natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Finalizarea şi consolidarea reţelei TEN-T şi a interconexiunilor dintre proiectele TEN-T şi ţările terţe (în special în Europa de Est) trebuie să elimine blocajele existente, care continuă să împiedice existenţa unei pieţe europene unice a transporturilor.
The completion and strengthening of the TEN-T network and interconnections between the TEN-T projects and third countries (especially in Eastern Europe) must abolish existing bottlenecks which still prevent a European single transport market.
Extinderea platformelor multimodale va accelera implementarea comodalităţii depline.
The extension of multimodal platforms will accelerate the implementation of full co-modality.
44. consideră că decarbonizarea transporturilor reprezintă o provocare-cheie pentru politica în materie de transporturi, fiind esenţială pentru atingerea obiectivelor ecologice ale Uniunii şi pentru a asigura că aceasta se află la avangarda dezvoltării unor tehnologii novatoare, care să ofere cetăţenilor un „spaţiu european unic al transporturilor”;
Considers that the decarbonisation of transport is a key challenge for transport policy and is crucial to meeting the Union's environmental goals and ensuring that it is at the forefront of the development of innovative technologies in delivering a "Single European Transport Area" for its citizens;
ENERGIE CURATĂ ŞI EFICIENTĂ: EFICIENŢA ENERGETCĂ CA OBIECTIV AL UE
CLEAN AND EFFICIENT ENERGY: ENERGY EFFICIENCY AS A GOAL OF EU
46. atrage atenţia asupra angajamentului UE de a reduce emisiile de CO 2 cu cel puţin 20% până în 2020, care produce deja efecte juridice obligatorii, şi subliniază că UE trebuie să-şi facă cunoscută mai bine disponibilitatea de a trece la o reducere cu 30% a emisiilor de gaze cu efect de seră, cu condiţia ca celelalte ţări să fie gata să se angajeze, şi ele, să întreprindă acţiuni corespunzătoare.
Underlines the already legally binding EU commitment to reduce CO2-emissions by at least 20 percent until 2020 and the EU should communicate its willingness to move to a 30% reduction in greenhouse gas emissions in a more effective way, provided that the other countries are ready to commit themselves to taking adequate action too.
Pentru evaluarea progreselor înregistrate pe calea către o economie socială de piaţă sustenabilă şi eficientă din punct de vedere energetic trebuie să existe indicatori clari şi obiectivi.
There must be clear and objective indicators to measure progress towards a sustainable and energy-efficient social market economy.
În acest context, ţintele stabilite trebuie să fie realiste şi situate în limitele posibilului;
In this context, the targets set should be realistic and achievable;
Într-adevăr, eficienţa energetică, de exemplu în domeniul randamentului energetic al clădirilor, nu este numai unul dintre mijloacele cele mai rentabile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră şi de consolidare a securităţii energetice, ci ar putea contribui şi la crearea locurilor de muncă;
Indeed, energy efficiency, such as in the field of the energy performance of buildings is not only the most cost-effective means to reduce greenhouse gas emissions and enhance energy security, but could also contribute to job creation;
Până în anul 2020, precum şi ulterior, vor fi necesare investiţii substanţiale în infrastructura energetică, în special pentru modernizarea reţelelor energetice europene, inclusiv a reţelelor energetice transeuropene;
Substantial investments in the energy infrastructure will be needed until 2020 and beyond, notably to upgrade Europe's energy networks, including Trans European Energy Networks;
Este important să se garanteze securitatea energetică a UE în integralitatea sa.
It is important to guarantee the energy security of the EU as a whole.
Securitatea energetică nu înseamnă doar surse de aprovizionare garantate, ci şi preţuri stabile şi accesibile.
Energy security means not only guaranteed supplies but also affordable, stable prices.
Securitatea energetică nu va fi posibilă fără a se depune eforturi fără precedent în vederea interconectării reţelelor.
There will be no energy security without an unprecedented effort to interconnect networks.
Securitatea energetică nu va fi posibilă fără a repune în discuţie revenirea la energia nucleară;
There will be no energy security without raising the issue of a return to nuclear energy;
51. cere instituirea unei politici industriale care să creeze un mediu optim şi să menţină şi să dezvolte o bază industrială puternică, competitivă şi diversificată în Europa, salutând şi subliniind totodată că o astfel de politică acoperă întregul sector industrial şi are ca obiectiv principal stabilirea condiţiilor-cadru corespunzătoare;
Asks to establish an industrial policy creating the best environment to maintain and develop a strong, competitive and diversified industrial base in Europe" and both welcome and underline that such a policy covers the industrial sector in its entirety and has the main objective to set the right framework conditions;
Companiile trebuie să fie în măsură să opteze ele însele în ceea ce priveşte diferitele tehnologii.
Companies should be able to choose among the different technology options themselves.
Asupra acestora nu trebuie să apese niciun fel de obligaţii suplimentare în materie reglementare;
There should be no additional regulatory burdens on companies;
14.6.2010 B7-0354/2010 PROPUNERE DE REZOLUŢIE depusă pe baza declaraţiilor Consiliului şi Comisiei
14.6.2010 B7-0354/2010 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on statements by the Council and Commission
referitoare la UE 2020 - noua strategie europeană pentru creştere economică şi locuri de muncă
on EU 2020 – new European strategy for jobs and growth
PE441.936v01-00 B7‑0354/2010 Rezoluţia Parlamentului European referitoare la UE 2020 - noua strategie europeană pentru creştere economică şi locuri de muncă
PE441.936v01-00 B7‑0354/2010 European Parliament resolution on EU 2020 – new European strategy for jobs and growth
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: o strategie europeană pentru o creştere inteligentă, ecologică şi favorabilă incluziunii” ( COM(2010)2020 ),
– having regard to the Commission Communication of 3 March 2010 entitled 'Europe 2020: A European Strategy for smart, sustainable and inclusive growth' (COM(2010) 2020),
– având în vedere concluziile summitului de primăvară al Consiliului European din 26 martie 2010 privind Europa 2020 şi guvernanţa economică,
– having regard to the conclusions of the European Council's Spring Summit of 26 March 2010 on Europe 2020 and economic governance,
– având în vedere declaraţia şefilor de stat sau de guvern ai ţărilor din zona euro din 7 mai 2010,
– having regard to the statement of the heads of state or government of the euro area of 7 May 2010,
– având în vedere concluziile reuniunii extraordinare a Consiliului Afaceri Economice şi Financiare din 9-10 mai 2010,
– having regard to the conclusions of the Economic and Financial Affairs Council Extraordinary meeting of 9/10 May 2010,
A. întrucât inegalităţile din ce în ce mai mari înregistrate în ultimul deceniu, până în anii 2007-2008, în ceea ce priveşte distribuirea veniturilor şi a bogăţiei (creşterea profiturilor şi a bogăţiei, scăderea bruscă a proporţiei muncii în venitul naţional) au fost principala forţă motrice care a dus la creşterea enormă a investiţiilor în pieţele financiare şi la crearea unor bule speculative („noua economie” pe internet, sectorul imobiliar etc.);
A. whereas the increasing inequality in the distribution of income and wealth (rising profits and wealth, steep decline of labour's share in national income) in the last decades up to 2007/2008 was the major driving force behind the giant growth of investment in financial markets and the creation of speculative bubbles (Internet 'New Economy', real estate etc.),
B. întrucât politica UE, în general, şi Strategia de la Lisabona, în particular, au accentuat aceste tendinţe datorită faptului că s-au concentrat pe „competitivitate”, reducerea costurilor, desfiinţarea statului bazat pe protecţia socială, pieţe ale muncii tot mai flexibile, liberalizarea pieţelor, în general, şi dereglementarea pieţelor financiare, în particular;
B. whereas EU policy in general and the Lisbon Strategy in particular aggravated these trends with its focus on 'competitiveness', cost-cutting, dismantling of the welfare state, ever more flexible labour markets, liberalisation of markets in general and de-regulation of financial markets in particular,
C. întrucât politicile UE, în general, şi Strategia de la Lisabona au stimulat, aşadar, o politică protecţionistă a statelor membre, fiecare încercând să devină mai competitiv pe seama altor state membre, şi au pregătit terenul, în multe state membre, pentru evoluţii economice spectaculoase dar nesustenabile, bazate pe îndatorare dar fiind în esenţă bule economice, fapt ce a dus, pe de o parte, la creşterea deficitelor de cont curent în aceste state membre, iar pe de altă parte, la o creştere economică la fel de nesustenabilă, bazată pe competitivitate, în alte state membre, acestea din urmă creând surplusuri de cont curent enorme prin aplicarea unei politici de deflaţie salarială însoţită de o cerere internă scăzută;
C. whereas EU policies at large and the Lisbon Strategy thus were fuelling a 'beggar thy neighbour' policy of member states to outcompete each other and paved the way for unsustainable 'bubblenomics' debt driven booms in many EU countries resulting in rising current account deficits on the one hand and equally unsustainable competitiveness driven growth in few other EU countries on the other hand, the latter created huge current account surpluses by a policy of wage deflation but depressed internal demand,
D. întrucât instituţiile europene şi guvernele statelor membre nu au acordat atenţia cuvenită divergenţelor economice tot mai mari rezultate în urma acestei concurenţe în cadrul zonei euro şi în cadrul UE-27, fiind convinse, în mod eronat, că instabilitatea economică poate rezulta numai în urma inflaţiei sau a iresponsabilităţii bugetare;
D. whereas the European Institutions and member states' governments left the growing economic divergences resulting from this competition within the euro-zone and the EU-27 unattended in their firm but mistaken belief that economic instability can only result from inflation or fiscal irresponsibility,
E. întrucât, prin urmare, Strategia de la Lisabona şi structura monetaristă a proiectului UE sunt responsabile în mare măsură pentru declanşarea crizei economice şi financiare, precum şi pentru nerealizarea propriilor obiective de la Lisabona, deoarece au pregătit terenul pentru o contaminare cu „active toxice” prin intermediul dereglementării pieţelor financiare şi au promovat bule speculative şi în „economia reală”; întrucât nu este convingătoare teza conform căreia eşecul Strategiei de la Lisabona poate fi atribuită, pur şi simplu, aplicării sale insuficiente de către statele membre, lipsei unui control ş.a.m.d.;
E. whereas, therefore, the Lisbon Strategy and the monetarist architecture of the EU project share a large responsibility for the unravelling of the financial and economic crisis and the failure to achieve their own Lisbon targets, as they paved the way for contagion by 'toxic assets' via financial market deregulation and promoted speculative bubbles also in the 'real economy'; whereas it is not convincing that the failure of the Lisbon Strategy can simply be attributed to its insufficient implementation by member states, lack of control and the like,
F. întrucât liderii Uniunii Europene, în ciuda discursurilor omniprezente privind măsurile europene colective şi solidaritatea, au demarat o politică protecţionistă şi profitoare vizând să salveze sectorul financiar şi să ofere stimulente fiscale în vederea redresării economice cu ajutorul unor sisteme naţionale care concurează între ele; întrucât Programul European de Redresare Economică adoptat de consiliu în Decembrie 2008 aşa şi nu a dus la o reacţie la criză din partea UE mai coordonată; întrucât măsurile de salvare a băncilor şi cele fiscale implementate până în prezent au trecut pe umerii societăţii pierderile sectorului financiar şi ale celui industrial şi au încetinit recesiunea, dar nu a generat un proces de redresare;
F. whereas European Union leaders, for all their customary talk of collective European action and solidarity, started a 'beggar thy neighbour' policy of competing national schemes to rescue the financial sector and to provide fiscal stimulus for recovery; whereas the European Economic Recovery Programme adopted by the Council in December 2008 never lead to a more co-ordinated EU response to the crisis; whereas the bank rescue and stimulus measures implemented so far socialised the financial sectors' and industry's losses and slowed down the recession, but did not generate a recovery,
G. întrucât aceste planuri de redresare au fost elaborate fără a se ţine seama de perspectiva de gen şi întrucât femeile sunt, în general, excluse în continuare de la procesele de luare a deciziilor privind măsurile de redresare economică şi financiară; întrucât diferite măsuri de stimulare produc rezultate diferite pentru femei şi pentru bărbaţi; întrucât, într-o primă fază a crizei, cel mai mult au avut de suferit sectoarele economice dominate de bărbaţi (cum ar fi industria automobilelor, industria construcţiilor etc.), devine clar că efectele pe termen mediu şi lung ale îndatorării tot mai mari a statelor vor avea un impact foarte puternic asupra sectoarelor în care majoritatea lucrătorilor sunt femei, în special asupra locurilor de muncă din sectorul public şi al celor din sectoarele serviciilor sociale, de sănătate şi de îngrijire organizate şi/sau subvenţionate la nivel public;
G. whereas these recovery plans have been designed without taking into account a gender perspective, and whereas women are and have been largely excluded from decision-making on economic and financial recovery measures; whereas different stimulus measures produce different outcomes for women and men; and whereas in a first phase of the crisis male-dominated sectors of the economy were particularly hit (such as the car industry, construction industry, etc.) it is clear that the middle- and long-term effects of state's increased indebtedness will have a very serious effect on sectors where women largely work, and in particular public sectors jobs and publicly organised and/or publicly subsidised social- health-, and care services,
H. întrucât PIB-ul a scăzut cu 4,1% în UE în 2009; întrucât unele state membre înregistrează şi în acest an o creştere economică negativă, iar perspectiva la nivelul UE pentru 2010 prezintă, în cel mai bun caz, pentru UE-27, o rată a creşterii fragilă şi inertă de 0,7%, cu o rată medie a şomajului în UE-27 de două cifre, cu stagnarea salariilor şi cu inversarea continuă a efectului de levier al nivelului ridicat de îndatorare al sectorului privat; întrucât sectorul privat nu este încă în măsură să genereze noi investiţii din cauza nivelului scăzut al utilizării capacităţilor, a perspectivelor economice sumbre şi a problemelor persistente privind accesul întreprinderilor la credite;
H. whereas GDP contracted by 4.1% in the EU in 2009; whereas some member states still have negative economic growth this year and perspectives for the EU for 2010 offer a fragile and sluggish growth rate of 0.7% for the EU-27 at best, with an EU-27 double digit average unemployment rate, wage stagnation and ongoing deleveraging of high private sector debt positions; whereas the private sector is still not in a position to generate new investment due to low levels of capacity utilisation, bleak economic prospects and persistent problems concerning companies access to credit,
I. întrucât la sfârşitul lui 2009, Consiliul European a convenit asupra unei „strategii de ieşire” şi a lansat procedurile pentru deficit excesiv împotriva a 20 de state membre, cerându-le să îşi reducă deficiturile bugetare sub 3% din PIB până în 2013-2014 sau mai devreme; întrucât multe state membre au lansat deja atacuri asupra salariilor şi au pus în aplicare reduceri drastice ale cheltuielilor publice, determinând salariile şi pensiile din sectorul public să scadă, reducând şi privatizând serviciile publice, precum şi măsuri de majorare a TVA, a contribuţiilor sociale şi a vârstei de pensionare stabilite prin lege;
I. whereas at the end of 2009 the European Council agreed on an 'exit strategy' and launched deficit procedures against 20 member states, requiring them to cut budget deficits under 3% of GDP by 2013/14 or earlier; whereas many member states have already launched attacks on wages and implemented severe cuts in public spending, driving down public sector wages and pensions, downsizing and privatising public services, as well as measures to raise VAT, social security contributions and the statutory retirement age,
J. întrucât „strategia de ieşire” a UE şi practicile sectorului financiar revelează un profund sentiment cinic: nivelul deficitelor este înalt şi datoria publică creşte vertiginos în special pentru că guvernele au salvat sectorul financiar de la rezultatele speculaţiilor practicate de acesta şi de la daunele pe care le provoca economiei; întrucât pieţele financiare se întorc acum chiar împotriva guvernelor care le-au salvat în primul rând, iar guvernele plasează sarcina de a rambursa datoria publică faţă de aceiaşi creditori din sectorul financiar pe umerii populaţiei de rând, adică pe umerii lucrătorilor şi ai pensionarilor etc., ale căror locuri de muncă, salarii, prestaţii sociale şi drepturi sunt atacate;
J. whereas the EU 'exit strategy' and the behaviour of the financial sector expose a deep seated cynicism: deficits are high and public debt is soaring mainly because governments were saving the financial sector from the results of its speculation and the damage it was inflicting on the economy; whereas financial markets now turn on the very same governments that rescued them in the first place, and governments put the burden to repay public debt to the same financial sector creditors on the ordinary population of workers, pensioners etc. whose jobs, wages, social benefits and rights are under attack,
K. întrucât, în evaluarea sa a programelor de stabilitate şi convergenţă în 24 de state membre, evaluare efectuată la 17 şi 24 martie 2010 şi la 14 aprilie 2010, Comisia le-a îndemnat pe majoritatea dintre acestea să reducă şi mai mult cheltuielile publice şi să implementeze mai multe „reforme structurale”; întrucât Comisia propune instituirea unor mecanisme pentru o supraveghere mai strictă a deficitelor statelor membre în cadrul planificării bugetare pe termen mediu a acestora; întrucât concluzia Consiliului de primăvară privind „guvernanţa economică” sprijină, de asemenea, aplicarea articolului 136 din tratat (TFUE) ca pe un instrument de realizare a unei supravegheri bugetare mai stricte, precum şi axarea pe provocările stringente privind competitivitatea şi evoluţia balanţei de plăţi;
K. whereas the Commission in its assessment of the stability and convergence programmes of 24 EU member states of 17 and 24 March 2010 and 14 April 2010 urged most of them to go for tougher public spending cuts and more 'structural reforms'; whereas the Commission proposes to establish mechanisms for even tighter deficit oversight of member states' medium-term budgetary planning; whereas the Spring Council's conclusions on 'economic governance' also advocate to use Article 136 of the Treaty (TFEU) as an instrument to achieve tighter budgetary surveillance and to focus on the 'pressing challenges of competitiveness and balance of payments developments',
L. întrucât aceste măsuri bugetare stricte promovate de Comisie şi Consiliu şi aplicate de majoritatea statelor membre măresc presiunea deflaţionistă exercitată asupra unei economii care este încă fragilă şi în stagnare, desfiinţează „stabilizatorii automaţi”, cum ar fi sistemele de protecţie socială şi investiţiile publice, care s-au dovedit eficace opunând rezistenţă recesiunii, riscând astfel să readucă economia în stare de recesiune şi spulberând orice speranţă de reducere a datoriei publice şi de consolidare bugetară,
L. whereas such fiscal retrenchment as advocated by the Commission and the Council and pursued by most member states increases deflationary pressures on a still fragile and stagnating economy, dismantles the 'automatic stabilisers' such as social protection systems and public investment that proved effective in resisting the downturn and risks to push the economy back into recession, then also dashing all hopes that public debt will be reduced and fiscal consolidation be achieved,
M. întrucât, pe acest fundal, Comisia Europeană a propus cinci obiective pentru noua strategie UE 2020, ca demonstraţie a „realismului” său presupus; întrucât aceste obiective se bazează în mare măsură pe obiectivele fostei Strategii de la Lisabona; întrucât Consiliul de primăvară al UE nu a reuşit să găsească un acord cu privire la obiectivele ce vizează persoanele ce părăsesc şcoala devreme şi învăţământul superior, precum şi cu privire la reducerea sărăciei şi la excluziunea socială; întrucât aceste din urmă obiective sunt remarcabile în contextul retoricii înflăcărate a guvernelor statelor membre şi a Consiliului privind necesitatea de a investi în oameni şi în competenţe şi privind abordarea cu cea mai mare seriozitate a problemei sărăciei în Anul european de luptă împotriva sărăciei 2010;
M. whereas, against this background, the European Commission proposed five targets for the new EU 2020 strategy as a demonstration of its supposed 'realism'; whereas these targets are largely based on former Lisbon Strategy targets; whereas the EU Spring Council could not find agreement on the targets on early school leavers and higher education and on reducing poverty and social exclusion; whereas the latter is remarkable in the light of the fiery rhetoric from member states governments and the Council about the need to invest in people and skills and about seriously addressing poverty in the European Year Against Poverty 2010,
N. întrucât politicile UE, Strategia de la Lisabona şi, în special, strategia UE 2020 evită în mare măsură să trateze problema tranziţiei demografice şi problema tranziţiilor spaţiale legate de aceasta, care au loc în acelaşi timp (fiind caracterizate de tendinţe de urbanizare rapidă, precum şi de proiectarea la nivel urban a tendinţelor demografice naţionale),
N. whereas EU policies, the Lisbon Strategy, and in particular the EU 2020 Strategy largely fail to address the issue of demographic transition and the issues of simultaneously occurring spatial transitions linked to that (characterized by swift urbanization patterns as well as by national demographic trends being projected at the urban level),
Observaţii generale cu privire la strategia Europa 2020 şi la guvernanţa economică a UE
General Remarks on Europe 2020 and EU economic governance
Măsuri eficace şi coordonate în următorii 3-5 ani vor avea un rol decisiv pentru depăşirea stagnării, promovarea dezvoltării durabile şi combaterea şomajului
Effective co-ordinated action within the next 3 - 5 years is decisive to overcome stagnation, promote sustainable development and fight unemployment
Noi surse de finanţare şi noi reglementări pentru o redresare durabilă
New Sources of Finance and new regulation for a sustainable recovery