natgillin/translations-raw huggingface dataset:
salută progresele realizate în ultimii ani în cadrul Programului comunitar de la Lisabona, dar constată că un număr mare de inițiative legislative sunt încă în curs și ar trebui adoptate cu prioritate; subliniază dezechilibrul care caracterizează calitatea și numărul inițiativelor în temeiul diferitelor orientări europene; solicită o abordare mai echilibrată în interesul unui program de reformă mixt al politicilor europene bazat cu adevărat pe solidaritatea statelor membre; sprijină consolidarea dimensiunii externe a agendei de reformă europeană, care să prevadă standarde înalte, un cadru de reglementare adecvat și metode de lucru caracterizate prin cooperare, pentru a colabora cu actorii economici internaționali și pentru a face față provocărilor globale; în acest context, salută activitatea realizată de diferitele direcții generale ale Comisiei pentru dezvoltarea unor noi indicatori calitativi; îndeamnă Consiliul să solicite Comisiei ca aceștia să fie utilizați în viitoarele evaluări ale PNR și incluse în monitorizarea Comisiei, redând astfel o imagine mai cuprinzătoare și mai adecvată a realizărilor Strategiei Lisabona- Gothenburg;
Welcomes the progress made under the Lisbon Community programme during the last years, but notes that a number of important legislative initiatives are still pending and should be adopted as a matter of priority; underlines the unbalanced situation regarding the quality and quantity of initiatives under the different European guidelines; calls for a more balanced approach in the interests of a real multi-supportive European policy mix reform programme; supports the strengthening of the external dimension of the European reform agenda, providing for high standards, appropriate regulatory framework and cooperative working methods in order to collaborate with other international economic players and to meet global challenges; welcomes, in this context, the work undertaken by various Commission directorates-general in developing new qualitative indicators; urges the Council to ask the Commission to ensure that such indicators be used in upcoming evaluations of the NRPs and incorporated in the Commission’s monitoring, thereby creating a more comprehensive and adequate picture of the successes of the Lisbon-Gothenburg Strategy;
subliniază că o acțiune mai concretă în cadrul Strategiei de la Lisabona necesită exercitarea de către Consiliu a unei presiuni colegiale („peer pressure”) în cadrul supravegherii multilaterale;
Emphasises that greater delivery within the Lisbon Strategy requires effective peer pressure on the part of the Council within the framework of multilateral surveillance;
subliniază că metoda deschisă de coordonare pe care se bazează de nouă ani Strategia de la Lisabona a demonstrat limitele acesteia față de noile provocări, interne și externe, cu care se confruntă Uniunea Europeană; prin urmare, insistă ca perioada post-Lisabona să se bazeze pe o politică mai afirmată, mai globală, adică pe actualizarea politicilor comune existente (comerciale, piața internă și uniunea economică și monetară...) și pe noile politici externe comune (energie, climă, dezvoltare, migrație etc.);
Points out that the open method of coordination, on which the Lisbon Strategy has been based for nine years, has revealed these limitations in the face of new internal and external challenges confronting the European Union; urges therefore that the post-Lisbon period be based on a more proactive, more global policy, i.e. on the updating of existing common policies (for trade, internal market, economic and monetary union, etc.) and on new common external policies (energy, climate, development, migration, etc.);
subliniază că „lisabonizarea” cheltuielilor publice în toate statele membre și în bugetul UE trebuie să devină o realitate, întrucât aceasta ar integra însăși Strategia de la Lisabona și ar spori în mod semnificativ eficiența în realizarea obiectivelor de creștere economică și de creare de locuri de muncă;
Stresses that the 'Lisbonisation' of public expenditure in all Member States and of the EU budget must become a reality, as it would mainstream the Lisbon Strategy itself and radically enhance effectiveness in the quest for achieving the goals of growth and job creation;
observă că instrumentele de care are nevoie UE pentru promovarea obiectivelor Strategiei de la Lisabona sunt, în esență, optimizarea tuturor politicilor aferente, a tuturor instrumentelor și fondurilor financiare, precum și a bugetului UE, pentru a induce astfel o accelerare și o aprofundare a eforturilor de creștere economică și de creare de locuri de muncă; consideră că, pe termen scurt, sunt necesare stimulente fiscale pentru redresarea rapidă în urma crizei, cu condiția ca acestea să reorienteze cheltuielile și comportamentul public în conformitate cu obiectivele stabilite în cadrul Strategiei de la Lisabona-Gothenborg și al pachetului privind clima și energia; în acest context, avertizează cu privire la reducerile fiscale nediferențiate; consideră că stimulente fiscale trebuie orientate către obiectivele sociale și cele de mediu; consideră că printre mijloacele posibile ar putea figura reduceri ale nivelurilor de TVA pentru serviciile care folosesc intensiv forța de muncă și pentru serviciile prestate la nivel local, consideră de asemenea că s e poate oferi finanțare pentru inițiativele verzi, cum ar fi sectorul energetic și cel al automobilelor și construcțiilor, acestea din urmă fiind afectate de către prăbușirea cererii; consideră că, prin intermediul scutirilor de taxe, de exemplu, consumatorii pot primi sprijin pentru a cumpăra mașini mai ecologice și locuințe care respectă mediul;
Notes that the tools needed by the EU to foster the goals of the Lisbon Strategy are essentially the streamlining of all related policies, all financial instruments and funds, as well as the EU budget in such a way as to induce an acceleration and deepening of efforts for growth and job creation. considers that, in the short run, fiscal stimuli are needed for swift recovery from the economic crisis provided that it reorientates private expenses and behaviour in consistency with the objectives set by the Lisbon-Gothenburg Strategy and the climate-energy package; warns in this context against indiscriminate tax cuts; takes the view that fiscal stimuli must be targeted towards social and environmental objectives; considers that possible means are reductions in value-added tax levels, for labour-intensive services and locally supplied services, considers also that funding can be provided for green initiatives in, inter alia, the energy sector, as well as the automobile and the construction sector, especially since these sectors are experiencing a collapse in demand for their products; considers that consumers can, for example, be supported in buying greener cars and environmentally friendly housing through tax exemptions;
regretă faptul că Strategia de la Lisabona are încă o vizibilitate scăzută în politicile naționale din multe țări UE; consideră că mobilizarea tuturor actorilor economici interesați este esențială pentru asigurarea punerii în aplicare eficiente a acesteia; consideră, mai ales, că o implicare mai accentuată a partenerilor sociali, a parlamentelor naționale, a autorităților regionale și locale, precum și a societății civile, va îmbunătăți rezultatele Strategiei de la Lisabona și va dinamiza dezbaterea publică cu privire la reformele ce se impun; consideră că mobilizarea tuturor părților interesate poate fi asigurată prin implementarea adecvată a unui principiu de guvernanță pe mai multe niveluri;
Regrets the still weak visibility of the Lisbon Strategy in the national politics of many EU countries; takes the view that the mobilisation of all economic stakeholders is essential to ensure its effective implementation; believes, in particular, that closer involvement of social partners, national parliaments, regional and local authorities as well as civil society will improve the results of the Lisbon Strategy and enhance the public debate on appropriate reforms; believes that the mobilisation of all stakeholders can be ensured through proper implementation of the principle of multi-level governance;
își exprimă încă odată regretul că Parlamentul, Consiliul și Comisia, în consultare cu Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor, nu au ajuns încă la un acord privind un plan și un cod de practică clare, care ar garanta o cooperare adecvată și o implicare deplină a principalelor instituții comunitare în utilizarea corespunzătoare a analizei rezultatelor Strategiei de la Lisabona; invită, în acest sens, Consiliul și Comisia să formuleze propuneri privind cooperarea strânsă dintre principalele instituții UE interesate în perspectiva iminentei revizuiri a orientărilor politice integrate, precum și analiza și stabilirea viitoarei Agenda Lisabona II;
Regrets once again that a clear plan and code of practice has still not been agreed between Parliament, the Council and the Commission in consultation with the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, which would guarantee appropriate cooperation and the full involvement of all relevant EU institutions concerned in the appropriate further handling of the follow-up of the Lisbon Strategy; calls, in this connection, on the Council and the Commission to submit forthwith proposals for the close cooperation of the relevant EU institutions with a view to the impending revision of the integrated policy guidelines as well as the reflection and set-up of the forthcoming Lisbon II agenda;
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și statelor candidate, Comitetului Regiunilor și Comitetului Economic și Social European.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the PlaceNameplaceMemberPlaceType States and the candidate countries, the Committee of the Regions and the Economic and Social Committee.
de Klaus-Heiner Lehne, în numele Grupului PPE-DE de Ieke van den Burg, în numele Grupului PSE de Diana Wallis, în numele Grupului ALDE de Francesco Enrico Speroni, în numele Grupului UEN
by Klaus-Heiner Lehne, on behalf of the EPP-ED Group by Ieke van den Burg, on behalf of the PSE Group by Diana Wallis, on behalf of the ALDE Group by Francesco Enrico Speroni, on behalf of the UEN Group
referitoare la participarea salariaților în societățile cu statut de societate europeană și alte măsuri însoțitoare
on employees' participation in companies with a European statute and other accompanying measures
Rezoluția Parlamentului European referitoare la participarea salariaților în societățile cu statut de societate europeană și alte măsuri însoțitoare
European Parliament resolution on employees' participation in companies with a European statute and other accompanying measures
având în vedere Legea întreprinderilor mici (Small Business Act) și programul de lucru al Comisiei pentru perioada 2008/2009,
having regard to the Small Business Act and the Commission's 2008/2009 Work Programme,
întrucât statutul societății private europene (SPE) va facilita activitatea economică a IMM-urilor pe piața internă, fiind, de asemenea, accesibil și companiilor mai mari;
whereas a Statute for a European Private Company (SPE) will facilitate SME business in the internal market, but will also be accessible for larger companies,
solicită Comisiei să inițieze, în temeiul articolului 138 din Tratatul CE, o consultare cu partenerii sociali, pentru a evalua și, dacă este necesar, pentru a eficientiza, elabora sau consolida dispozițiile referitoare la participarea salariaților în cadrul pieței interne europene;
Calls on the Commission to start a consultation, on the basis of Article 138 of the EC Treaty, with the social partners, with a view to evaluating and where necessary streamlining, creating or reinforcing the provisions for employees' participation in the European internal market;
solicită Comisiei să evalueze problemele transfrontaliere în legătură cu guvernanța corporativă, dreptul fiscal și participarea financiară a salariaților la programele de acționariat care fac obiectul acestei consultări; solicită eventuala reexaminare și/sau formularea unor propuneri noi care să fie dezbătute de către Consiliu și Parlament;
Calls on the Commission to assess crossborder problems with regard to corporate governance, tax law and employees' financial participation in shareholding programmes related to this consultation; calls for a possible review and/or new proposals to be discussed with the Council and Parliament;
solicită Comisiei să evalueze o reglementare privind statutul SPE, conform căreia rambursarea unui împrumut sau orice altă retribuție a acționarului ar trebui returnată în cazul în care o contribuție la capitalul social ar fi fost mai potrivită (și anume, în cazul în care însăși compania este supraîndatorată); consideră că ar trebui preconizată o reglementare care să prevadă obligația acționarului de a restitui retribuția primită în cazul în care aceasta a fost plătită într-o perioadă apropiată de declararea insolvabilității societății;
Calls on the Commission to assess a rule for the SPE statute according to which the reimbursement of a loan or other contribution by a shareholder should be subordinated where a contribution to the share capital would have been more appropriate (i.e. in case of overindebtedness of the company itself); believes that a rule should be considered which would provide that the shareholder has to return the reimbursement received if it was paid within a period close to the insolvency of the company;
depusă pe baza întrebării cu solicitare de răspuns oral B6-0013/2009
further to Question for Oral Answer B6‑0013/2009
referitoare la implementarea spațiului unic de plăți în euro (SEPA)
on the implementation of the Single Euro Payments Area (SEPA)
Rezoluția Parlamentului european referitoare la implementarea Spațiului unic de plăți în euro (SEPA)
European Parliament resolution on the implementation of the Single Euro Payments Area (SEPA)
având în vedere declarația comună a Comisiei și a Băncii Centrale Europene din 4 mai 2006 privind spațiului unic de plăți în euro,
having regard to the joint statement from the Commission and the European Central Bank of 4 May 2006 on the Single Euro Payments Area,
având în vedere Directiva 2007/64/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 noiembrie 2007 privind serviciile de plată în cadrul pieței interne JO L 319, 5.12.2007, p.
having regard to Directive 2007/64/EC of the European Parliament and of the Council of 13 November 2007 on payment services in the internal market OJ L 319, 5.12.2007, p.
având în vedere propunerea Comisiei din 13 octombrie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind plățile transfrontaliere în Comunitate (COM(2008)0640),
having regard to the Commission proposal of 13 October 2008 for a regulation of the European Parliament and of the Council on cross-border payments in the Community (COM(2008)0640),
având în vedere cel de al șaselea raport privind situația SEPA al Băncii Centrale Europene din noiembrie 2008;
having regard to the sixth SEPA Progress Report of the European Central Bank of November 2008,
întrucât Spațiului unic de plăți în euro (SEPA) are menirea de a crea o piață integrată de servicii de plată în euro, în condiții de concurență eficiente și în care să nu existe distincții între plățile transfrontaliere și naționale în euro;
whereas the Single Euro Payments Area (SEPA) is meant as an integrated market for payment services, which is subject to effective competition and where there is no distinction between cross-border and national payments in euro,
întrucât SEPA nu este numai o inițiativă de autoreglementare a Consiliului de plăți europene (CPE), ci și o inițiativă majoră în domeniul politicilor publice de consolidare a Uniunii economice și monetare și a Strategiei de la Lisabona, sprijinită de către directiva privind serviciile de plată, care conferă cadrul legislativ armonizat necesar, de a cărei reușită Parlamentul este foarte interesat,
whereas SEPA is not only a self-regulatory initiative by the European Payments Council (EPC), but also a major public policy initiative reinforcing the Economic and Monetary Union as well as the Lisbon Agenda and supported by the Payment Services Directive, which provides the necessary harmonised legal framework, the success of which is, therefore, a matter of particular interest to Parliament,
întrucât procesul de migrare către instrumentele SEPA a debutat oficial la 20 ianuarie 2008 cu lansarea instrumentului de plată SEPA pentru transferul de credite, iar cadrul SEPA pentru plățile prin card a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2008 și schema de debitare directă SEPA este programată să înceapă la 1 noiembrie 2009;
whereas SEPA migration started officially on 28 January 2008 with the launch of the SEPA payment instrument for credit transfer, while the SEPA Cards Framework has been in force since 1 January 2008, and the SEPA Direct Debit scheme is scheduled to start on 1 November 2009,
întrucât nu s-a stabilit încă nicio dată limită clară și obligatorie din punct de vedere legal pentru migrarea către instrumentele SEPA iar toată părțile implicate sunt de acord că succesul SEPA este absolut necesar;
whereas no legally binding end-date for migration to SEPA instruments has been set, whilst all parties involved now agree that this is imperative for SEPA to be successful,
întrucât migrarea către instrumentele SEPA trenează: până la 1 octombrie 2007 numai 1,7% din totalul tranzacțiilor au fost realizate prin intermediul formatului oferit de sistemul SEPA de transfer de fonduri (SCT);
whereas SEPA migration has been sluggish: by 1 October 2008, only 1,7 % of total transactions were made by way of the SEPA Credit Transfer format,
întrucât este important ca toate părțile implicate - legislatorii, industria bancară și utilizatorii serviciilor de plată (în mod deosebit sectorul public, care utilizează masiv produsele de plată) să contribuie la realizarea SEPA,
whereas it is important that all relevant stakeholders - legislators, the banking industry and payment services users (in particular the public sector, which is a mass volume user of payment products) - contribute to achieving SEPA,
întrucât utilizarea produselor SEPA doar pentru tranzacțiile de plată transfrontaliere nu ar asigura succesul proiectului SEPA, fragmentarea fiind încă prezentă iar beneficiile anticipate pentru industria bancară și pentru clienți nemaiputându-se obține,
whereas the use of SEPA products merely for cross-border payment transactions would not result in the success of the SEPA project, as fragmentation would persist and anticipated benefits for the banking industry as well as for its customers could not be realised,
întrucât la 4 septembrie 2008 Comisia ș Banca Centrală Europeană au declarat către SPE că vor fi pregătiți să sprijine ideea unui comision multilateral interschimb (CMI) pentru debitările directe transfrontaliere în cadrul SEPA, cu condiția ca asemenea comisioane să fie justificate în mod obiectiv și aplicabile numai pentru o perioadă limitată;
whereas on 4 September 2008, the Commission and the European Central Bank indicated to the EPC that they would be prepared to support the idea of a multilateral interchange fee (MIF) for cross-border direct debits within the framework of SEPA on condition that such fees were objectively justified and applicable only for a limited period,
întrucât Comisia si-a exprimat preocupările legate de CMI-urile existente iar industria are dificultăți în conceperea unei soluții corespunzătoare;
whereas the Commission has pointed out concerns about existing MIF, and the industry has difficulties devising a proper solution,
întrucât în ceea ce privește o soluția la nivelul UE pentru plățile prin card bazată pe cadrul SEPA pentru carduri, ar permite rezolvarea aplicării unui CMI;
whereas with regard to an EU card solution based on the SEPA Cards Framework, the application of a MIF should also be resolved,
întrucât ar trebui asigurată validitatea legală continuă a actualelor mandate de debitare directă, deoarece obligația de a semna mandate noi în momentul trecerii de la schemele naționale de debitare directă la schema de debitare directă SEPA ar reprezenta o dificultate;
whereas the continued legal validity of existing direct debit mandates should be ensured, as the obligation to sign new mandates when switching from national direct debit schemes to the SEPA Direct Debit scheme would be burdensome;
subliniază sprijinul continuu pentru crearea sistemului SEPA, care impune o concurență directă și care nu mai face distincția între plățile în euro transfrontaliere și cele naționale;
Emphasises its continued support for the creation of SEPA, which is subject to effective competition and where there is no distinction between cross-border and national payments in euro;
solicită Comisiei stabilirea unei date limite clare, adecvate și obligatorii pentru migrarea către produsele SEPA, care să nu fie mai târziu de 31 decembrie 2012, dată începând cu care toate plățile în euro vor trebui să fie efectuate folosindu-se standardele SEPA;
Calls on the Commission to set a clear, appropriate and binding end-date, which date should not be later than 31 December 2012, for migrating to SEPA products, after which date all payments in euro would have to be made using the SEPA standards;
invită Comisia să clarifice juridic aplicarea CMI în cazul debitărilor directe transfrontaliere, în special stabilirea momentului exact din care vor fi interzise toate CMI-urile (pentru plățile transfrontaliere și naționale);
Calls on the Commission to provide for legal clarity as regards the application of a MIF for cross-border direct debits, in particular the definition of a point in time after which all MIFs (for cross-border and national payments) shall be prohibited;
invită Comisia să ofere lămuriri suplimentare cu privire la problema CMI în cazul plăților prin card;
Calls on the Commission to clarify further the issue of MIF for card payments;
solicită intensificarea eforturilor de găsire a unor soluții adecvate în statele membre pentru a asigura validitatea legală continuă a actualelor mandate de debitare directă în cadrul sistemului de debitare directă SEPA;
Calls for increased efforts to find appropriate solutions in the Member States to ensure the continued legal validity of existing direct debit mandates in the SEPA Direct Debit scheme;
invită statele membre să își încurajeze administrațiile publice să utilizeze produsele SEPA cât mai repede și să le confere un rol catalizator în procesul de migrare;
Calls on Member States to encourage their public administrations to use SEPA products as soon as possible and to give them a catalytic role in the migration process;
invită Comisia să se asigure că migrarea la instrumentele SEPA nu va avea ca rezultat pentru cetățenii EU un sistem de plăți mai scump;
Calls on the Commission to ensure that the migration to SEPA instruments will not result in a more expensive payment system for EU citizens;
încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Băncii Centrale Europene, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the European Central Bank and the governments and parliaments of the Member States.
depusă pe baza întrebării cu solicitare de răspuns oral B6‑0014/2009
further to Question for Oral Answer B6‑0014/2009
referitoare la copiii migranților, care sunt lăsați în țara de origine
on migrant children left behind in the country of origin
Rezoluția Parlamentului European referitoare la copiii migranților, care sunt lăsați în țara de origine
European Parliament resolution on migrant children left behind in the country of origin
având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului din 20 noiembrie 1989, în special articolele 3 și 20,
having regard to the United Nations Convention on the Rights of the Child of 20 November 1989, in particular its Articles 3 and 20,