natgillin/translations-raw huggingface dataset:
observă că ratele reduse ale dobânzilor favorizează investițiile și redresarea economiei; conștientizează efectele împrumuturilor de stat asupra nivelurilor dobânzilor; regretă profund că acest fapt a determinat creșterea ratelor dobânzilor în cadrul UE; avertizează statele membre să ia în considerare efectele deciziilor lor bugetare asupra ratelor dobânzilor de pe piață; consideră că finanțele publice solide reprezintă o condiție esențială pentru asigurarea de locuri de muncă sigure; observă că prin creșterea costurilor împrumuturilor, guvernele cresc și povara asupra propriilor bugete;
Points out that low interest rates are conducive to investment and the recovery; is aware of the effects of a government's intense borrowing activities on interest levels; deeply deplores the fact that this has led to increased interest-rate spreads within the EU; warns Member States to take into account the effects of their budgetary decisions on market interest rates; is of the opinion that sound public finances are a prerequisite for secure jobs; points out that by driving up the cost of borrowing, governments also increase the burden on their own budgets;
subliniază că efectele anticiclice ale PSC pot funcționa doar dacă statele membre realizează în mod efectiv un excedent bugetar în perioadele de conjunctură economică favorabilă; solicită, în acest context, și o mai bună punere în aplicare a componentei preventive a PSC; solicită modificarea atitudinii „întâi cheltuim –apoi rambursăm” cu principiul „economisim pentru o posibilă urgență”; reamintește solicitarea PSC adresată statelor membre de a realiza un buget echilibrat sau un excedent bugetar pe termen mediu, ceea ce înseamnă că un deficit de 3% nu este un scop în sine, ci limita maxim permisă, chiar și în condițiile pactului revizuit;
Points out that the anti-cyclical effects of the SGP can only work if the Member States effectively achieve a budgetary surplus in good times; calls, in this connection, for the better implementation of the preventive arm or the SGP as well; calls for a shift from the ‘spend first, repay later’ attitude to a ‘save for a possible future emergency’ principle; recalls that the SGP requires the Member States to achieve a budget that is balanced or in surplus over the medium term, meaning that a deficit of 3% is not an aim, but the absolute limit allowed for, even under the revised Pact;
îndeamnă la desfășurarea de reforme structurale în paralel cu acordarea pachetelor de sprijin pentru a preveni crizele viitoare și a crește competitivitatea întreprinderilor europene, a favoriza creșterea economică și a înmulți numărul locurilor de muncă;
Calls for structural reforms to be carried out in parallel to the unwinding of the aid packages in order to prevent future crises, increase the competitiveness of European businesses, achieve more growth and boost employment;
subliniază că, în vederea consolidării finanțelor publice, toate statele membre ar trebui să înceapă, cel târziu în 2011, reducerea deficienței de sustenabilitate;
Emphasises, in the context of the need to achieve sound public finances, that in 2011 at the latest all Member States should start to reduce their sustainability gap;
recunoaște că stimulentele fiscale și acțiunea stabilizatorilor automați s-au dovedit a fi de succes și propune Comisiei să solicite celorlalte state membre să încerce realizarea echilibrării bugetare, prin afectarea de excedente de la bugetul primar în scopul rambursării datoriilor, odată ce economia se îndreaptă către redresare susținută;
Acknowledges that fiscal stimulus and unfettered automatic stabilisers have proved to be successful and suggests that the Commission ask the Member States to strive towards a balanced budget by allocating primary budget surpluses to debt repayment once the economy is on the way to sustained recovery;
subliniază importanța specială a măsurilor de promovare a ocupării forței de muncă și a investițiilor pe termen lung menite să dezvolte potențialul de creștere economică și să crească competitivitatea economiei europene;
Points to the special importance of measures to promote employment and long-term investments aimed at increasing the potential for economic growth and bolstering the competitiveness of the European economy;
subliniază că, având în vedere provocările demografice actuale cu care se confruntă UE, măsurile anti-criză nu ar trebui să aibă efecte pe termen lung asupra finanțelor publice, al căror cost va trebui să fie suportat de generațiile prezente și viitoare;
Emphasises that, in view of the current demographic challenges the EU is facing, anti-crisis measures should not have long-term effects on public finances, the cost of which would have to be met by present and future generations;
susține ideea că o mai bună coordonare a politicilor economice în cadrul Uniunii Europene este o obligație și aduce un plus de sinergii;
Supports the idea that greater coordination of economic policies within the European Union is a must and brings additional synergies;
recunoaște că PSC nu este un instrument suficient pentru armonizarea politicilor fiscale și economice ale statelor membre;
Acknowledges that the SGP is not a sufficient tool for harmonising the fiscal and economic policies of the Member States;
sprijină, prin urmare, revizuirea necesară a mecanismelor de reinstaurare a convergenței economiilor naționale din UE;
Supports, therefore, a review of the mechanisms needed to bring the national economies within the EU back on a convergence track;
sugerează faptul că Comisia ar trebui să instituie un mecanism de cooperare corespunzător cu FMI în cazurile speciale în care acesta oferă statelor membre sprijin pentru balanța de plăți;
Suggests that the Commission should draw up an appropriate mechanism for cooperation with the IMF in special cases where Member States receive balance-of-payments support from the latter;
observă faptul că o inflație mare nu constituie un răspuns la necesitatea unei ajustări fiscale deoarece ar genera costuri economice substanțiale și ar pune în pericol creșterea durabilă și favorabilă incluziunii.
Points out that high inflation is not an answer to the need for fiscal adjustment, because it would impose substantial economic costs and pose a threat to sustainable and inclusive growth;
susține, deopotrivă cu Comisia, că „expansiunea bugetară reușită care vizează contracararea recesiunii și sustenabilitatea [finanțelor publice] pe termen lung sunt compatibile”, atrage atenția însă cu privire la riscurile extinderii excesive și artificiale bazate pe cheltuieli publice tot mai mari care pot submina această politică;
Agrees with the Commission that ‘successful fiscal expansion to counter recession and longer-term fiscal sustainability are not incompatible’, but warns against the risks of excessive and artificial expansion based on higher public expenditure, which are liable to undermine the policy;
consideră că administrarea finanțelor publice în baza unor decizii pe termen scurt va contribui la sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice și că, în cadrul domeniului de aplicare a acestei serii de decizii pe termen scurt, prin asigurarea unei structuri a termenului scurt, trebuie să se abordeze problema sustenabilității datoriei publice;
Takes the view that managing public finances on the basis of a series of specific short-term decisions will establish the long-term sustainability of public finances, and that it is within the scope of this series of short-term decisions, through the provision of a structure for the short term, that the issue of the sustainability of public debt must be addressed;
consideră că politica bugetară trebuie să convertească, preponderent prin realocare, economiile disponibile în cheltuieli de investiții pentru stimularea creșterii economice (cum ar fi investițiile în cercetare și dezvoltare, modernizarea bazei industriale, dezvoltarea unei economii mai inteligente, mai ecologice și mai competitive a UE și abordarea provocărilor puse de sistemul de educație);
Takes the view that budgetary policy must, predominantly by means of reallocation, convert available savings into growth-boosting investment, such as investment in research and development, modernising the industrial base, developing a greener, smarter, innovative and more competitive EU economy and in rising to the challenge of education;
subliniază că o proporție substanțială din cheltuielile publice și sociale pot fi cheltuieli productive, dacă sunt direcționate înspre proiecte cu un impact benefic asupra acumulării de capital fizic și uman, precum și asupra promovării inovației; subliniază necesitatea de a controla creșterea gradului de îndatorare pentru a garanta că valorile în creștere ale ratelor dobânzilor nu sufocă cheltuielile sociale de importanță majoră; subliniază că din cauza resurselor tot mai limitate, calitatea cheltuielilor din sectorul public trebuie îmbunătățită ca factor esențial;
Emphasises that a substantial proportion of public-sector and welfare spending can be productive expenditure if it is directed towards projects that have a beneficial impact on the accumulation of physical and human capital and on the promotion of innovation; underlines the need to control the increase in the debt burden in order to ensure that rising interest-rate costs do not squeeze out crucial welfare spending; stresses that ever more scarce resources make it essential to improve the quality of public-sector spending;
subliniază că „amortizoarele sociale” reprezentate de regimurile de protecție socială s-au dovedit deosebit de eficiente pe timp de criză; subliniază că stabilitatea finanțelor publice reprezintă o condiție esențială pentru a garanta repetarea acestei situații și în viitor;
Emphasises that the role of social protection systems as ‘social safety nets’ has proven particularly effective in times of crisis; underlines that stable public finances are a precondition for ensuring that this is also the case in the future;
observă că sustenabilitatea pe termen lung a sistemelor obligatorii de pensii depinde nu numai de evoluția demografică, ci și de productivitatea populației active (care influențează rata de creștere potențială), vârsta efectivă de pensionare, precum și de proporția din PIB dedicată finanțării respectivelor sisteme de pensii; subliniază, de asemenea, că consolidarea finanțelor publice și reducerea datoriei și a nivelului deficitului sunt factori importanți pentru asigurarea sustenabilității;
Points out that the long-term sustainability of statutory pension schemes depends not only on population trends, but also on the productivity of the active population (which affects the potential growth rate), the effective retirement age and the proportion of GDP allocated to the financing of such schemes; stresses, further, that consolidating public finances and reducing of debt and deficit levels are important factors for sustainability;
observă că schimbările demografice, în special îmbătrânirea populației, sugerează necesitatea reformării, la anumite intervale de timp, a sistemelor publice de pensii din mai multe state membre, în special în ceea ce privește baza de contribuții, pentru a menține sustenabilitatea acestora din punct de vedere financiar;
Notes that changing demographics, especially an ageing population, mean that state pension schemes in many Member States have to be reformed from time to time, especially as regards the contributive base, so as to keep them financially sustainable;
observă că costurile datoriei cresc atunci când ratele reale ale dobânzii sunt superioare ratelor de creștere ale PIB-ului și că piețele consideră riscul ca fiind mai ridicat atunci când gradul de îndatorare este ridicat;
Points out that the debt burden increases when real interest rates are higher than the GDP growth rate, and that markets assess risks as more serious when the debt burden increases;
consideră că nivelul ratelor dobânzii asociate împrumuturilor de stat reflectă modul în care piețele apreciază sustenabilitatea datoriei unui stat membru;
Takes the view that interest rates for government borrowing reflect how markets value the debt sustainability of a Member State;
observă că împrumuturile mai scumpe se datorează deficitelor în creștere, parțial datorită faptului că piețele evaluează riscurile la un nivel mai ridicat în cazul în care gradul de îndatorare crește mai rapid decât dezvoltarea economică și capacitatea de rambursare a împrumuturilor;
Points out that rising deficits make borrowing more expensive, partly due to the fact that markets assess risks as more serious when the debt burden is increasing faster than economic growth and the ability to pay back loans;
subliniază faptul că criza financiară actuală a indicat în cel mai clar mod legătură directă dintre stabilitatea piețelor financiare și sustenabilitatea finanțelor publice; subliniază, în acest context, necesitatea adoptării unei legislații consolidate și integrate de supraveghere a piețelor financiare care ar trebui să includă mecanisme solide de protecție a consumatorilor și investitorilor;
Stresses that the current financial crisis has emphasised in the clearest possible way the direct link between financial market stability and the sustainability of public finances; emphasises, in that context, the need for strengthened and integrated supervisory legislation on financial markets that include strong mechanisms for consumer and investor protection;
solicită Comisiei să inițieze studii care să evalueze calitatea datoriei publice a statelor membre;
Asks the Commission to carry out studies to assess the quality of the Member States' debts;
observă că credibilitatea finanțelor publice în cadrul statelor membre necesită guvernanță statistică efectivă și cu adevărat independentă, precum și supraveghere adecvată din partea Comisiei;
Notes that if Member State public finances are to be credible, effective and genuinely independent statistical governance and proper Commission oversight are required;
sugerează Comisiei, îndeosebi, să evalueze efectele cheltuielilor fiscale angajate de către statele membre pentru relansarea propriilor economii, din punct de vedere al impactului asupra producției, veniturilor publice și al stimulării și protejării și ocupării forței de muncă, atât pe termen scurt, cât și pe termen lung;
Suggests, in particular, that the Commission assess the effects of the fiscal spending deployed by the Member States in order to kick-start their economies, in terms of its impact on production, on government accounts and in stimulating and protecting employment, both in the short and long term;
observă că pactul de stabilitate și de creștere reprezintă și în prezent coloana vertebrală în ceea ce privește asigurarea disciplinei în vederea atingerii sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice și că statele membre ar trebui să înregistreze excedente la bugetul de stat în „perioadele favorabile” și deficite doar în „perioadele nefavorabile”;
Notes that the SGP still forms the backbone of discipline required to achieve the long-term sustainability of public finances and that the Member States should run surpluses on their public finances in ‘good times’ and deficits only in ‘bad times’;
subliniază că atacurile speculative recente împotriva câtorva economii europene au avut drept țintă principală moneda euro în sine și convergența economică europeană; în acest sens, își exprimă încrederea că problemele europene necesită soluții europene, care ar trebui să ofere modalități interne de evitare a oricărui risc de neîndeplinire a obligațiilor prin îmbinarea disciplinei fiscale naționale cu mecanismele de susținere financiară în ultimă instanță;
Stresses that recent speculative attacks against several European economies had as their primary target the euro itself and European economic convergence; in that sense, is convinced that European problems need European solutions, which should offer internal means of avoiding any risk of defaults by combining national fiscal discipline with last-resort mechanisms of financial support;
solicită reținerea deficitului structural drept unul dintre indicatorii capabili să determine sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice;
Calls for the structural deficit to be one of the indicators used in determining the long-term sustainability of public finances;
consideră strategia reînnoită pentru creștere economică și locuri de muncă drept factor cheie în vederea sustenabilității finanțelor publice în Uniunea Europeană; consideră că economia Uniunii Europene, și în special baza industrială, trebuie modernizată; solicită realocarea unei părți din bugetul UE și al statelor membre spre investiții majore în cercetare și inovație; subliniază că noua strategie Europa 2020 are nevoie de instrumente obligatorii pentru a avea succes;
Regards a renewed growth and jobs strategy as a key contributor to sustainable public finances in the European Union; believes that the European Union needs to modernise its economy and particularly its industrial base; calls for a reallocation of funding in the EU and the Member States' budgets towards greater investment in research and innovation; points out that the new Europe 2020 strategy needs binding instruments to succeed;
subliniază necesitatea monitorizării constante a sustenabilității finanțelor publice la nivelul statelor membre ale UE pentru a evalua nivelul provocărilor pe termen lung; subliniază, de asemenea, necesitatea publicării regulate de informații privind obligațiile sectorului public și ale sistemelor de securitate socială, cum ar fi pensiile, de exemplu;
Highlights the need for the sustainability of public finances in EU Member States to be constantly monitored in order to assess the extent of long-term challenges; also highlights the need for the regular publication of information on open public-sector liabilities and the liabilities of social systems, e.g. pension schemes;
solicită Comisiei să aibă în vedere reducerea deficiențelor de sustenabilitate pe termen lung a finanțelor publice, ca parte esențială a strategiei UE-2020;
Calls on the Commission to consider the reduction of long-term sustainability gaps in public finances as an essential part of the EU 2020 strategy;
solicită statelor membre ca, după reducerea deficiențelor de sustenabilitate să diminueze și raportul dintre datorie și PIB la maxim 60 %;
Calls on the Member States, after plugging their sustainability gaps, to reduce their public debt-to-GDP ratio to a maximum of 60%;
observă că diferențele dintre ratele dobânzilor pe piețele de capital reprezintă indicatorul principal al solvenței statelor membre;
Points out that the interest rate spreads on the capital markets are the main indicators of the solvency of individual Member States;
își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la neconcordanțele privind calitatea statisticilor care poate fi observată în cadrul UE, în general, și în zona euro, în special;
Is extremely worried about the disparities in the quality of statistics that can be observed in the EU in general and in the eurozone in particular;
subliniază că sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice este, de asemenea, legată în mod fundamental de bugetul UE și finanțarea lui;
Points out that the long-term sustainability of public finances is also fundamentally linked to the EU budget and its financing;
subliniază rolul pozitiv al bugetului UE, deși destul de limitat de CFM, în reducerea efectelor crizei prin finanțarea planului european de redresare și prin redirecționarea fondurilor către domeniile prioritare în această privință; cu toate acestea, regretă lipsa unei coordonări adecvate între politicile economice și fiscale ale statele membre pentru a combate criza economică și financiară, precum și pentru a asigura sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice;
Highlights the very positive role of the EU budget, albeit much limited by the MFF, in mitigating the effects of the crisis through the financing of the European Recovery Plan and the redeployment of funds towards priority areas in that regard; deplores, however, the lack of adequate coordination between Member States' economic and fiscal policies to combat the economic and financial crisis as well as to ensure the long-term sustainability of public finances;
observă că creșterea șomajului și a datoriei publice, precum și diminuarea creșterii, cauzate de criza economică, constituie un impediment pentru realizarea obiectivului unor finanțe publice sustenabile; ia act de faptul că se impune ca statele membre să procedeze la o consolidare financiară și să îmbunătățească lichiditatea finanțării publice în vederea reducerii costurilor datoriei, însă subliniază necesitatea de a face acest lucru într-un mod echilibrat și într-un termen rezonabil, ținând seama de circumstanțele specifice din statele membre; atrage atenția totuși asupra faptului că reducerile fără discernământ aplicate investițiilor publice, cercetării, educației și dezvoltării au consecințe negative asupra perspectivelor de creștere, ocupare a forței de muncă și incluziune socială și, de aceea, consideră că investițiile pe termen lung în aceste domenii trebuie să fie susținute în continuare și, dacă este cazul, intensificate;
Notes that the increase in unemployment and government debt and the reduction in growth caused by the economic crisis are at odds with the sustainable public finance objective; notes the need for the Member States to consolidate their accounts and improve the liquidity of public finance in order to lower the cost of debt, but also the need for this to be done in a balanced way and within a reasonable time frame, taking into account the particular circumstances in the Member States; stresses, however, that indiscriminate cuts in public investment, research, education and development will have a negative impact on prospects for growth, employment and social inclusion, and considers, therefore, that long-term investment in these areas must continue to be promoted, and where necessary expanded;
subliniază că redresarea actuală continuă să fie fragilă, iar șomajul crește în continuare în majoritatea statelor membre, ceea ce afectează grav în special tinerii; are ferma convingere că nu poate fi anunțat sfârșitul crizei economice înainte ca șomajul să scadă considerabil și durabil și scoate în evidență faptul că statele-providență europene și-au demonstrat valoarea oferind stabilitate și contribuind la redresare;
Emphasises that the current recovery is still fragile and that unemployment is continuing to rise in most Member States, with young people especially hard hit; firmly believes that no end can be announced to the economic crisis until unemployment falls substantially and sustainably and highlights the fact that the European welfare states have demonstrated their value in providing stability and contributing to the recovery;
consideră că este esențială o evaluare corespunzătoare a efectelor sociale și ocupaționale ale crizei și definirea, la nivelul UE, a unei strategii de ieșire din criză bazate pe sprijinirea ocupării forței de muncă, a formării, a investițiilor care conduc la o activitate economică intensă, pe creșterea competitivității și a productivității întreprinderilor, în special a IMM-urilor, precum și pe relansarea industriei, asigurând tranziția acesteia către o economie sustenabilă competitivă; consideră că aceste obiective ar trebui să se afle în centrul strategiei pentru Europa 2020;
Regards it as essential to assess properly the social and employment-related effects of the crisis and to formulate at EU level a recovery strategy based on support for employment, training, investments that lead to high economic activity, the boosting of business competitiveness and productivity, especially for SMEs, and the revitalisation of industry, whilst ensuring its transition towards a competitive sustainable economy; believes that these objectives should be at the heart of the Europe 2020 strategy;