natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Subiect: Reducerea sarcinilor administrative pentru întreprinderile mici
Subject: Reducing administrative burdens for small businesses
În noiembrie 2011, Comisia Europeană a anunțat că va pune în practică o nouă abordare pentru a se asigura că UE răspunde mai bine nevoilor întreprinderilor mici.
In November 2011, the European Commission announced that it would implement a new approach to ensure that the EU was better responding to the needs of small businesses.
Una dintre măsurile puse în practică din ianuarie 2012 se referă la consolidarea proceselor prin care microîntreprinderile și alte tipuri de IMM-uri sunt consultate în momentul revizuirii regulamentelor UE existente și al elaborării de noi acte legislative europene.
One measure, implemented in January 2012, involves consolidating the processes by which micro-enterprises and other types of SMEs are consulted when existing EU regulations are revised and when new European legislation is drafted.
Având în vedere că, în prezent, se dezbat o serie de reglementări pentru perioada de programare 2014-2020, cum va fi asigurată consultarea întreprinderilor mici?
Taking into account that a raft of regulations is currently being debated for the 2014-2020 programming period, how will consultation with small businesses be guaranteed?
Are în vedere Comisia un anumit proces de consultare care să asigure participarea și implicarea întreprinderilor mici în actualul proces de programare?
Does the Commission have in mind a particular consultation process that will guarantee the participation and involvement of small businesses in the current planning process?
Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-002329/2012
Question for written answer E-002329/2012
Subiect: Ajutoare de minimis pentru cultivatorii de legume
Subject: De minimis aid for market gardeners
Fermierii cultivatori de legume în sere și solarii din România au fost în ultimele săptămâni puternic afectați de căderile masive de zăpadă.
Market gardeners who grow vegetables in greenhouses and solariums in Romania have been greatly affected in recent weeks by the massive snowfalls there.
Până în acest moment sunt afectate, potrivit unor date preliminarii, 80 ha sere și 280 ha solarii.
To date, 80 ha of greenhouses and 280 ha of solariums have been affected, according to initial information.
Comisia este rugată să precizeze dacă ar putea accepta majorarea temporară a nivelului maxim permis pentru acordarea unor fonduri din ajutoarele de minimis în favoarea acestor fermieri.
Could the Commission state whether it can grant a temporary increase in the maximum permitted levels for de minimis aid for these farmers?
Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-002330/2012
Question for written answer E-002330/2012
Subiect: Ajutoare de minimis pentru apicultori
Subject: De minimis aid for beekeepers
Crescătorii de albine estimează pierderi de până 40% până la primăvară.
Beekeepers estimate bee losses of 40 % by the spring.
Comisia este rugată să precizeze dacă ar putea accepta majorarea temporară a nivelului maxim permis pentru acordarea unor fonduri din ajutoarele de minimis în favoarea apicultorilor.
Can the Commission therefore state whether it could grant a temporary increase in the maximum permitted levels for the granting of de minimis aid in favour of beekeepers?
Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-002331/2012
Question for written answer E-002331/2012
Subiect: Valoarea și utilitatea fondurilor alocate anual pentru promovarea politicilor de toleranță față de popoarele continentului european
Subject: Value and usefulness of funds allocated annually to promote policies of tolerance towards the peoples of Europe
Opinia publică din România este îngrijorată de sentimentele anti-europene tot mai adesea exprimate de lideri ai opiniei publice din unele state membre ale Uniunii.
Public opinion in Romania is concerned by anti-European sentiments expressed with increasing frequency by political leaders from certain Member States.
Astfel, sunt cunoscute recentele exemple ale site-urilor internet cu caracter xenofob din Olanda și Italia.
Recent examples are well-known xenophobic Internet sites from the Netherlands and Italy.
Zilele acestea, în presa din Olanda a apărut un articol publicat de un fost diplomat și ziarist olandez (Robert van Lanschot în cotidianul Handelsblatt), în care acesta afirmă că est-europenii, majoritatea dintre ei locuitori ai regiunii balcanice, nu au contribuit cu nimic la cultura europeană.
An article was published recently in the Dutch press by a former Dutch diplomat and journalist (Robert van Lanschot, in the daily paper Handelsblatt ), in which he affirms that Eastern Europeans, the majority from the Balkan region, have not contributed anything to European culture.
Ziaristul olandez afirmă că Europa începe de la mijlocul Podului Vechi de peste râul Neretva, în Mostar (Bosnia-Herțegovina), ceea ce echivalează cu propunerea unei noi cortine de fier.
The Dutch journalist affirms that Europe begins from the middle of the Old Bridge over the Neretva River in Mostar (Bosnia and Herzegovina), which is equivalent to proposing a new Iron Curtain.
Comisia este rugată să informeze Parlamentul care este valoarea fondurilor alocate anual pentru promovarea politicilor de toleranță față de popoarele continentului european și dacă nu are senzația că aceste fonduri sunt irosite.
Can the Commission give its views regarding the value of funds allocated annually to promote policies of tolerance towards the peoples of the European continent, and indicate whether it believes that these funds are being wasted?
Lanschot afirmă că locuitorii din aceasta zonă aparțin mai degrabă unui grup cultural ce este mult mai apropiat de Turcia, pentru că „nimeni din Balcani nu știe ce e un costum Chanel, nu cunoaște arta culinara a lui Bokus, nu știe de Pippi Longstocking, grădinile englezești, eseurile lui Montaigne, jucăriile Lego”.
Lanschot states that the people living in this area belong to a cultural group that is closer to Turkey because, ‘No one from the Balkans knows what a Chanel suit is, or has heard of the culinary art of Bokus, Pippi Longstocking, English gardens, the essays of Montaigne, or Lego toys’.
Van Lanschot cere stoparea expansiunii UE, afirmând că țările menționate de el „n-au nimic în comun cu Europa”.
Van Lanschot calls for EU expansion to be halted, stating that the countries mentioned by him ‘have nothing in common with Europe’.
Ar putea Comisia să precizeze dacă intenționează să aloce fonduri pentru a populariza asemenea valori europene importante?
Can the Commission indicate whether it intends to allocate funds to popularise such fundamental European values?
Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-002358/2012
Question for written answer E-002358/2012
Subiect: Măsuri pentru consolidarea încrederii reciproce dintre statele membre în contextul cooperării judiciare în materie penală
Subject: Measures to strengthen mutual trust among Member States in the context of judicial cooperation in criminal matters
Articolul 82 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea UE prevede principiul recunoașterii reciproce ca punct de plecare pentru cooperarea judiciară în materie penală.
Article 82(1) of the Treaty on the Functioning of the EU provides for the principle of mutual recognition as a starting point for judicial cooperation in criminal matters.
Recunoașterea reciprocă, la rândul său, se bazează înainte de toate pe încrederea reciprocă între sistemele judiciare ale statelor membre.
Mutual recognition, in turn, relies primarily on mutual confidence among the judicial systems of the Member States.
Cu toate acestea, încrederea nu ar trebui să fie considerată a fi de la sine înțeleasă într-un domeniu al justiției caracterizat prin diversitate și eterogenitate, astfel cum a demonstrat implementarea mandatului european de arestare.
Trust, however, should not be taken for granted in an area of justice characterised by diversity and heterogeneity, as the implementation of the European Arrest Warrant has illustrated.
Prin instrumentele ulterioare de cooperare judiciară, care se bazează de asemenea pe principiul recunoașterii reciproce, decalajul de încredere dintre sistemele de justiție ale statelor membre devine o chestiune de interes primar.
With the subsequent instruments of judicial cooperation, which are also based on the mutual recognition principle, the confidence gap among Member States’ justice systems is becoming a matter of primary concern.
Punerea în aplicare a principiului recunoașterii reciproce necesită sisteme judiciare care sunt la fel de fiabile și care au același nivel de calitate și integritate.
The implementation of the mutual recognition principle requires judiciaries which are equally reliable and share the same level of quality and integrity.
Cum intenționează Consiliul să sprijine consolidarea încrederii reciproce dintre sistemele de justiție penală ale statelor membre?
How does the Council intend to support the consolidation of mutual trust among the Member States’ criminal justice systems?
Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-002359/2012
Question for written answer E-002359/2012
Punerea în aplicare a principiului recunoașterii reciproce necesită sisteme judiciare care sunt la fel de fiabile și care au același nivel de calitate și integritate.
The implementation of the mutual recognition principle requires in practice judiciaries which are equally reliable and share the same level of quality and integrity.
Cu excepția armonizării legislative, ce măsuri intenționează să adopte Comisia pentru a sprijini statele membre să consolideze încrederea reciprocă în sistemele lor de justiție penală?
What measures, excluding legal harmonisation, does the Commission plan to adopt in order to support Member States in consolidating mutual trust in their criminal justice systems?
Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-002519/2012
Question for written answer E-002519/2012
Corina Creţu (S&D) şi Daciana Octavia Sârbu (S&D)
Corina Creţu (S&D) and Daciana Octavia Sârbu (S&D)
Subiect: Extragerea gazelor de șist în zona Bârlad, România
Subject: Shale gas extraction in the Barlad area of Romania
Condamnată de o instanță din Ecuador pe 4 ianuarie 2012, Compania Texaco, absorbită de Chevron în 2001, după un proces care se întinde pe mulți ani, a primit una dintre cele mai mari amenzi din istorie pentru distrugerea mediului.
The Texaco company, which was absorbed by Chevron in 2001, was ordered by an Ecuadorian court on 4 January 2012, after a trial which lasted many years, to pay one of the largest fines in history for damage to the environment.
În urma inițierii unui proiect similar în Bulgaria, mii de ecologiști au manifestat contra exploatării gazelor de șisturi bituminoase, iar guvernul bulgar a decis să retragă licența de explorare și exploatare de gaze de șist companiei americane Chevron.
After Chevron began a similar project in Bulgaria, thousands of ecologists protested against the exploitation of bituminous shale gas and the Bulgarian Government decided to withdraw its shale gas exploration and exploitation licence.
Deși descoperirea unor astfel de rezerve de șist ar putea avea un impact pozitiv asupra balanței energetice a României și a Bulgariei, problemele de mediu pe care exploatarea acestei resurse le ridică sunt uriașe.
While the discovery of such these gas reserves could have a positive impact on the energy balance of Romania and Bulgaria, the environmental issues raised by the exploitation thereof are huge.
Care este poziția Comisiei față de utilizarea în Uniunea Europeană a fracționării hidraulice pentru extragerea gazelor de șist?
What is the Commission’s view of the use of hydraulic fracturing for the extraction of shale gas in the European Union?
Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-002597/2012
Question for written answer E-002597/2012
Subiect: Trafic transfrontalier
Subject: Cross-border traffic
În ultimii ani, după extinderea spaţiului Schengen, s-a constatat o creştere semnificativă a traficului rutier transfrontalier – cetăţenii europeni circulă pentru a vizita diverse locuri din Europa sau având interese economice fie private, fie legate de activităţile profesionale.
In recent years, since the expansion of the Schengen area, a significant increase in cross-border road traffic has been recorded — European citizens moving around to visit various locations in Europe or pursue economic interests, either for private reasons or as part of their professional activities.
În plus, există din ce în ce mai mulţi cetăţeni europeni care traversează frontierele zilnic sau săptămânal pentru a merge la muncă în alt stat membru.
In addition, an increasing number of European citizens are crossing borders on a daily or weekly basis to go to work in another Member State.
De mult ori, însă, aceştia sunt dezorientaţi, după trecerea frontierei, în ceea ce priveşte regulile şi principiile de circulaţie din acest stat membru, în prezent existând politici diferite de siguranţă rutieră.
Often, however, after crossing the border, they become disorientated with regard to the traffic rules and principles of that Member State because of the different road safety policies in place at present.
Care este strategia Comisiei pentru o armonizare a acestor politici, în colaborare cu statele membre, mai ales la capitolul semnalizării şi a marcajelor rutiere, precum şi a codurilor rutiere europene, cu precădere în cazul infrastructurii realizate cu fonduri europene?
What is the Commission’s strategy for harmonising these policies, in collaboration with Member States, especially on the subject of road signs and road markings, as well as European highway codes, particularly in the case of infrastructures put in place using European funds?
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS P-1756/07
WRITTEN QUESTION P-1756/07
(28 martie 2007)
(28 March 2007)
Subiect: Viitorul mineritului în Europa
Subject: The future of mining in Europe
Carta Verde a unei „Strategii europene pentru o energie durabilă, competitivă şi sigură” Green Paper „A European Strategy for Sustainable, Competitive and Secure Energy” p.
The Green Paper on ‘A European Strategy for Sustainable, Competitive and Secure Energy' Green Paper ‘A European strategy for sustainable, competitive and secure energy’, p.
9. menţionează faptul că în momentul de faţă producţia de cărbune „este sustenabilă doar dacă este însoţită de o tehnologie a reţinerii carbonului şi de tehnologii nepoluante la nivelul Uniunii Europene”; aceste două cerinţe antrenează însă costuri uriaşe pentru industria cărbunelui din Europa.
9. states that as things stand at present coal production “is only sustainable if accompanied by commercialised carbon sequestration and clean coal technologies on an EU level”.
Pe de altă parte, în ultimii ani, au avut loc reduceri masive ale ajutoarelor de stat pentru sprijinul industriei cărbunelui impuse Statelor Membre de către Comisia Europeană.
These two requirements entail huge costs for Europe's coal industry.
Cu toate acestea, multe dintre Statele Membre depind încă de cărbune ca sursă primară pentru generarea curentului electric Schneider, Thomas H A. „The Future of Coal-Fired Power Generation in Europe”.
Meanwhile, recent years have seen enormous cuts in state aids to the coal industry, imposed on the Member States by the Commission.
Berlin Forum COAL Working Group Meeting; Brussels, 4 April 2006. , astfel reconfirmându-se nevoia de a menţine producţia de cărbune în scopul utilizării sale ca sursă de energie viabilă.
Despite this, many Member States remain dependent on coal as a primary source for electricity generation Schneider, Thomas H. A. ,‘The future of coal-fired power generation in Europe’, Berlin Forum COAL Working Group Meeting; Brussels, 4 April 2006. , and this confirms the need to maintain coal production as a sustainable energy source.
Comisia şi-a exprimat, de asemenea, dorinţa de a creşte nivelul de securitate energetică.
The Commission has, in this connection, said that it wishes to see a higher level of energy safety.
Dacă luăm în considerare fluctuaţiile de preţ şi instabilitatea pieţelor petrolului şi a gazului natural în comparaţie cu stabilitatea preţului cărbunelui, este raţională o politică de păstrare a resursei cărbunelui în mix-ul energetic al Statelor Membre.
If we take into account price fluctuations and the instability of the oil and natural gas markets by comparison with the stable price of coal, it appears rational to pursue a policy of maintaining coal resources in the context of the Member States’ energy mix.
Cum intenţionează Comisia să menţină în funcţionare industria extractivă de cărbune până în momentul în care tehnologiile ce respectă mediul înconjurător vor deveni viabile şi accesibile din punct de vedere al costurilor, mai ales în statele cu tradiţie minieră care au aderat recent, cum ar fi România?
How does the Commission propose to maintain the coalmining industry in existence until environment-friendly technologies have become viable and affordable, and especially in those Member States with mining traditions which have recently joined the EU, such as Romania?
Cum urmăreşte Comisia o implicare a marilor producători de cărbune din UE în procesul de cercetare tehnologică şi de dezvoltare a unei producţii energetice nepoluante?
What steps is the Commission taking to involve the Union's big coal producers in R & D aimed at achieving non-polluting forms of energy production?
Există deja planuri concrete asupra locaţiei noilor Centrale cu Emisii Zero, despre care se face referire în raportul Comisarului Dimas, intitulat „Adunarea Generală a Platformei Tehnologice pentru Centrale Electrice pe bază de combustibil fosil cu emisii zero”?
Are there concrete plans concerning the location of new zero emission plants such as those mentioned in the report by Commissioner Dimas on the General Assembly of the technology platform on zero emission fossil fuel power plants?
(25 mai 2007)
(25 May 2007)
Comisia recunoaşte rolul cărbunelui ca element-cheie prin contribuţia sa la securitatea aprovizionării cu energie a UE.
The Commission recognises the role of coal as an important contributor to the EU's security of energy supply.
Acest lucru a fost exprimat clar nu doar în Cartea verde din luna martie 2006, la care face referinţă întrebarea distinsului membru, dar şi în documentele ulterioare emise de către Comisie în domeniul energetic, inclusiv Comunicarea din luna ianuarie 2007 intitulată „O politică energetică pentru Europa” COM (2007) 1 final. , care a fost confirmată în mare măsură de Consiliul European la 9 martie 2007.
This has been clearly stated, not only in the Green Paper of March 2006 to which the Honourable Member's question refers, but also in subsequent documents issued by the Commission in the field of energy, including the communication of January 2007 entitled ‘An energy policy for Europe’ COM(2007)1 final. , which was largely endorsed by the European Council on 9 March 2007.
Ar trebui precizat faptul că avantajele pentru securitatea aprovizionării cu energie prin menţinerea cărbunelui în mix-ul energetic nu ţin în primul rând de provenienţa acestuia.
It should be noted that the advantages for the security of supply from retaining coal in the energy mix do not primarily hinge on its origin.
Cărbunele prezintă avantaje pentru securitatea aprovizionării cu energie prin diversificarea carburanţilor, abundenţa resurselor şi stabilitatea relativă a posibilităţilor de aprovizionare şi achiziţie.
Coal provides benefits to the security of supply through fuel diversification, resource abundance and relative stability of supply and procurement possibilities.
Cu toate acestea, cărbunele reprezintă combustibilul fosil cu cel mai puternic impact negativ asupra mediului, ca urmare a emisiilor de poluanţi tradiţionali ai calităţii aerului, a emisiilor de dioxid de carbon (CO 2 ), dar şi datorită impactului industriei miniere şi a transportului de cărbune.
However, coal is the fossil fuel with strongest negative environmental impacts, including from emissions of traditional air quality pollutants, emissions of carbon dioxide (CO2), and the impacts of mining and coal transport.
În timp ce situaţia privind poluanţii tradiţionali s-a îmbunătăţit considerabil (oxizi de azot, oxizi de sulf, pulberi în suspensie) conţinutul mare de carbon al cărbunelui face ca, în urma arderii, acesta să emită mari cantităţi de dioxid de carbon.
While improvements have been achieved on traditional pollutants (nitrogen oxides, sulfur oxides, particulate matter), coal’s high carbon content results in high levels of carbon dioxide from its combustion.
În UE-27, au fost emise prin producerea de energie din cărbune aproximativ 950 milioane de tone de CO 2 , numai în anul 2005.
In EU‑27, around 950 million tonnes of CO2 were emitted from coal-fired power generation in 2005.
Aceasta constituie 70% din emisiile totale de CO 2 din Europa generate la producerea de energie şi 24% din emisiile totale de CO2 ale UE în toate sectoarele.
This represents 70 % of Europe’s total CO2 emissions from power generation and 24 % of EU CO2 emissions across all sectors.
Din acest motiv, Comunicarea Comisiei privind producerea de energie durabilă din combustibili fosili Comunicarea Comisiei către Consiliu şi Parlament - Producerea de energie durabilă din combustibili fosili: obiectiv după anul 2020 – emisii apropiate de zero la arderea cărbunelui, COM(2006) 843 final. din ianuarie 2007 prevedea următoarele: cărbunele îşi poate menţine contribuţia valoroasă la securitatea energetică doar prin intermediul tehnologiilor care permit o reducere drastică a coeficientului de carbon al combustiei sale şi, în special, prin aplicarea captării şi stocării geologice a carbonului.
For this reason, the Commission's communication on sustainable power generation from fossil fuels Communication from the Commission to the Council and Parliament — Sustainable power generation from fossil fuels: aiming for near-zero emissions from coal after 2020, COM(2006)843 final. of January 2007 stated that coal can continue to make its valuable contribution to the security of energy only with technologies allowing for drastic reduction of the carbon footprint of its combustion, and in particular the deployment of carbon capture and geological storage.
Comunicarea arată convingerea Comisiei că, până în anul 2020, toate noile centrale energetice pe bază de cărbune ar trebui construite cu dotări de captare şi stocare a carbonului (CCS).
The communication states the Commission's belief that by 2020 all new coal-fired power plants should be built with carbon capture and storage (CCS).
Centralele existente ar trebui să se alinieze progresiv aceleiaşi abordări.
Existing plants should then progressively follow the same approach.
În prezent, Comisia desfăşoară o analiză în ce priveşte opţiunile de realizare a acestui scop şi, pe această bază, va formula propuneri care vor constitui parte a cadrului legislativ aplicat pentru CCS, prevăzut pentru finele anului 2007.
The Commission is currently undertaking an analysis on the options for achieving this goal, and on this basis will come forward with proposals as part of the enabling legislative framework for CCS, scheduled for end 2007.
În prezent, 11 state membre fac uz de acest regulament.
Currently, 11 Member States make use of this regulation.
Un număr de producători de cărbune europeni importanţi sunt implicaţi în eforturile UE având ca obiectiv dezvoltarea unor metode cât mai nepoluante şi mai durabile de producere de energie.
Major European coal producers have been involved in the EU's efforts aimed at developing cleaner and more sustainable methods of energy production.