natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Raportorul profită de această ocazie pentru a readuce în atenție necesitatea instituirii unui mecanism de evaluare simplu, eficace și transparent, care să completeze actuala evaluare Schengen și să permită menținerea spațiului Schengen ca zonă de liberă circulație.
The Rapporteur takes this opportunity to recall the need for the establishment of a simple, effective and transparent evaluation mechanism, which should complement the actual Schengen evaluation and enable the Schengen area to be preserved as an area of free movement.
Având în vedere faptul că este în joc siguranța spațiului Schengen și a cetățenilor săi, toți actorii importanți ar trebui să participe pe deplin la instituirea noului sistem de evaluare, care va permite garantarea securității și consolidarea principiului încrederii reciproce, principiu de o importanță determinantă pentru menținerea spațiului Schengen.
Since the security of the Schengen area and its citizens is at stake, all relevant players should be deeply involved in the establishment of the new evaluation system, which will make possible to guarantee security and strengthen the principal of mutual trust - essential to maintain the Schengen area.
PE 441.176v01-00
PE 441.176v02-00
PROPUNERE DE REZOLUȚIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN......................................3
MOTION FOR A EUROPEAN PARLIAMENT RESOLUTION...............................................2
EXPUNERE DE MOTIVE..........................................................................................................5
EXPLANATORY STATEMENT................................................................................................4
– având în vedere articolele 310 și 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul Euratom,
– having regard to Articles 310 and 314 of the Treaty on the Functioning of the European Union and Article 106a of the Euratom Treaty,
1. (denumit în continuare „Regulamentul financiar”), în special articolul 15 alineatul (3) și articolele 37 și 38,
1. ('the Financial Regulation'), and particularly Article 15(3) and Articles 37 and 38 thereof,
– având în vedere raportul Comisiei pentru bugete ( A7-0200/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgets ( A7-0200/2010 ),
B. întrucât principalele elemente ale acestui excedent sunt o supraînregistrare a veniturilor de 400 703 258 EUR, o subutilizare a cheltuielilor de 1 667 346 181 EUR și un sold pozitiv rezultat din diferențele de curs valutar de 185 541 760 EUR;
B. whereas the main components of this surplus are an over-registering in revenue of EUR 400 703 258, an under-spending in expenditure of EUR 1 667 346 181 and positive exchange rate differences for EUR 185 541 760,
C. întrucât subutilizarea creditelor de plată s-a ridicat în 2009 la 451 de milioane EUR pentru rubrica 1, la 244 de milioane EUR pentru rubrica 2, la 106 milioane EUR pentru rubrica 3, la 603 milioane EUR pentru rubrica 4 și la 263 de milioane EUR pentru rubrica 5;
C. whereas for heading 1 the under-spending of payment appropriations in 2009 amounted to EUR 451 million, for heading 2 to EUR 244 million, for heading 3 to EUR 106 million, for heading 4 to EUR 603 million and for heading 5 to EUR 263 million,
D. întrucât efectul combinat al marjelor bugetare extrem de limitate și al nevoilor financiare nou-apărute riscă să pună în pericol prioritățile politice existente, iar un grad semnificativ de subutilizare afectează în același timp punerea în aplicare a politicilor UE;
D. whereas the combined effect of the very tight budgetary margins and emerging financial needs is to put at risk existing political priorities, while significant under-spending reduces at the same time the delivery of EU policies,
4/2010, destinat exclusiv înscrierii în buget a excedentului din 2009, în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul financiar;
Takes note of Draft amending budget No 4/2010 devoted solely to the budgeting of the 2009 surplus, in accordance with Article 15 of the Financial Regulation;
Alineatul (3) prevede că „autoritatea bugetară deliberează ținând cont de urgența acestora”.
3 states that "the budgetary authority shall discuss them with due account for their urgency".
Articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul financiar prevede că soldul fiecărui exercițiu financiar se înscrie în bugetul exercițiului următor drept venit, în cazul unui excedent, sau drept credit de plată, în cazul unui deficit, prin intermediul unui buget rectificativ care trebuie prezentat de Comisie în termen de 15 zile de la prezentarea conturilor provizorii.
Article 15, par 3 Financial Regulation stipulates that the surplus from each financial year, whether surplus or deficit, is entered as revenue or expenditure in the budget of the subsequent financial year through an amending budget to be submitted by the Commission within 15 days following the submission of the provisional accounts.
Execuția bugetului 2009 prezintă un excedent de 2 253 591 199 EUR.
The implementation of the budget year 2009 shows a surplus of 2 253 591 199 EUR.
Înscrierea în buget a acestui excedent va diminua proporțional contribuția globală a statelor membre la finanțarea bugetului UE.
The budgeting of the surplus will diminish accordingly the global contribution of the Member States to the financing of the EU Budget.
Execuția bugetului aferent exercițiului 2009 prezintă un excedent de 2 253 591 199 EUR, care provine în principal din:
The implementation of the budget year 2009 shows a surplus of EUR 2 253 591 199 which mainly results from:
- venituri mai ridicate decât cele prevăzute (+ 400 703 257,66 EUR);
- Higher than expected revenues (+ EUR 400 703 257,66);
- subutilizarea creditelor de plată (- 1 667 346 181,32 EUR);
- Under-implementation of payments appropriations (- EUR 1 667 346 181,32);
- diferențe de curs valutar (+ 185 541 760,39 EUR).
- Exchange rate differences (+ EUR 185 541 760,39).
Creditele de plată necheltuite pot fi defalcate după cum urmează:
The unspent payment appropriations can be further broken down as follows:
- rubrica 1: 451 milioane EUR;
- for Heading 1: EUR 451 million;
- rubrica 2: 244 milioane EUR;
- for Heading 2 to EUR 244 million;
- rubrica 3: 106 milioane EUR;
- for Heading 3 to EUR 106 million;
- rubrica 4: 603 milioane EUR; și
- for Heading 4 to EUR 603 million and
- rubrica 5: 263 de milioane EUR.
- for Heading 5 to EUR 263 million.
Excedentul rezultă din decalajul dintre bugetul UE votat de autoritatea bugetară și execuția sa efectivă.
This surplus results from the existing gap between the EU budget as voted by the budgetary authority and its actual implementation.
După cum se poate vedea din tabelul de mai jos, excedentele bugetare anuale sunt în continuă creștere din 2007, în pofida bugetelor rectificative prezentate în cursul exercițiilor bugetare pentru a reduce nivelul creditelor de plată și excedentele de la sfârșit de exercițiu.
As shown by the table below, annual budget surpluses are increasing since 2007, despite those amending budgets presented in the course of the budget years to reduce the level of payment appropriations and the year-end surpluses.
(milioane EUR)
(million EUR)
BR de ajustare a CP
AB adjusting PA
Subutilizare totală
Total under-implementation
Regresul excedentului înregistrat începând din 2002, după cum se poate vedea din graficul de mai jos, se datorează în principal introducerii, începând cu exercițiul bugetar 2003, a acestor bugete rectificative întocmite la sfârșitul exercițiilor și menite să reducă creditele de plată înscrise în buget ca urmare a actualizării estimărilor privind execuția.
The downwards evolution of the surplus since 2002, as presented in the table below, is mainly due to the introduction of such year-end amending budget since budget year 2003, which reduce budgeted payments in view of updated implementation estimates.
În lipsa unor astfel de bugete rectificative întocmite la sfârșitul exercițiilor, evoluția excedentelor anuale ar fi următoarea:
Without such year-end amending budgets, the evolution of annual surpluses would read as follows.
Pe lângă denaturarea rezultatului execuției bugetului UE (a se vedea mai sus), efectul lor direct constă în reducerea contribuțiilor statelor membre la bugetul UE încă din timpul exercițiului bugetar.
In addition to distorting the result of the EU budget implementation (see above), its direct effect is to lower the contributions from Member States to the EU budget already in the course of the budget year.
Pentru exercițiul bugetar 2009, cuantumul de 2 254 de milioane EUR va fi distribuit după cum urmează:
For budget year 2009, the amount of EUR 2 254 million will be distributed in the following way:
Excedentul bugetului 2009 (milioane EUR)
Surplus of the 2009 budget ( € million)
După cum se poate vedea din tabelul de mai sus, cuantumurile implicate sunt considerabile și ar trebui evaluate având în vedere atât marjele extrem de limitate ale bugetului UE, cât și toate nevoile financiare suplimentare apărute în special în statele membre și ca urmare a deciziilor Consiliului.
As presented above, the amounts at stake are very significant and should be considered in the context of both the very tight margins of the EU budget and all the additional financing needs emerging notably from Member States and Council's decisions.
Diferența dintre resursele bugetului UE și nevoile și angajamentele financiare nou-apărute creează tensiuni și decalaje bugetare care sunt dificil de soluționat fără a pune în pericol alte priorități ale UE.
The existing disconnection between the resources of the EU budget and emerging financial needs and commitments creates budgetary tensions and gaps that hard to fill without jeopardizing some other EU priorities.
Așa s-a întâmplat de curând cu GMES, cele trei noi autorități financiare, măsurile de însoțire privind sectorul bananelor și Fondul de ajustare la globalizare, pentru a numi doar câteva.
This has recently been the case for GMES, the three new financial authorities, Bananas accompanying measures, the Globalisation Fund, only to name a few.
În acest context, raportorul nu poate evita luarea în considerare a unui astfel de cuantum, având în vedere situația bugetară extrem de tensionată, pentru bugetul 2010 și bugetele următoare din actualul CFM.
In this context, your Rapporteur cannot help considering such an amount in view of the very tense budgetary situation, for Budget 2010 and following budgets in the current MFF.
Raportorul consideră că, în acest stadiu, comisia ar trebui să analizeze următoarele aspecte teoretice: 1) eventualele alternative la un astfel de transfer către statele membre; 2) caracterul automat al transferului, fără dezbatere politică; 3) necesitatea rambursării integrale a excedentului.
At this stage, the theoretical questions of 1) possible alternatives to such a transfer to Member States, 2) the latter's automatic character, without political debate, 3) the need for the entire amount of the surplus to be paid back should, in your Rapporteur's view, be considered by the Committee.
Raportorul dorește să sublinieze, de asemenea, faptul că, datorită bugetelor rectificative prin care se ajustează nivelul creditelor de plată, statele membre plătesc deja mai puțin decât contribuția lor la bugetul UE prevăzută inițial pentru orice exercițiu.
Your Rapporteur would also like to stress that, thanks to the year-end amending budgets adjusting the level of payments, Member States already pay less than their initial foreseen contribution to the EU budget for any given year.
Din punctul de vedere al statelor membre, eventuala reutilizare a acestui excedent nu le-ar crește cheltuielile, ci mai curând le-ar diminua veniturile neprevăzute.
From a Member States' point of view, the possible reuse of this surplus would not increase their expenditure but rather decrease unexpected revenues.
În final, raportorul dorește să atragă atenția membrilor Comisiei BUDG asupra eventualelor limitări juridice care se aplică acțiunilor PE în această privință, atât în ceea ce privește amendamentele la acest buget rectificativ și termenele pentru adoptarea sa, cât și posibila realocare a fondurilor necheltuite, având în vedere că blocarea lor ar fi inacceptabilă în vremuri de criză economică și socială.
Finally, your Rapporteur wishes to draw BUDG members' attention to the possible legal limitations that apply to EP's action in this respect, both concerning any possible amendments to this amending budget and the deadlines for adopting it, as well as the possible reallocation of these unspent funds, bearing in mind that freezing them would not be acceptable in times of economic and social crises.
referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de autorizare a statelor membre să adere la Convenția referitoare la expozițiile internaționale semnată la Paris la 22 noiembrie 1928 și completată de protocoalele din 10 mai 1948, 16 noiembrie 1966, 30 noiembrie 1972 și de modificările din 24 iunie 1982 și 31 ma1988
on the draft Council decision authorising Member States to accede to the Convention relating to international exhibitions signed at Paris on 22 November 1928 and supplemented by the Protocols of 10 May 1948, 16 November 1966, 30 November 1972 and the Amendment of 24 June 1982 and the Amendment of 31 May 1988
Raportor: George Cutaș
Rapporteur: George Cutaş
– având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (08100/2010),
– having regard to the draft Council decision (08100/2010),
– având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf și cu articolul 218 alineatul (6) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ( C7-0105/2010 ),
– having regard to the request for consent submitted by the Council pursuant to Article 207(4) , first subparagraph, and Article 218(6)(a) of the Treaty on the Functioning of the European Union ( C7-0105/2010 ),
– având în vedere articolele 81 și 90 din Regulamentul său de procedură,
– having regard to Rules 81 and 90 of its Rules of Procedure,
– având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional ( A7-0201/2010 ),
– having regard to the recommendation of the Committee on International Trade ( A7‑0201/2010 ),
Convenția de la Paris privind expozițiile internaționale are funcția de a reglementa frecvența, calitatea și procedurile expozițiilor internaționale care intră în sfera sa de aplicare.
The function of the Paris Convention on international exhibitions is to regulate the frequency, quality and procedures of international exhibitions falling within its remit.
Obiectivul principal al expozițiilor internaționale, conform Convenției de la Paris, este de a facilita expunerea rezultatelor inovatoare și să contribuie la educarea publicului larg.
The main purpose of international exhibitions, as stated in the Paris Convention, is to facilitate the display of innovation and contribute to the education of the public.
Prin urmare, Convenția de la Paris se aplică tuturor expozițiilor internaționale care durează cel puțin trei săptămâni și nu mai mult de trei luni, cu excepția expozițiilor de arte plastice și a expozițiilor cu natură preponderent comercială.
The Paris Convention therefore applies to all international exhibitions that last at least three weeks and not more than three months, except for fine Arts exhibitions and exhibitions of an essentially commercial nature.
Întrucât Convenția de la Paris reglementează aspecte care intră sub incidența legislației vamale a Uniunii Europene, un stat membru care dorește să adere la convenție are nevoie de autorizația Uniunii Europene.
As it regulates aspects falling within the European Union customs legislation, a Member State wishing to accede to that Convention therefore requires a Union authorisation.
Acordarea admiterii temporare este reglementată de articolele 137 – 144 din Codul Vamal Comunitar.
Granting temporary admission is regulated in Articles 137 to 144 of the Community Customs Code.
Regimul de admitere temporară prevăzut în legislația vamală a Uniunii Europene este pe deplin compatibil cu Convenția de la Paris.
The regime of temporary admission as set out in the European Union customs legislation is fully compatible with the Paris Convention.
Legislația vamală a Uniunii Europene face parte din politica comercială comună prevăzută la articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.
The European Union customs legislation is part of the Common Commercial Policy set out in Article 207 of the Treaty on the Functioning of the European Union.
Conform articolului 207, măsurile naționale, inclusiv încheierea de acorduri internaționale, sunt permise doar cu acordul expres al Uniunii.
Article 207 renders national measures, including the conclusion of international agreements, permissible only if they are specifically authorized by the Union.
Uniunea Europeană nu poate ea însăși adera la Convenția de la Paris, dat fiind că doar un stat suveran poate fi parte la aceasta.
The European Union itself cannot accede to the Paris Convention, as only sovereign States can be parties thereto.
Până în prezent, 24 de state membre, cu excepția Letoniei, Luxemburgului și Irlandei, au aderat la Convenția de la Paris, iar Letonia și-a manifestat intenția de a adera la aceasta.
So far 24 Member States, with the exception of Latvia, Luxembourg and Ireland, have acceded to the Paris Convention and Latvia has expressed its wish to accede to that Convention.
Obiectivul deciziei Consiliului este, prin urmare, de a permite statelor membre interesate, care nu au aderat încă la convenție, să procedeze respectând totodată competențele exclusive ale Uniunii Europene acordate prin Tratatul de la Lisabona.
The purpose of the Council decision is thus to enable the interested Member States, who have not yet acceded to the Paris Convention, to do so while respecting the exclusive competences of the European Union granted by the Lisbon Treaty.
Raportorul consideră, așadar, că Parlamentul European ar trebui să își dea aprobarea cu privire la propunerea de decizie a Consiliului de autorizare a statelor membre să adere la Convenția de la Paris.
Your rapporteur therefore considers that the European Parliament should give its consent to the proposal for a Council decision authorising the Member States to accede to the Paris Convention.
Josefa Andrés Barea, Catherine Bearder, George Sabin Cutaș, Mário David, Béla Glattfelder, Salvatore Iacolino, Syed Kamall, Georgios Papastamkos, Michael Theurer
Josefa Andrés Barea, Catherine Bearder, George Sabin Cutaş, Mário David, Béla Glattfelder, Salvatore Iacolino, Syed Kamall, Georgios Papastamkos, Michael Theurer
Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Mării Baltice și rolul macroregiunilor în viitoarea politică de coeziune
on the European Union Strategy for the Baltic Sea Region and the role of macro-regions in the future cohesion policy
Raportor: Wojciech Michał Olejniczak
Rapporteur: Wojciech Michał Olejniczak
AVIZ al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară Error!
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 18
referitoare la strategia Uniunii Europene pentru regiunea Mării Baltice și la rolul macroregiunilor în viitoarea politică de coeziune
on the European Union Strategy for the Baltic Sea Region and the role of macro-regions in the future cohesion policy
- având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Mării Baltice ( COM(2009)0248 ), precum și planul de acțiune orientativ care o însoțește,
- having regard to the communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions concerning the European Union Strategy in the Baltic Sea Region ( COM(2009)0248 ) and the indicative action plan accompanying the Strategy,
- având în vedere concluziile adoptate de Consiliu la 26 octombrie 2009 privind Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Mării Baltice,
- having regard to the Council Conclusions on the European Union Strategy for the Baltic Sea Region adopted on 26 October 2009,
- având în vedere Rezoluția sa din 8 iulie 2008 privind impactul asupra mediului al conductei de gaz prevăzute a fi construită în Marea Baltică, care urmează să lege Rusia de Germania
- having regard to its resolution of 8 July 2008 on the environmental impact of the planned gas pipeline in the Baltic Sea to link up Russia and Germany
JO C 294E, 3.12.2009, p.3. ,
OJ C 294E, 3.12.2009, p.3.. ,
- având în vedere Rezoluția sa din 16 noiembrie 2006 privind o strategie pentru regiunea Mării Baltice în cadrul Dimensiunii Nordice
- having regard to its resolution of 16 November 2006 on a Baltic Sea Strategy for the Northern Dimension
JO C 314E, 21.12.2006, p.330. ,
OJ C 314E, 21.12.2006, p.330.. ,
- având în vedere avizele Comitetului Economic și Social European referitoare la Comunicarea Comisiei privind Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Mării Baltice (ECO/261) și la „Cooperarea macroregională – Extinderea strategiei pentru regiunea Mării Baltice la alte macroregiuni din Europa” (ECO/251),
- having regard to the opinions of the European Economic and Social Committee on the communication from the Commission concerning the European Union Strategy for the Baltic Sea Region (ECO/261) and on ‘Macro-regional cooperation – Rolling out the Baltic Sea Strategy to other macro-regions in Europe’ (ECO/251),
- având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 21 - 22 aprilie 2009 privind „rolul autorităților locale și regionale în noua strategie pentru regiunea Mării Baltice ”,
- having regard to the opinion of the Committee of the Regions on ‘The role of local and regional authorities within the new Baltic Sea Strategy’ of 21-22 April 2009,
- având în vedere inițiativa Comitetului Regiunilor intitulată „Cartea Albă a Comitetului Regiunilor privind guvernanța pe mai multe niveluri” (CoR 89/2009 fin),
- having regard to the Committee of the Regions’ own-initiative opinion ‘The Committee of the Regions’ White Paper on Multilevel Governance’ (CdR 89/2009 fin),
- având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,
- having regard to Rule 48 of the Rules of Procedure,
- având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru afaceri externe, precum și cel al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și al Comisiei pentru transport și turism (A7-0202//2010),
- having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinions of the Committee on Foreign Affairs, the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the Committee on Transport and Tourism ( A7‑0202/2010 ),
A. întrucât, din momentul extinderii Uniunii Europene în anul 2004, Marea Baltică a devenit practic o mare internă a UE, fiind atât un element unificator, cât și o provocare specifică, iar țările din regiunea Mării Baltice manifestă un grad mare de interdependență și se confruntă cu aceleași provocări;
A. whereas, since the enlargement of the European Union in 2004, the Baltic Sea has become the EU’s internal sea, which unites countries but also presents its own challenge, and whereas the countries of the Baltic Sea Region demonstrate interdependence and share the same problems,
B. întrucât Strategia pentru regiunea Marii Baltice constituie un proiect-pilot pentru viitoarele strategii macroregionale, iar succesul ei poate fi un model pentru modul în care pot fi implementate strategiile viitoare;
B. whereas, the Strategy for the Baltic Sea Region is a pilot for future macro-regional strategies, and the Strategy’s success can be a model for the way in which future strategies can be implemented,
C. întrucât ideea creării de zone funcționale, grupate în jurul unor obiective și probleme de dezvoltare comune, poate contribui la creșterea eficienței politicii regionale a UE;
C. whereas the idea of creating functional regions, focused around joint objectives and development problems, can lead to an increase in the effectiveness of EU regional policy,