totodată și succesul ideii europene.
And so today, and especially today, it is very important to recall that the success of the euro has also been the success of the idea of Europe.
În 1989, un zid separa Europa în două blocuri opuse.
In 1989, a wall divided Europe in two opposite blocks.
Dacă moneda euro supraviețuiește acestor vremuri tulburi, este posibil ca și alte țări europene să o adopte.
If the euro makes it through the critical moments of our time, it may even be possible that other European countries knock on its door to join it.
Deși recentele tensiuni ar putea să indice contrariul, din 2008 moneda euro a constituit o „insulă de stabilitate în mijlocul mării instabile și agitate a crizei financiare globale”, după cum a recunoscut recent finanțistul britanic David Marsh.
Although recent tensions may indicate the opposite, since 2008 the euro has been an ‘island of stability in the unstable and agitated sea of the global financial crisis’ as the British financer David Marsh recently acknowledged.
Daunele morale și economice pe care acesta le-ar fi cauzat ar fi avut consecințe dramatice pentru toate țările implicate.
Its subsequent moral and economic wreckage would have had terrible consequences for all countries involved.
Desigur, moneda euro are o anumită responsabilitate pentru evenimentele actuale: fără ratele reale negative ale dobânzii cu care s-au confruntat anumite țări mai puțin dezvoltate în primii ani de existență ai monedei unice, bula prețurilor activelor nu le-ar fi lovit atât de grav.
Obviously, the euro has also some responsibility in current events: without the negative real interest rates that have some peripheral countries have experienced in the first years of the single currency, the asset price bubbles that they suffered would not have been so strong.
Cu toate acestea, singurul lucru asupra căruia este de acord mediul academic este că, fără moneda euro, criza financiară ar fi fost mult mai gravă pentru Europa.
However, if there is any consensus today in the academic field it is that without the euro this financial crisis would have been much worse for Europe.
Este, de asemenea, o opinie comună că, fără moneda euro, piața unică și libera circulație a persoanelor, cele mai mari succese ale UE, ar fi făcut, probabil, implozie.
It is also a shared view to acknowledge that without the euro, the single market and the free movement of people, which are the greatest successes of the EU, would have probably imploded.
Și, cu toate acestea, convulsiile permanente ale piețelor financiare duc zona euro în pragul desființării.
And yet, today, the permanent convulsion in which financial markets live is bringing the euro zone close to the break-up.
Țară după țară, salvare după salvare, criza datoriilor amenință cu crearea unui efect de contagiune și la țările mai mari, Spania și Italia nefiind nici ele imune.
Country after country, bail-out after bail-out, the debt crisis menaces to create a contagion effect on ever bigger countries, Spain and Italy are not impervious from it.
Moneda euro nu a dat greș în asigurarea unei aterizări line în cazul unei importante crize bancare; moneda euro nu a dat greș în ancorarea împotriva inflației, iar BCE este garanția succesului în acest domeniu; și, în final, moneda euro nu a dat greș nici ca mecanism de integrare ce aprofundează piața internă, date fiind fluxurile comerciale crescânde de la apariția monedei unice.
The euro has not failed in its function to ensure a soft landing in front of a big banking crisis; the euro has not failed in its anchoring function against inflation as the ECB is a guarantee of success in that field; and finally the euro has neither failed as an integration mechanism deepening the single market, as the rising commercial flows between countries acknowledge since its birth.
Cu toate acestea, ceva a dat cu siguranță greș.
However, something has clearly failed.
Și acest lucru este, fără dubiu, guvernanța zonei euro.
And that is unmistakably the governance of the euro zone.
Teoria economică ne învață că viabilitatea unei monede unice se bazează pe capacitatea sa de a diminua marile dezechilibre macroeconomice, atunci când acestea există.
Economic theory teaches us that the viability of a single currency is based on its capacity to belittle big macroeconomic imbalances when existing.
Ceea ce a mai dat greș este și disciplina internă a zonei euro, respectiv respectarea Pactului de stabilitate și de creștere, începând cu 1999 înregistrându-se zeci de încălcări ale acestuia de către mai multe țări, inclusiv Germania și Franța, fără impunerea unor amenzi.
What has also failed is the eurozone’s internal discipline, particularly on the compliance of the Stability and Growth Pact, as since 1999 dozens of violations were accounted for many countries, including Germany and France, and fines have never been enacted.
În ultimul rând, dispoziția ce nu permite salvarea prin achiziționarea de datorii publice de către BCE a fost interpretată în mod inadecvat.
Lastly, the no bail-out provision that forbids the purchasing of sovereign debt by the ECB has been interpreted in a limp mode.
Din aceste motive, zona euro a devenit vulnerabilă la atacurile speculative concentrate asupra datoriilor naționale ale țărilor mai puțin eficiente și competitive.
Because of all this, the eurozone has become vulnerable to speculative attacks focused on the sovereign debt of the less efficient and competitive countries.
Aceste procese speculative vor reapărea în viitor până la rezolvarea crizei de guvernanță economică a zonei euro.
These speculative processes will make a comeback in the future until the economic governance of the eurozone is solved.
Fără stabilitate financiară, reformele destinate țărilor mai puțin dezvoltate din zona euro vor fi imposibile și ineficace.
Without financial stability, reforms for the peripheral countries of the euro will be impossible and ineffective.
Instituțiile europene au urmat, până în prezent, o strategie de inerție ce nu folosit decât la o amânare în speranța redresării economice care să consolideze bilanțurile băncilor și a „importului” de creștere economică în țările mai puțin dezvoltate ale zonei euro din țările Europei centrale și de nord, care au înregistrat creștere economică în ultimele șase trimestre.
European institutions have, until now, followed a kick-the-can-down-the-road strategy that has only been useful to win some time while waiting for an economic recovery that may strengthen banks balance sheets and hoping that economic growth, which has been present in central and northern Europe for six quarters, arrives finally to the peripheral countries of the eurozone.
Această strategie ar putea da roade, dar este riscantă.
This strategy may work, but it is risky.
Un atac speculativ ar putea-o deraia și ar aduce moneda comună pe marginea prăpastiei.
A speculative attack can make it lose track and bring the euro very close to an abyss.
În mai 2010, BCE a inițiat Programul pentru piețele valorilor mobiliare, acționând astfel de o manieră cvasifiscală menită să contracareze lipsa unei politici fiscale comune la nivel european.
In May 2010, the ECB began the Securities Market Program (SMP), acting nearly in a ‘quasi fiscal role’ that has had to fill the lack of a common fiscal policy on a European scale.
Cu toate acestea, această strategie nu poate fi menținută la infinit și întărește argumentele celor care pun sub semnul întrebării independența BCE, unul dintre principiile fundamentale ale euro ca monedă comună, precum și transparența principalelor sale decizii.
Nevertheless, this strategy cannot be indefinitely maintained and strengthens those who put into question the independence of the ECB, one of the founding pillars of the euro as a single currency, and also the lack of transparency in its main decisions.
Din acest motiv, am solicitat în raport publicarea procesului-verbal al Consiliului guvernatorilor, fapt ce ar putea reduce impactul discrepanțelor asupra mass-media.
This is why in my report I ask for the publication of the Governing Council minutes that may reduce the impact of discrepancies on the media.
Consider nepublicarea acestuia drept un semn de slăbiciune al integrării europene, întrucât responsabilitatea individuală necesară rămâne a fi interpretată drept o posibilă sursă de dispute între statele membre.
I interpret its non-publication as a sign of weakness for the European integration, as the necessary individual accountability will remain to be interpreted as a possible source of disputes between Member States.
Existența monedei euro a însemnat că anumite state mai puțin dezvoltate care, în mod istoric, și-au depreciat moneda pentru a câștiga în competitivitate au fost obligate să aplice măsuri dure de austeritate pentru a contracara criza.
The euro’s existence has meant that some peripheral countries that historically depreciated their currency in order to regain competitiveness have been pushed into applying harsh austerity measures to fight the crisis.
Totuși, aceasta era opțiunea viabilă, întrucât moneda euro trebuie să rămână o deviză stabilă, iar UE nu ar trebui să ia calea unor orizonturi inflaționiste sau a redistribuirii economice excesive.
However, this is the right choice as the euro needs to keep being a stable currency as the EU should not walk its way into inflationary horizons or excessive economic redistribution.
Uniunea monetară europeană are datoria de a menține inflația sub control și de a proteja puterea de cumpărare a devizei.
The European Monetary Union has the duty to keep inflation under control and protect the purchasing power of the currency.
Totodată, ea trebuie să reducă hazardul moral pe care l-ar putea reprezenta redistribuirea mascată în favoarea țărilor ale căror guverne recurg la creșterea masei monetare mai repede decât altele, prin procese necontrolate de extindere a creditelor.
It also needs to reduce the moral hazard that may imply the undercover redistribution in favour of those countries whose governments inflate the monetary base faster than the others through uncontrolled processes of credit expansion.
Această redistribuire este accentuată dacă BCE acceptă prea des obligațiuni emise de statele membre ca garanții, ba chiar mai mult, dacă le cumpără.
This redistribution is enhanced if the ECB accepts too often debt emitted by the Member States as a guarantee, and even more so if it buys them.
Pentru ca euro să fie în continuare un proiect viabil, este necesară constituirea unui cadru clar care să permită ajutarea țărilor cu probleme de lichiditate, dar, în același timp, să fie în măsură să stimuleze responsabilitatea fiscală și menținerea convergenței nivelului de competitivitate între țările membre.
In order to continue making the euro a viable project, it is necessary to build a clear framework that allows to help countries with liquidity problems, but at the same time be able to incentivise fiscal responsibility and a sustained convergence of competitiveness levels among member countries.
Până în prezent, sistemul a funcționat numai prin reacția la disciplina de piață, organizând operațiuni de salvare numai când o țară se afla într-o situație dificilă.
All this time, the system has worked only by reacting to market discipline, organising bail-outs only when a country was in trouble.
Totuși, există și o altă modalitate: îmbunătățirea integrării fiscale prin transferul de suveranitate de la nivelul statelor membre la cel al UE.
However, there is another way: making progress enhancing fiscal integration through relevant transfers of sovereignty from the Member States to the EU.
Desigur, aceasta este o cale complicată și, prin urmare, este important să se rețină că există și o cale de mijloc, mai realistă pe termen scurt, în care este posibilă integrarea deopotrivă a disciplinei de piață și a disciplinei fiscale externe necesare a statelor membre, o cale de mijloc ce poate duce către succes, dar care trebuie trasată cu mare precizie.
Of course this is a complicated path and so it is important to keep in mind that there is a middle way, more realistic in the short-term, in which it is possible to integrate at the same time market discipline and the necessary external fiscal discipline of member countries, a middle way that can be effective but has to be designed with great precision.
Actualele eșecuri din zona euro reprezintă o experiență valoroasă pentru a nu mai repeta aceleași greșeli.
The present failures in the euro area are a valuable experience in order not to repeat the same mistakes.
În acest sens, propun crearea unui ministru european al finanțelor și a unei trezorerii europene împuternicite să emită euroobligațiuni.
In this sense I propose the creation of a European Ministry of Finances and a European Treasury able to emit Eurobonds.
Sunt conștient că această propunere nu poate deveni realitate decât după reforma mult-așteptată a Pactului de stabilitate și de creștere care să permită un mai bun control al politicilor bugetare disfuncționale în statele membre din zona euro.
I am conscious that this proposal can only become a reality after a much-needed reform on the Stability and Growth Pact that allows for a better control of the dysfunctional budgetary policies in the eurozone Member States.
Euroobligațiunile pot constitui o remarcabilă sursă de finanțare pentru țările cu niveluri scăzute ale datoriilor și o finanțare foarte scumpă pentru țările ce încalcă regulile, asemănător modelului cu obligațiuni roșii și albastre.
Eurobonds can simultaneously achieve a remarkable source of financing for countries with low levels of debt and a very expensive financing for those countries that break the rules, following the red and blue bonds model.
În fine, euroobligațiunile pot da un impuls monedei comune ca deviză de rezerve la nivel mondial, întrucât vor crea la nivel european o piață a obligațiunilor de cinci ori mai mare decât cea germană și aproape la fel de mare ca cea din America de Nord.
Finally, Eurobonds can give an impulse to the euro as a global reserve currency, as with them a debt obligations market would be born on a European scale, five times bigger than the German one and closely as big as the North American.
Arhitecții monedei euro au construit o uniune monetară conștienți de instabilitatea pe care o monedă unică o poate genera în țări cu o gamă largă de structuri economice și de producție.
The euro’s architects built a monetary union while conscious of the instability that a single currency would generate in countries with a wide range of different economic and production structures.
Este posibil ca aceștia să se fi gândit că se vor face pași mai importanți către o uniune politică la momentul potrivit.
Possibly those architects thought that steps towards a bigger political union would come when the need for them was great.
În prezent, în contextul exploziei crizei datoriilor în zona euro, momentul lor a sosit.
Today, with the full explosion of the debt-crisis in the eurozone, their time has finally come.
Burkhard Balz, Udo Bullmann, Pascal Canfin, Nikolaos Chountis, George Sabin Cutaș, Leonardo Domenici, Diogo Feio, Elisa Ferreira, Ildikó Gáll-Pelcz, Jean-Paul Gauzès, Sven Giegold, Sylvie Goulard, Othmar Karas, Wolf Klinz, Jürgen Klute, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Werner Langen, Astrid Lulling, Arlene McCarthy, Ivari Padar, Alfredo Pallone, Anni Podimata, Antolín Sánchez Presedo, Olle Schmidt, Edward Scicluna, Peter Simon, Peter Skinner, Theodor Dumitru Stolojan, Ivo Strejček, Kay Swinburne, Marianne Thyssen, Ramon Tremosa i Balcells, Corien Wortmann-Kool
Burkhard Balz, Udo Bullmann, Pascal Canfin, Nikolaos Chountis, George Sabin Cutaş, Leonardo Domenici, Diogo Feio, Elisa Ferreira, Ildikó Gáll-Pelcz, Jean-Paul Gauzès, Sven Giegold, Sylvie Goulard, Othmar Karas, Wolf Klinz, Jürgen Klute, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Werner Langen, Astrid Lulling, Arlene McCarthy, Ivari Padar, Alfredo Pallone, Anni Podimata, Antolín Sánchez Presedo, Olle Schmidt, Edward Scicluna, Peter Simon, Peter Skinner, Theodor Dumitru Stolojan, Ivo Strejček, Kay Swinburne, Marianne Thyssen, Ramon Tremosa i Balcells, Corien Wortmann-Kool
referitor la combaterea pescuitului ilegal la nivel mondial – rolul UE
on combating illegal fishing at the global level - the role of the EU
AVIZ al Comisiei pentru mediu, sănătate publicĂ Şi siguraNŢă alimentară 22
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 21
referitoare la combaterea pescuitului ilegal la nivel mondial – rolul UE
on combating illegal fishing at the global level - the role of the EU
– având în vedere Convenția privind diversitatea biologică (CBD) și Declarația de la Rio privind mediul și dezvoltarea, adoptată de către Conferința ONU privind mediul și dezvoltarea în iunie 1992,
– having regard to the Convention on Biological Diversity (CBD) and to the Rio Declaration on Environment and Development adopted at the United Nations Conference on Environment and Development in June 1992,
– având în vedere Acordul Organizației pentru Alimentație și Agricultură (FAO) privind promovarea respectării măsurilor internaționale de conservare și gestionare de către navele de pescuit în marea liberă, adoptat la cea de-a 27-a sesiune a Conferinței FAO din noiembrie 1993 („Acordul de conformitate”),
– having regard to the Food and Agriculture Organisation (FAO) Agreement to Promote Compliance with International Conservation and Management Measures by Fishing Vessels on the High Seas, approved at the 27th session of the FAO Conference in November 1993 (‘Compliance Agreement’),
– având în vedere Acordul din 1995 de punere în aplicare a dispozițiilor Convenției Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării din 10 decembrie 1982 privind conservarea și gestionarea populațiilor transzonale și a rezervelor de pești mari migratori („Acordul Organizației Națiunilor Unite privind rezervele de pește” - UNFSA din august 1995),
– having regard to the 1995 Agreement for the Implementation of the Provisions of the United Nations Convention on the Law of the Sea of 10 December 1982 relating to the Conservation and Management of Straddling Fish Stocks and Highly Migratory Fish Stocks (‘UN Fish Stocks Agreement’ – UNFSA of August 1995),
– având în vedere Codul de conduită al FAO pentru un pescuit responsabil, adoptat în octombrie 1995 de către Conferința FAO,
– having regard to the FAO Code of Conduct for Responsible Fisheries, adopted in October 1995 by the FAO Conference,
– având în vedere Convenția privind accesul la informație, participarea publicului la procesul de luare a deciziilor și accesul la justiție pe probleme de mediu, adoptată în iunie 1998 („Convenția de la Aarhus”),
– having regard to the Convention on Access to Information, Public Participation in Decision-Making and Access to Justice in Environmental Matters, adopted in June 1998 (‘Aarhus Convention’),
– având în vedere Planul internațional de acțiune pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (IPOA-IUU), adoptat de către Consiliul FAO în iunie 2001,
– having regard to the FAO International Plan of Action to Prevent, Deter and Eliminate Illegal, Unreported and Unregulated Fishing (IPOA-IUU), endorsed by the FAO Council in June 2001,
– având în vedere Comunicarea Comisiei privind un plan de acțiune comunitar pentru eradicarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat din mai 2002 ( COM(2002)0180 ),
– having regard to the Communication from the Commission on a Community action plan for the eradication of illegal, unreported and unregulated fishing of May 2002 ( COM(2002)0180 ),
– având în vedere declarația făcută cu ocazia reuniunii mondiale la nivel înalt de la Johanesburg privind dezvoltarea durabilă, desfășurată în perioada 26 august - 4 septembrie 2002,
– having regard to the Declaration made at the World Summit on Sustainable Development held from 26 August to 4 September 2002 in Johannesburg,
– având în vedere rezoluția sa din 15 februarie 2007 privind punerea în aplicare a planului de acțiune al UE împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat
– having regard to its resolution of 15 February 2007 on the implementation of the EU action plan against illegal, unreported and unregulated fishing
JO C 287E, 29.11.2007, p.502. ,
OJ C 287E, 29.11.2007, p.502. ,
JO L 286, 29.10.2008, p.1. , Regulamentul (CE) nr.
OJ L 286, 29.10.2008, p.
1006/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 privind autorizațiile pentru activitățile de pescuit ale navelor de pescuit comunitare în afara apelor comunitare și accesul navelor țărilor terțe în apele comunitare („Regulamentul privind autorizațiile pentru pescuit”)
1. , Council Regulation (EC) No 1006/2008 of 29 September 2008 concerning authorisations for fishing activities of Community fishing vessels outside Community waters (the ‘Fishing Authorisations Regulation’)
JO L286, 29.10.2008, p.
OJ L286, 29.10.2008, p.
– având în vedere Acordul FAO privind măsurile de competența statului portului pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (PSMA), adoptat la cea de-a 36-a sesiune a Conferinței FAO, care a avut loc la Roma în noiembrie 2009,
– having regard to the FAO Agreement on Port State Measures to Prevent, Deter and Eliminate Illegal, Unreported and Unregulated Fishing (PSMA), approved at the 36th session of the FAO Conference, held in Rome in November 2009,
– având în vedere raportul din 2011 al Oficiului ONU pentru combaterea traficului de droguri și prevenirea criminalității (UNODC) privind criminalitatea organizată transnațională din sectorul pescuitului,
– having regard to the UN Office on Drugs and Crime (UNODC) 2011 report on Transnational Organised Crime in the Fishing Industry,
– având în vedere raportul de referință al Centrului Comun de Cercetare (JRC) al Comisiei, intitulat „Descurajarea activităților ilegale din sectorul pescuitului – genetică, genomică, chimie și criminalistică pentru a lupta împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) și pentru a sprijini trasabilitatea produselor din pește”, publicat în 2011,
– having regard to the Commission’s Joint Research Centre (JRC) Reference Report ‘Deterring Illegal Activities in the Fisheries Sector – Genetics, Genomics, Chemistry and Forensics to Fight IUU Fishing and in Support of Fish Product Traceability’, published in 2011,
– având în vedere viitoarea Conferință a ONU privind dezvoltarea durabilă (UNCSD), care va avea loc în Brazilia în iunie 2012,
– having regard to the upcoming United Nations Conference on Sustainable Development (UNCSD), which will take place in Brazil in June 2012,
– având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară ( A7–0362/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Fisheries and the opinions of the Committee on Development and the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A7-0362/2011 ),