natgillin/translations-raw huggingface dataset:
salută raportul strategic al Comisiei privind punerea în aplicare a programelor politicii de coeziune cofinanțate prin fondurile structurale; felicită statele membre pentru eforturile pe care le-au depus pentru pregătirea primelor lor rapoarte strategice naționale, care s-au dovedit a fi o valoroasă sursă de informații privind punerea în aplicare;
Welcomes the Commission's strategic report on the implementation of the cohesion policy programmes co-financed by the Structural Funds; congratulates Member States on their efforts to prepare their first national strategic reports, which have proved to be a valuable source of information on implementation;
subliniază că, la efectuarea analizelor comparative, ar trebui să se țină seama de faptul că cinci state membre și-au extras datele mai recent, iar un stat membru le-a extras la o dată anterioară; consideră că este mai adecvat să se compare progresele realizate de statele membre individuale cu media UE;
Points out that, when making comparative analyses, it should be taken into consideration that five Member States extracted their data at a more recent date and one at an earlier date; considers that it is more appropriate to compare the progress made by individual Member States with the EU average;
consideră că transparența la alocarea fondurilor promovează punerea în aplicare corectă și este o condiție prealabilă esențială pentru realizarea obiectivelor globale ale politicii de coeziune și, prin urmare, trebuie consolidată în toate fazele procesului de punere în aplicare; consideră că publicarea listei de beneficiari ar trebui continuată, mai ales online, dat fiind că aceasta reprezintă un instrument eficient de îmbunătățire a transparenței; este de opinie că stabilirea unor orientări comunitare și introducerea rapoartelor strategice ca un nou instrument au contribuit la creșterea răspunderii pentru realizarea obiectivelor politice; solicită, în acest context, o dezbatere politică regulată pentru a ameliora transparența, responsabilitatea și evaluarea efectelor politicii de coeziune;
Considers that transparency in the allocation of funds fosters correct implementation and is a key precondition for achieving the overall objectives of cohesion policy and as such needs to be reinforced at all stages of implementation; believes that disclosure of the list of beneficiaries should be continued, notably online, as it is an efficient tool to improve transparency; takes the view that setting Community guidelines and introducing strategic reporting as a new instrument have contributed to increased accountability in delivering policy objectives; calls in this context for regular political debate in order to improve transparency, accountability and assessment of the effects of cohesion policy;
ia act de faptul că volumul financiar raportat pentru proiectele selectate este de 93,4 miliarde EUR, reprezentând 27,1 % din resursele UE disponibile în perioada actuală, și această valoare medie se aplică celor trei obiective ale politicii de coeziune, precum și la categoriile din prioritizare Lisabona și la progresele realizate la punerea în aplicare a Orientărilor strategice ale Comunității; subliniază, însă, că progresele variază foarte mult de la o țară la alta, respectiv de la o temă la alta, ratele de selecție agregate fiind de peste 40 % în cazul a nouă state membre și sub 20 % în cazul a patru state membre;
Notes that the reported financial volume of projects selected is EUR 93,4 billion, representing 27,1% of available EU resources in the current period, and that this average rate applies to the three cohesion policy objectives as well as to the Lisbon earmarking categories and to the progress in implementing the Community Strategic Guidelines; underlines, however, that progress varies widely between countries and across themes, with aggregate selection rates above 40% in the case of 9 Member States and below 20% for 4 Member States;
reiterează aprecierea sa pentru eforturile naționale care au ca rezultat alocarea în medie a fondurilor destinate pentru realizarea Agendei de la Lisabona în proporție de 65 % din fondurile disponibile în regiunile vizate de convergență și 82 % în regiunile vizate de competitivitatea regională și ocuparea forței de muncă, ceea ce reprezintă de fapt mai mult decât s-a solicitat inițial; constată cu satisfacție că, în temeiul rapoartelor, o sumă totală de 63 miliarde EUR a fost repartizată pentru proiecte care țin de prioritizarea Lisabona și că selecția proiectelor în cadrul prioritizării Lisabona se situează la același nivel sau este ceva mai rapidă decât selecția în cadrul altor acțiuni și, prin urmare, îndeamnă statele membre să continue pe viitor să aloce resurse pentru proiecte care sprijină strategia UE 2020;
Reiterates its appreciation of the national efforts resulting in average allocation of expenditure for the achievement of the Lisbon agenda of 65% of the available funds in the convergence regions and 82% in the regional competitiveness and employment regions, exceeding the levels originally requested; notes with satisfaction that a total of EUR 63 billion is reported as allocated to Lisbon earmarking projects and that project selection under Lisbon earmarking is at the same level or slightly faster than selection for other actions, and therefore urges the Member States to continue in future to earmark resources for projects supporting the EU 2020 Strategy;
constată că rata progreselor înregistrate în cazul temelor OSC este cea mai ridicată în cazul temei referitoare la dimensiunea teritorială (30 %), peste medie pentru „Îmbunătățirea cunoașterii și a inovării pentru creștere economică”, dar sub 27,1 % în cazul celorlalte două orientări și că, în plus, ratele de selecție sunt peste medie pentru proiectele care țin de prioritizarea Lisabona, atât în cazul obiectivului de convergență, cât și în cazul obiectivului de competitivitate regională și al celui de ocupare a forței de muncă, dar reprezintă numai 20,5 % în cazul obiectivului de cooperare teritorială europeană; regretă faptul că, în lipsa unor indicatori de realizare și de rezultat pentru toate statele membre, analiza performanței politicii, astfel cum a fost prezentată în raportul strategic, s-a dovedit a avea limitări importante; invită Comisia, prin urmare, să își revizuiască cerințele privind sarcina de raportare administrativă și invită statele membre să dea dovadă de mai multă disciplină cu privire la furnizarea de informații referitoare la punerea în aplicare a programului;
Notes that the progress rate among CSG themes is highest in the Territorial Dimension theme (30%), above average for ‘Improving knowledge and innovation for growth’, but below 27,1% in the case of the other two guidelines and that, moreover, selection rates are above average for Lisbon earmarked projects in both Convergence and Regional Competitiveness and Employment objectives, but amount only to 20,5% in the European Territorial Cooperation objective; regrets that, in the absence of output and result indicators for all Member States, the analysis of policy performance as presented in the strategic report has proved to have serious limitations; calls on the Commission, therefore, to review its administrative reporting requirements and calls on the Member States to be more disciplined about providing data on programme implementation;
salută progresul deja realizat în punerea în aplicare a proiectelor relevante pentru orientarea „Locuri de muncă mai numeroase și de calitate mai bună”, având în vedere criza economică și creșterea numărului de șomeri; recomandă cu fermitate, totodată, ca Comisia să introducă metode de cooperare cu statele membre care să faciliteze mobilizarea promptă și alocarea eficientă a tuturor fondurilor necesare pentru a obține o economie eficientă din punctul de vedere al resurselor și competitivă, o creștere favorabilă incluziunii și o economie cu o rată ridicată a ocupării forței de muncă conducând la coeziune socială și teritorială și la reducerea sărăciei, care reprezintă obiectivele prioritare ale strategiei UE 2020, în special în domeniul ocupării forței de muncă și al afacerilor sociale, pentru a stimula creșterea și productivitatea și a ameliora performanțele în materie de ocupare a forței de muncă din Europa;
Welcomes the progress already made in implementing projects relevant to the ‘More and better jobs’ Guideline, in view of the economic crisis and the growing number of unemployed; strongly recommends, however, that the Commission introduce methods for cooperating with the Member States that will make it easier for all necessary funding to be promptly mobilised and allocated efficiently for the achievement of a resource-efficient and competitive economy, inclusive growth and a high-employment economy delivering social and territorial cohesion and poverty reduction, which are priority targets of the EU 2020 Strategy and its objectives, in particular in the field of employment and social affairs, in order to boost growth and productivity and improve employment performance in Europe;
salută faptul că FSE a oferit un sprijin relevant în vederea aplicării reformelor privind piața muncii și s-a dovedit a fi un instrument eficace, contribuind la trecerea de la politici pasive la politici active și chiar preventive privind piața muncii; invită statele membre să aplice în continuare reforme structurale care să protejeze piețele muncii de eventuale crize viitoare;
Welcomes the fact that the ESF has provided relevant support to implement labour market reforms and proved to be an effective instrument contributing to the shift from passive to active and even preventive labour market policies; calls on the Member States to continue with structural reforms that will safeguard labour markets against a potential future crisis;
subliniază importanța de a ameliora infrastructura și serviciile pentru microregiunile dezavantajate cu o rată ridicată a populației marginalizate din punct de vedere social (de exemplu, romii) și de a le face accesibile;
Stresses the importance of improving infrastructure and services for disadvantaged microregions with a high concentration of socially marginalised people (e.g. the Roma), and also making them affordable;
reamintește faptul că aproximativ 23,7 % (82 de miliarde EUR) din fondurile structurale și de coeziune alocate pentru perioada 2007-2013 sunt dedicate transportului, însă doar jumătate din acestea se vor cheltui pentru proiectele TEN-T (17 miliarde EUR pentru rețeaua prioritară a TEN-T și 27,2 miliarde de euro pentru componenta globală), cealaltă jumătate fiind alocată investițiilor în proiecte naționale, regionale și locale care nu figurează pe hărțile TEN-T; subliniază faptul că fondurile structurale și de coeziune alocate transportului sunt distribuite între diversele moduri și rețele de transport într-un mod care nu ține suficient seama de obiectivele Uniunii Europene;
Recalls that about 23,7% (EUR 82 billion) of the Cohesion and Structural Funds allocation for 2007-2013 is intended for transport, but only half of it will be spent on TEN-T projects (EUR 17 billion on the TEN-T priority network and EUR 27,2 billion for the comprehensive part), with the other half being earmarked for investment in national, regional and local projects not indicated on the TEN-T maps; stresses that cohesion and structural funding allocated to transport is distributed between transport modes and networks in a way which takes insufficient account of the objectives of the European Union;
salută includerea cheltuielilor pentru investiții în proiecte de eficiență energetică și de energie din surse regenerabile pentru construirea de locuințe și pentru proiecte de locuințe destinate comunităților marginalizate, măsură care este pusă în aplicare cu succes în multe regiuni și care ar trebui continuată în viitor;
Welcomes the inclusion of expenditure for investment in energy efficiency and renewable energy in housing construction and housing projects for marginalised communities, which is successfully being implemented in many regions and should be continued in the future;
solicită o punere în aplicare mai bună a programelor în domeniul mediului înconjurător, cu precădere în sectoarele transversale care constituie o valoare adăugată europeană, precum măsuri de combatere și atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea, investiții în tehnologii mai ecologice și cu emisii reduse de CO2, măsuri de combatere a poluării aerului și a apei, măsuri de protecție a biodiversității, extinderea căilor ferate, promovarea eficienței energetice, în special în sectorul construcțiilor, și a surselor regenerabile de energie, pentru a îndeplini obiectivele UE 2020 și pentru a promova crearea de locuri de muncă ecologice și o economie verde;
Calls for more effective implementation of programmes in the environmental sector, especially in cross-cutting areas which provide European added value, such as action to combat, mitigate and adapt to climate change, investment in cleaner and low-carbon technologies, action to combat air and water pollution, action for biodiversity protection, the expansion of railway networks, the promotion of energy efficiency, especially in the building sector, and renewable energy sources endeavouring to achieve the EU 2020 targets and promote the creation of green jobs and a green economy;
solicită utilizarea fondurilor relevante pentru acțiunile de prevenire și/sau reacție rapidă în cazul catastrofelor ecologice și solicită statelor membre creșterea investițiilor pentru prevenirea catastrofelor și reabilitarea zonelor industriale și a terenurilor contaminate, dată fiind rata scăzută de execuție a acestor fonduri;
Calls for the relevant funds to be used for environmental disaster prevention and/or rapid reaction and calls on the Member States to speed up investment in prevention and in the rehabilitation of industrial sites and contaminated land, given the low rate of implementation;
regretă întârzierile din cadrul procesului de selecție a proiectelor în domenii strategice precum cel feroviar, anumite investiții energetice și de mediu, economia digitală, incluziunea socială, guvernanța și consolidarea capacităților și solicită o analiză temeinică a motivelor care au stat la baza acestor întârzieri și invită, de asemenea, statele membre să își implice regiunile în vederea unei monitorizări mai atente a domeniilor în care eforturile trebuie sporite; subliniază, pe de altă parte, un grad mai ridicat de absorbție a proiectelor de mediu în cadrul programelor de cooperare teritorială europeană și atrage atenția asupra valorii adăugate clare pe care o are cooperarea în acest context; subliniază, însă, că este posibil ca statele membre să fi redus decalajele în domenii în care punerea în aplicare era în urmă și că, prin urmare, este posibil ca întârzierile actuale să nu fie relevante în ceea ce privește calitatea globală pe parcursul perioadei de programare; subliniază, în acest context, accelerarea capacităților de absorbție și a execuției bugetare a politicii de coeziune în 2010, care decurge printre altele, din modificări legislative recente și din programe operaționale care au ajuns la viteza de croazieră, ultimele sisteme de gestionare și control fiind în final aprobate de către Comisie;
Regrets the delays in project selection for strategic areas such as the rail sector, certain energy and environmental investments, the digital economy, social inclusion, governance and capacity building, and calls for a thorough analysis of the causes of these delays, while also inviting the Member States to involve their regions in closer monitoring of areas where efforts need reinforcement; highlights on the other hand the higher absorption rate of environmental projects in European Territorial Cooperation programmes, and points to the clear added value of cooperation in this context; underlines, however, that Member States may have caught up in areas where implementation was lagging behind, and that therefore delays at this particular stage need not be indicative of overall quality in the programming period; points in this context to the acceleration in absorption capacities and budgetary implementation of cohesion policy during 2010 which stems, inter alia, from recent legislative changes and from operational programmes reaching cruising speed, the last Management and Control Systems having finally been approved by the Commission;
consideră că trebuie luate cât mai repede măsuri corective în vederea îmbunătățirii performanței slabe din cadrul anumitor domenii prioritare; recomandă realizarea unei analize aprofundate privind problemele referitoare la punerea în aplicare în domeniile în care selecționarea proiectelor s-a realizat cu întârziere și, în acest context, solicită satelor membre să depună eforturi suplimentare pentru a îmbunătăți procesul de selecționare a proiectelor în domeniul temelor amânate și să accelereze punerea în aplicare a tuturor proiectelor selecționate astfel încât să evite riscul de a nu duce la îndeplinire obiectivele stabilite;
Believes that corrective measures need to be promptly taken to improve poor performance in some priority areas; recommends carrying out an in-depth analysis of the implementation problems in areas with specific delays in project selection and calls on Member States in this context to step up efforts to improve project selection in the delayed themes, and to accelerate implementation of all selected projects to avoid the risk of not reaching the agreed objectives;
consideră că, în unele cazuri, este nevoie de selecționarea și punerea în aplicare rapidă a proiectelor și de o mai bună utilizare, per ansamblu, a fondurilor alocate, îndeosebi pentru activitățile care vizează îmbunătățirea capitalului uman, promovarea sănătății și a prevenirii bolilor, garantarea de oportunități egale, sprijinirea piețelor forței de muncă și sporirea incluziunii sociale, în special în vederea combaterii consecințelor negative ale crizei economice;
Considers that in some cases rapid project selection and implementation and an overall better use of the allocated funds is particularly needed for the activities aimed at improving human capital, promoting health and fostering disease prevention, ensuring equal opportunities, supporting labour markets and enhancing social inclusion, especially in order to overcome the negative impacts of the economic crisis;
subliniază că multe dintre statele membre au confirmat că disciplina impusă de cerința de prioritizare a îmbunătățit calitatea și capacitatea de concentrare a programării; constată, de asemenea, că statele membre au considerat în mod unanim că menținerea priorităților fundamentale ale cadrelor de referință strategice naționale și ale programelor operaționale, în strânsă conexiune cu Strategia de la Lisabona, reprezintă cel mai bun instrument în vederea abordării crizei, și au reconfirmat relevanța obiectivelor pe termen mediu și lung stabilite în cadrul acestor documente;
Highlights the fact that several Member States confirmed that the discipline imposed by the earmarking exercise has improved the quality and focus of programming; notes, moreover, that Member States unanimously considered that maintaining fundamental priorities of their National Strategic Reference Frameworks and Operational Programmes linked to the Lisbon Strategy is the best instrument to tackle the crisis, and reconfirmed the relevance of the medium- and long-term objectives set out in these documents;
Provocări la punerea în aplicare
Challenges in implementation
subliniază faptul că selectarea și punerea în aplicare eficace a proiectelor din anumite domenii este îngreunată de lipsa unor condiții prealabile relevante, cum ar fi proceduri de aplicare mai simple la nivel național, priorități naționale clare în anumite domenii de intervenție, transpunerea la timp a legislației UE, capacități instituționale și administrative consolidate și o birocrație excesivă la nivel național; solicită, prin urmare, statelor membre și regiunilor să faciliteze punerea în aplicare a politicii prin abordarea acestor provocări și, îndeosebi, prin îmbunătățirea cadrului juridic în domeniul ajutoarelor de stat, al achizițiilor publice și al normelor de mediu și să urmărească adoptarea de reforme instituționale;
Underlines the fact that effective selection and implementation of projects in some areas is hampered by missing relevant preconditions such as simpler application procedures at national level, clear national priorities for certain areas of intervention, timely transposition of EU laws and consolidated institutional and administrative capacity, and by excessive national red tape; calls therefore on Member States and regions to facilitate policy implementation by tackling these challenges and in particular by adapting the legal framework in the field of state aid, public procurement and environmental rules and pursue institutional reforms;
reamintește cu regret faptul că întârzierile majore la punerea în aplicare a politicii rezultă în principal din cauza următorilor factori: încheierea cu întârziere a negocierilor pentru cadrul financiar multianual și pentru pachetul legislativ al politicii, ceea ce duce la finalizarea cu întârziere a strategiilor naționale și a programelor operaționale, modificări ale normelor privind controlul financiar și criteriile de evaluare impuse la nivel național, suprapuneri cu încheierea perioadei 2000-2006 și cantitatea redusă de resurse publice disponibile pentru cofinanțare în statele membre;
Recalls with regret that the substantial delay in policy implementation results mainly from the following factors: late conclusion of the negotiations on the multiannual financial framework and the legislative package of the policy, resulting in belated completion of the national strategies and operational programmes, changes in the rules on financial control and evaluation criteria imposed at national level, overlap with the closure of the period 2000-2006 and scarce public resources available for cofinancing in Member States;
deplânge faptul că, deși Raportul strategic ar trebui să sublinieze contribuția programelor cofinanțate de fondurile structurale pentru implementarea obiectivelor politicii de coeziune, acesta nu oferă date complete cu privire la situația disparităților regionale până în 2009;
Deplores the fact that, although the Strategic Report should highlight the contribution of the programmes cofinanced by the Structural Funds towards implementing the objectives of cohesion policy, it does not provide comprehensive data on the situation regarding regional disparities up to 2009;
Răspunsul la criza economică
Response to the economic crisis
salută publicarea documentului de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Politica de coeziune: răspunsul la criza economică, o revizuire a punerii în aplicare a măsurilor politicii de coeziune adoptate în sprijinul planului european de redresare economică”; subliniază că această revizuire se bazează în primul rând pe informațiile furnizate în rapoartele strategice naționale; solicită Comisiei să adopte măsurile necesare în vederea garantării faptului că informațiile furnizate de statele membre sunt exacte;
Welcomes the publication of the Commission Staff Working Paper ‘Cohesion Policy: Responding to the economic crisis’, a review of the implementation of cohesion policy measures adopted in support of the European Economic Recovery Plan; highlights that this review draws primarily on the information provided in national strategic reports; calls for the Commission to take the necessary measures in order to ensure that the information provided by the Member States is accurate;