natgillin/translations-raw huggingface dataset:
împărtășește opinia Comisiei asupra diversității instrumentelor de piață și asupra distincției dintre taxe și tarife, acestea din urmă constând, în mod normal, într-o plată efectuată pentru un serviciu sau un cost clar definite; subliniază necesitatea de a dispune atât de instrumente cu caracter stimulator, cât și de instrumente cu caracter disuasiv pentru realizarea obiectivelor în materie de protecție a mediului și sănătății, precum și a celor legate de strategia de dezvoltare durabilă;
Shares the view of the Commission concerning the diversity of MBIs and the distinction between taxes and charges, the latter consisting normally in making payment for a clearly defined service or cost; emphasises the need to have both incentive instruments and deterrent instruments available if environmental and health protection objectives, as well as those of a sustainable development strategy, are to be met;
critică faptul că dimensiunea internațională este tratată numai sumar și că măsuri de reducere la maximum a distorsiunilor concurenței între regiuni și sectoare industriale nu au fost încă introduse;
Criticises the fact that the international dimension is touched on too briefly and that measures aimed at maximum reduction of distortions of competition among regions and industrial sectors have still not been introduced;
salută Cartea verde; îndeamnă Comisia să elaboreze o strategie clară privind utilizarea instrumentelor de piață în vederea evaluării costurilor provocate de daunele aduse mediului și a corectării disfuncționalităților existente pe piață, care să cuprindă impozitarea, revizuirea sistemului comunitar de comercializare a cotelor de emisii (ETS), comerțul și politica în materie de tehnologie;
Welcomes the Green Paper; urges the Commission to develop a clear strategy on the use of MBIs to price environmental damage and correct related market failures, covering taxation, the EU Emission Trading Scheme (ETS) review, trade and technology policy;
invită Comisia ca, în cadrul definirii strategiei de aplicare a instrumentelor de piață, să examineze și să elaboreze un raport detaliat privind eficiența instrumentelor de reglementare în domeniul mediului aplicate în prezent de UE, în vederea stabilirii domeniilor în care înlocuirea legislației existente cu instrumente de piață ar fi justificată;
Calls on the Commission, when drawing up its implementation strategy for MBIs, to consider and prepare a comprehensive report on the effectiveness of the environmental regulatory instruments currently applied by the EU with a view to ascertaining in which areas it would be appropriate to replace the existing legislation with MBIs;
solicită Comisiei să utilizeze un studiu comparativ privind instrumentele de piață existente, în scopul evaluării eficienței acestora și al încurajării de schimburi de bune practici între statele membre;
Calls on the Commission to use a comparative study of existing MBIs in order to evaluate their effectiveness and promote the exchange of good practice between Member States;
invită Uniunea Europeană să facă diferența între bogăția economică brută pe cap de locuitor și bogăția economică, socială și ecologică netă, ca indicator al progresului real; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să analizeze mai atent posibilitatea de măsurare a creșterii economice prin utilizarea indicatorilor "ecologici" Indicatori de mediu sau indicatori care iau în considerare mediul, cum ar fi IBED (Indicateur du bien-être durable) sau ISEW (Indicator of Sustainable Enonomic Welfare), TPI;
Calls on the European Union to distinguish gross economic wealth per inhabitant from net economic, social and environmental wealth as the true progress indicator (TPI); calls on the Commission and the Member States in consequence to study in more depth the possibility of measuring European growth using "green" indicators Environmental indicators or indicators that take account of the environment, such as IBED (Indicateur du bien-être durable) or ISEW (Indicator of Sustainable Enonomic Welfare), TPI.
care țin seama de bogăția pierdută, consecință a daunelor aduse mediului;
which factor in the wealth lost as a result of environmental damage;
recunoaște faptul că internalizarea totală a costurilor de mediu reprezintă o condiție prealabilă esențială pentru instituirea unei concurențe loiale între diferitele întreprinderi și pentru acordarea unor stimulente economice mai performante pentru a promova procese de producție mai curate și un comportament mai ecologic al consumatorilor, precum și pentru a încuraja inovația în materie de tehnologii mai ecologice;
Recognises that the full internalisation of environmental costs is an important prerequisite for creating fair competition between different businesses and for increasing the economic incentives for cleaner production and consumption and stimulating innovation of cleaner technologies;
recunoaște faptul că absenţa internalizării costurilor de mediu este echivalentă cu subvenționarea activităților cu impact negativ asupra mediului;
Recognises that a failure to internalise environmental costs is tantamount to subsidising environmentally harmful activities;
subliniază faptul că existența în statele membre a unui număr mare de subvenții cu efect negativ asupra mediului duce la agravarea poluării și subminează în măsură semnificativă eficiența principiului "poluatorul plătește";
Points out that the existence of a large number of EHS in EU Member States aggravates pollution and seriously undermines the polluter pays principle;
subliniază faptul că principiul "poluatorul plătește" reprezintă unul dintre pilonii politicii europene în materie de mediu, care presupune internalizarea costurilor externe în prețurile pieții, pentru ca acestea să reflecte costurile reale de producție sau costurile daunelor provocate mediului și sănătății; observă că aplicarea principiului "poluatorul plătește" lasă mult de dorit în majoritatea statelor membre;
Points out that the polluter pays principle is one of the pillars of EU environment policy, implying that externalities are internalised into market prices so as to make sure they reflect the true costs of production or of environmental and health damage caused; notes that the implementation of the polluter pays principle leaves a lot to be desired in most Member States;
constată că instrumentele de piață cuprind o diversitate de mijloace destinate unor scopuri specifice, cum ar fi: permisele comercializabile, introduse pentru a obține reduceri ale poluării (precum emisiile de CO2); taxele de mediu, destinate să schimbe prețurile și, prin aceasta, comportamentul producătorilor și al consumatorilor; tarifele de mediu (având ca scop acoperirea costurilor serviciilor de mediu), subvențiile de mediu (destinate să sprijine dezvoltarea de tehnologii mai ecologice) etc.;
Notes that MBIs comprise a wide range of tools which are designed to respond to specific purposes, such as tradable permits that have been designed to achieve reductions in pollution (CO2 emissions for example); environmental taxes, which are meant to change prices and thus the behaviour of producers and consumers; environmental charges, designed to cover costs of environmental services; environmental subsidies, designed to support the development of cleaner technologies, etc.;
recunoaște faptul că, în ceea ce privește politica de mediu, instrumentele de piață reprezintă unul dintre mijloacele cele mai eficiente de a atinge obiectivele corespunzătoare, cu costuri rezonabile; subliniază totuși că aceste instrumente trebuie completate cu alte măsuri, cum ar fi normele de eficiență, obiectivele în materie de emisii etc.;
Recognises that MBIs for environment purposes are one of the most effective ways of achieving environmental objectives at reasonable cost; stresses however that such instruments have to be complemented by other measures such as efficiency standards, emission targets, etc.;
observă că instrumentele de piață vor juca un rol-cheie în atingerea obiectivului UE de asigurare, până în 2020, a unei cote de 20% de energie regenerabilă din ansamblul consumului de energie;
Notes that MBIs will have a key role to play in meeting the EU's target of a 20% share of renewable energy of overall energy consumption by 2020;
consideră că tranziția spre o dezvoltare durabilă și o economie fără emisii de CO2 necesită combinarea unor instrumente de descurajare (cum ar fi taxele, redevențele) și de mijloace de stimulare (de exemplu, sistemele de comercializare);
Takes the view that the move towards sustainable development and a carbon-free economy requires a combination of deterrent instruments (e.g. taxes, fees) and incentive instruments (e.g. trading schemes);
subliniază faptul că dezvoltarea de combinații de instrumente va contribui la optimizarea utilizării instrumentelor de piață; în acest context, consideră că instrumentele de piață pot să contribuie într-un mod semnificativ la atingerea obiectivelor agendei de la Lisabona;
Stresses that the development of instrument mixes will help to optimise the use of MBIs; in this context, considers that MBIs can contribute greatly to achieving the goals of the Lisbon agenda;
consideră că măsurile de politică energetică și de mediu, luate în cadrul unui plan de ansamblu atât la nivelul UE, cât și la nivel național, trebuie să fie în acord cu obiectivele stabilite la Lisabona și Göteborg;
Takes the view that energy and climate measures adopted as part of a comprehensive concept at EU and national levels must be brought into line with the objectives agreed in Lisbon and Göteborg;
consideră că instrumentele de piață constituie un mijloc adecvat și eficient de internalizare a externalităților, care ar trebui utilizate mult mai frecvent și care pot completa dar nu înlocui instrumentele administrative;
Takes the view that MBIs represent an appropriate and effective means of internalising external effects which should be used much more frequently and which can complement, but not replace, administrative instruments;
subliniază faptul că aplicarea instrumentelor de piață în scopul reducerii poluării și a efectelor negative asupra mediului trebuie să se bazeze pe eficacitatea acestora din punct de vedere ecologic; consideră că efectele cu caracter social ale aplicării instrumentelor de piață ar trebui compensate prin măsuri specifice, cum ar fi stabilirea de prețuri minime, reducerea de taxe, acordarea de subvenții etc., în favoarea consumatorilor casnici cu venituri reduse; consideră, de asemenea, necesară adoptarea de măsuri destinate să sancţioneze consumul excesiv;
Stresses that the implementation of MBIs to address pollution and negative environmental impacts needs to be based on environmental effectiveness; takes the view that social consequences resulting from the implementation of MBIs should be compensated for by specific policy measures such as floor prices, rate reductions, subsidies etc. for low-income households; considers it also necessary to adopt measures aimed at penalising excessive consumption;
reamintește faptul că Directiva 2003/96/CE a Consiliului din 27 octombrie 2003 privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și a electricității JO L 283, 31.10.2003, p.
Recalls that Council Directive 2003/96/EC of 27 October 2003 restructuring the Community framework for the taxation of energy products and electricity OJ L 283, 31.10.2003, p.
("Directiva privind impozitarea energiei") prevede că, în anumite condiții, impozitarea poate fi în întregime sau parțial înlocuită de instrumente de piață alternative, în special, ETS al UE;
("the Energy Taxation Directive") foresees that, under certain conditions, taxation can be fully or partially replaced by alternative MBIs, including, in particular, the EU ETS;
insistă asupra rolului important al taxelor de mediu pentru atingerea obiectivelor de mediu;
Emphasises the important role of environmental taxation in achieving environmental objectives;
consideră că instrumentele comunitare de piață nu se pot limita la sistemele de schimb de drepturi de emisii sau de cote de emisii și că trebuie examinate alte sisteme posibile, cum ar fi introducerea eventuală a unei taxe pe CO2, în paralel cu reducerea subvențiilor pentru sursele de energie fosile;
Considers that Community market-based measures cannot be limited to emission permit or emission quota trading schemes and that other possible schemes need to be envisaged, such as the introduction of a carbon tax, as well as a reduction in subsidies for fossil fuels;
subliniază că taxele de mediu nu ar trebui considerate, în primul rând, un mijloc de mărire a veniturilor fiscale, ci mai degrabă un mijloc de prevenire a poluării sau a degradării mediului și, prin urmare, de creștere a bunăstării societății la un cost rezonabil; insistă asupra faptului că impunerea de taxe pentru factorii negativi, ca de exemplu poluarea, ar trebui compensată prin reducerea taxelor pentru factorii pozitivi, ca de exemplu munca;
Stresses that environmental taxes should not be seen primarily as a means to increase fiscal revenue, but rather as a way of avoiding harmful pollution and environmental degradation - and thus enhancing welfare in society - at reasonable cost; stresses that imposing taxes on negative factors, such as pollution, ought to be offset by lessening taxes on positive factors, such as labour;
reamintește că, în ciuda unanimității în materie fiscală, tratatele oferă posibilitatea cooperării consolidate și că există metoda deschisă de coordonare; prin urmare, invită statele membre să facă progrese în materie de taxe de mediu la nivel european, pentru a împiedica orice formă de dumping fiscal;
Points out that, despite the unanimity requirement in the area of taxation, the treaties offer the possibility of enhanced cooperation, and draws attention to the existence of the open coordination method; calls on the Member States, therefore, to make progress on the issue of environmental taxation at European level in order to prevent all forms of fiscal dumping;
observă că o mai bună coordonare la nivelul UE privind taxele ecologice și schimbul de bune practici vor favoriza reforma; sprijină, în special, propunerile referitoare la acordarea statelor membre a dreptului de a reduce cotele de TVA sau de a oferi credite fiscale pentru produsele eficiente din punct de vedere energetic și pentru materialele care permit economisirea de energie; subliniază, însă, că statele membre ar trebui să aleagă măsurile adecvate propriilor sisteme fiscale;
Notes that greater EU coordination on environmental taxes and the exchange of best practices will facilitate reform; supports in particular proposals to allow Member States to reduce VAT rates or offer tax credits for energy efficient products and energy saving materials; stresses however that Member States should decide themselves on what is appropriate for their own tax systems;
constată beneficiile reformelor privind taxele ecologice; invită statele membre să pună în aplicare astfel de reforme, pentru a diminua, printre altele, penuria energetică și pentru a sprijini tehnologiile cu emisii scăzute de carbon, economiile de energie, eficiența energetică și tehnologiile regenerabile;
Notes the benefits of environmental tax reforms; calls on Member States to implement such reforms to alleviate, inter alia, energy poverty and support low carbon technologies, energy savings, energy efficiency and renewables technologies;
susține reducerea impozitării forței de muncă la nivel național, dar subliniază că aceasta nu este legată numai de reforma fiscalității din domeniul mediului;
Supports the reduction in taxes on labour at national level, but stresses that it is not linked solely to the reform of environmental taxation;
consideră că modularea prețurilor este o modalitate de schimbare a modelelor de producție și de consum și de stimulare a utilizatorilor de a alege moduri de transport potrivite și mai ecologice, de exemplu prin reducerea prețurilor în sectorul transportului public; consideră că orice creștere datorată utilizării instrumentelor de piață trebuie să fie previzibilă și să țină seama, dacă este cazul, de situațiile specifice din fiecare stat membru; cu toate acestea, subliniază că impactul unei astfel de măsuri privind prețurile poate fi limitat de elasticitatea redusă a anumitor sectoare și de comportamentul anumitor categorii de consumatori;
Considers that price modulation is one way of influencing production and consumption patterns, and of stimulating users to select appropriate environmentally friendlier modes of transport (for instance by reducing prices in public transport); considers that any increase due to the use of MBIs must be predictable and take into account, if necessary, the particular circumstances of each Member State; stresses, nevertheless, that price measures can have a limited impact because of the weak elasticity in certain sectors and in certain categories of consumer;
subliniază necesitatea de a dispune de date exacte privind costurile sociale și de mediu în raport cu ciclul total de viață al produselor și serviciilor; invită Comisia să propună metode de evaluare a acestor costuri;
Stresses the need to obtain precise data on the environmental and social costs for the entire life cycle of products and services; calls on the Commission to put forward a methodology to assess such costs;
salută conferința "Dincolo de PIB", organizată recent de Comisia Europeană, Parlamentul European, OCDE, Fondul Mondial pentru Natură (WWF) și Clubul de la Roma, precum și concluziile esențiale formulate în cadrul acesteia; subliniază importanța completării PIB-ului cu alți indicatori, pentru a se putea măsura în mod mai echilibrat bunăstarea și progresul societății, în special în ceea ce privește efectele exercitate de creșterea economică asupra atmosferei și a ecosistemelor;
Welcomes the recent conference "Beyond GDP" organised by the Commission, the European Parliament, the OECD, the WWF and the Club of Rome, and the major conclusions drawn; stresses the importance of complementing GDP by other indicators so as to assess welfare and progress in society in a more balanced way, in particular with regard to the effects of economic growth on the atmosphere and ecosystems;
consideră că instrumentele de piață pot contribui la promovarea cercetării și a inovației în domeniul ecologiei deoarece, prin impozitarea produselor și a serviciilor care nu respectă mediul sau nu țin seama de normele ecologice, producătorii sunt îndemnați să investească în cercetare, în vederea elaborării de produse și servicii mai eficiente din punct de vedere energetic;
Considers that MBIs can help promote research and eco-innovation since, through the taxation of non-environment-friendly products and services or the use of environmental standards, producers are induced to invest in research into more energy-efficient products and services;
Instrumentele adecvate fiecărui sector
Which instruments for which sector?
recunoaște, cu toate acestea, că, în forma sa actuală, sistemul de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră are o sferă de aplicare prea îngustă în raport cu multiplele surse de gaze cu efect de seră și cu sectoarele implicate și că statele membre și Comisia vor trebui să efectueze îmbunătățirile necesare optimizării sistemului ETS al UE în cea de-a treia fază a proiectului, începând cu 2013;
Recognises that in its current version the EU ETS has too narrow a field of application, given the numerous greenhouse gas (GHG) sources and sectors involved, and that the improvements needed in order to optimise the EU ETS will have to be made by the Commission and the Member States in the third stage of the project, starting in 2013;
îndeamnă Comisia să consolideze sistemul ETS al UE prin instituirea unui plafon supus unei reduceri treptate, aplicat tuturor marilor poluatori ca mijloc principal de realizare a obiectivelor de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru 2020;
Urges the Commission to strengthen the EU ETS by establishing a progressively tightening cap and extend it to all first-tier emitters as the main means of achieving the 2020 GHG reduction targets;
subliniază, în consecință, necesitatea urgentă de a revizui sistemul ETS al UE pentru a putea remedia efectiv deficiențele întâlnite în timpul perioadei de probă, inclusiv profiturile necuvenite ale companiilor, rezultate din active dobândite în urma atribuirii gratuite de cote de CO2, ca de exemplu, în cazul marilor producători de energie; subliniază că sprijinul puternic acordat principiului "poluatorul plătește", în cadrul strategiei de dezvoltare durabilă a Uniunii Europene, implică faptul că sistemul comunitar ETS trebuie să se bazeze în primul rând pe scoaterea la licitație a drepturilor de emisie și stabilirea unui plafon pentru totalitatea emisiilor compatibil cu obiectivul UE de reducere a emisiilor cu 30% până în 2020, la care se adaugă limite cantitative și criterii calitative privind utilizarea creditelor de proiect din cadrul Mecanismului pentru dezvoltarea curată/punerea în aplicare comună;
Stresses, therefore, the urgent need for a revision of the EU ETS in order to address effectively the shortcomings experienced during the trial period, including the windfall profits of companies due to the assets acquired from the allocation of CO2 quotas free of charge (for instance the large electricity producers); emphasises that the strong endorsement of the polluter pays principle in the EU Sustainable Development Strategy implies that the EU ETS should be primarily based on auctioning of the emission permits and on a total emissions cap that is consistent with the EU 2020 reduction target of 30%, including quantitative limits and qualitative requirements for the use of Clean Development Mechanism / Joint Implementation (CDM/JI) project credits;
subliniază, în acest sens, importanța încurajării dezvoltării pieței mondiale a emisiilor de CO2 pentru obținerea rentabilă de reduceri necesare ale emisiilor în proporție semnificativă;
Emphasises, in this respect, the importance of encouraging the development of the global carbon market in order to achieve the extensive emission cuts needed in a cost-effective manner;
consideră că utilizarea pe scară mai largă a instrumentelor de piață în sectorul transporturilor este deosebit de importantă pentru internalizarea integrală a costurilor legate de mediu și de aspectele sociale ale tuturor mijloacelor de transport; este de părere că rata scăzută a internalizării în cazul transportului rutier are efecte negative asupra competitivității altor mijloace de transport, de exemplu transportul feroviar, precum și promovarea unor tehnologii mai eficiente și mai ecologice;
Believes that an increased use of MBIs in the transport sector is particularly important in order to fully internalise the environmental and social cost of all transport modes; considers in particular the low degree of internalisation from road traffic as having adverse effects on the competitiveness of other modes of transport, such as rail, and in terms of promoting more efficient and clean technologies;
salută propunerea Comisiei de a include sectorul transportului aerian în sistemul comunitar ETS, însă consideră necesară adoptarea unor măsuri paralele și complementare, cum ar fi o taxă asupra cherosenului și taxe asupra emisiilor de oxizi de azot (NOx), pentru a face față impactului asupra schimbărilor climatice exercitat de acest sector;
Welcomes the Commission's proposal to include aviation activities in the EU ETS, but considers that parallel and complementary measures, such as a kerosene tax and NOx emission charges, are necessary in order to address the climate change impacts of the sector;
solicită de urgență Comisiei să prezinte, înainte de 2009, un propunere legislativă de reducere a emisiilor de gaze aferente transporturilor maritime, deoarece, în prezent, acestea nu fac obiectul niciunei legislații comunitare sau internaționale în domeniu;
Calls urgently on the Commission to present by 2009 a legislative proposal for GHG reduction in the area of maritime transport, which is not currently subject to any Community or international legislation in this area;