natgillin/translations-raw huggingface dataset:
consideră că strategia post-criză va fi mai eficientă dacă regiunile și orașele sunt de asemenea implicate în implementare acesteia; guvernanța pe mai multe niveluri oferă un spațiu mai amplu de acțiune politică și permite o promovare mai eficientă a redresării economice în cadrul Uniunii, întrucât nivelurile locale și regionale ale guvernanței europene au capacitatea de a adapta obiectivele strategice generale europene la propriile specificități teritoriale și sunt capabile să exploateze instrumentele de politică pe care le au la dispoziție, precum și entuziasmul tuturor partenerilor – mediul privat, academic și societatea civilă;
Considers that the post-crisis strategy will be more effective if regions and cities are involved in its implementation; multilevel governance offers broader policy space, allowing more effective promotion of economic recovery in the EU, as regional and local levels of European governance have the capacity to translate European general strategic goals into their own territorial specificities and are capable of harnessing the policy tools they have at their disposal and the enthusiasm of all partners – business, academia and civil society;
își exprimă, prin urmare, preocupările în legătură cu lipsa de progrese în delegarea de competențe la nivelul comunităților locale, având în vedere că acestea oferă oportunități în materie de economie, locuri de muncă și dezvoltare locală și că prin acordarea de sprijin acestor comunități se reduce excluziunea prin consolidarea fundamentului comunităților și îmbunătățindu-se astfel capacitatea de absorbție a acestora;
Expresses, therefore, its concerns at the lack of progress in devolving power to communities, given that local and rural communities provide opportunities in terms of the economy, employment and community building, and that providing support for these communities allows exclusion to be reduced by reinforcing the fabric of the community and thus increasing its capacity for absorption;
subliniază faptul că regiunile vor continua să câștige în importanță în ceea ce privește elaborarea agendei economice a UE, nevoile de creditare la nivel local ar trebui consolidate, iar acest lucru poate fi realizat prin intermediul unor bănci regionale puternice; observă că reglementarea industriei serviciilor financiare ar trebui să țină seama de nevoia de a stimula activitățile antreprenoriale și finanțarea IMM-urilor, iar asistența financiară destinată IMM-urilor în cadrul politicii de coeziune ar trebui să meargă în direcția finanțării capitalului de risc , ceea ce ar permite o mai mare implicare din partea sectorului bancar și o utilizare mai eficientă a fondurilor structurale;
Points out that, as regions will continue to gain in importance in driving the economic agenda of the EU, local lending needs to be strengthened, and that this can be stimulated through strong regional banks; notes that regulation of the financial services industry should take into account the need to stimulate entrepreneurship and financing for SMEs, and that financial support for SMEs in cohesion policy should move towards venture capital finance, which would allow greater involvement of the banking sector and a more efficient use of structural funds;
solicită o reformă mai profundă a actualei structuri de politică de coeziune pentru a permite furnizarea mai eficientă și mai rapidă a fondurilor către statele membre, regiuni și orașe; subliniază că este necesară o mai mare flexibilitate și că Comisia trebuie să țină seama de acest lucru în elaborarea viitoarei politici de coeziune;
Calls for further reform of the current cohesion policy structure to enable funds to be provided more rapidly and efficiently to Member States, regions and cities; points out that more flexibility is required and that the Commission must take this into account when designing future cohesion policy;
consideră că este indispensabil ca orice strategie de investiții pe termen lung a UE susținută de politica de coeziune să se lege de rezultatele în domeniul competitivității, al inovării, al creării de locuri de muncă și al creșterii ecologice și de îmbunătățirile în materie de coeziune economică, socială și teritorială la nivel european și mai ales între vechile și noile state membre;
Considers it vital that any long-term EU investment strategy supported by the cohesion policy be linked to results in terms of competitiveness, innovation, job creation, green growth, and improvements in economic, social and territorial cohesion at European level, especially between old and new Member States;
solicită ca strategia UE 2020 să se bazeze pe o concepție politică cuprinzătoare asupra viitorului UE, care să constituie o Uniune competitivă, socială și sustenabilă, având drept centru al elaborării politicilor oamenii și protecția mediului;
Calls for the EU 2020 strategy to pursue a broad political concept of the future of the EU as a competitive, social, sustainable Union which places people and the protection of the environment at the centre of policy making;
consideră că, dacă se dorește îndeplinirea acestor obiective, este momentul coordonării strânse a politicilor macroeconomice, țintindu-se cu prioritate îmbunătățirea potențialului de creștere al Uniunii și concentrarea pe un model de dezvoltare durabilă și incluzivă, în lipsa căruia problemele cu care ne confruntăm nu pot fi rezolvate; consideră că acesta ar trebui să fie obiectivul principal al strategiei UE 2020;
Considers that, if these goals are to be achieved, it is time to coordinate our macroeconomic policies closely, aiming as a priority to increase the Union's growth potential and focusing on a model of inclusive and sustainable development, without which none of our problems can be solved; considers that this should be the focus of the new EU 2020 strategy;
recunoaște că, pentru a împiedica reacții la criza euro care ar putea determina o lungă perioadă de stagnare economică, Uniunea ar trebui totodată să implementeze o strategie care să accelereze creșterea economică sustenabilă, concomitent cu reforme vizând refacerea și creșterea competitivității;
Recognises that, in order to prevent the responses to the euro crisis from resulting in a lengthy period of economic stagnation, the Union should at the same time implement a strategy to accelerate sustainable economic growth alongside reforms aimed at restoring and improving competitiveness;
consideră că educația ar trebui plasată în chiar centrul strategiei economice a Uniunii, cu scopul de a ameliora calitatea generală a tuturor nivelurilor educației și formării în UE îmbinând excelența și echitatea și reformând modelul educațional; estimează că educația ar trebui să constituie un bun comun al Uniunii Europene, fiind necesare investiții cu privire la toate aspectele sistemului educațional, calitatea educației sau numărul de persoane care au acces la învățământul superior; propune instituirea la nivel european a unui sistem permanent și cuprinzător de învățare pe întreg parcursul vieții, inclusiv generalizarea programelor Erasmus și Leonardo pentru mobilitatea în domeniul educației și formării; subliniază necesitatea creșterii de urgență a nivelului investițiilor în domeniul cercetării și dezvoltării, în special având în vedere evaluarea la jumătatea perioadei a celui de al șaptelea program-cadru, precum și viitoarele perspective financiare ale UE;
Considers that education should be placed at the very heart of the Union's economic strategy, with the goal of raising the overall quality of all levels of education and training in the EU, combining excellence and equity and reforming the educational model; believes that education should constitute a public good in the eyes of the Union, with investment in all aspects of the education system, in quality of education and in broadening access to higher education; proposes the introduction of a permanent, inclusive European-level system of lifelong learning, under which the Erasmus and Leonardo programmes for education and training mobility would become more generally accessible; points out the need to urgently raise the level of investment in the field of R&D, particularly in view of the 7FP mid-term evaluation and the next EU financial perspectives;
subliniază că soluționarea problemei șomajului în rândul tinerilor și promovarea unei concordanțe eficiente între competențele solicitanților de locuri de muncă și cerințele pieței trebuie să reprezinte elemente-cheie; consideră că trebuie dezvoltate parteneriate între sectorul public și cel privat în domeniul educației și că mobilitatea transfrontalieră a studenților și a cercetătorilor în cadrul programelor de schimb și de stagii ar trebui să contribuie la creșterea atractivității internaționale a instituțiilor de învățământ superior din Europa, cu menținerea țintei de 3 % din PIB-ul alocat cercetării și dezvoltării ce va stimula inovarea prin intermediul cercetării și al învățământului superior;
Notes that tackling youth unemployment and fostering an effective matching of skills and market needs should be focal points; believes that public-private partnerships in education need to be developed and cross-border mobility for students and researchers in exchanges and internships should be used to enhance the international attractiveness of Europe's higher-education institutions while retaining the target of spending 3 % of GDP on R&D will boosts innovation through research and higher education;
consideră că strategia UE 2020, în forma propusă de Comisie, ar trebui să se concentreze pe diminuarea caracterului birocratic al pieței interne, prin reducerea sarcinii administrative asupra întreprinderilor cu 25 % până în 2012, și pe creșterea eficienței sale, utilizând internetul ca instrument esențial al unei „piețe electronice” la nivelul UE, care creează servicii și locuri de muncă noi;
Considers that the EU 2020 Strategy as proposed by the Commission should concentrate on making the internal market less bureaucratic, by reducing administrative burdens on business by 25 % by 2012, and more efficiency-driven, by using the internet as the backbone of an EU-wide e-market that will generate new services and jobs;
este de părere că structura de guvernanță a strategiei Europa 2020 ar trebui consolidată pentru a garanta faptul că obiectivele sale vor fi îndeplinite; consideră că, pentru ca noua strategie să se transforme într-o reușită, este necesară o utilizare mai amplă a măsurilor obligatorii în locul continuării utilizării metodei deschise de coordonare în domeniul politicii economice; îndeamnă Consiliul și Comisia să propună o strategie economică de redresare economică, bazată în primul rând pe instrumente UE, și nu în principal pe inițiative interguvernamentale;
Believes that the governance structure of the Europe 2020 strategy should be strengthened to ensure that it will achieve its objective; considers that a broader use of binding measures is necessary to make the new strategy a success, instead of continued use of the open method of coordination in the field of economic policy; urges the Council and Commission to come forward with an economic strategy for economic recovery based primarily on EU instruments and not mainly on intergovernmental initiatives;
este conștient de faptul că o bună guvernanță sau o guvernare economică nu sunt suficiente pentru a asigura Uniunii Europene o strategie de creștere necesară ca răspuns la criză și pentru a face față concurenței la nivel mondial; cu toate acestea, își exprimă convingerea că cei zece ani de existență a UEM au demonstrat – în contextul unic al monedei euro – că această strategie este indispensabilă;
Recognises that good governance or an economic government will not, in itself, be enough to provide the EU with the growth strategy it needs in order to tackle the crisis and square up to global competition; is convinced, however, that 10 years of EMU have demonstrated – in the unique context of the euro – the absolute need for such a strategy;
insistă ca strategia UE 2020 să includă un obiectiv de reducere a sărăciei în UE la jumătate și subliniază că majoritatea europenilor care trăiesc actualmente în sărăcie, sau riscă să ajungă acolo, sunt femei, în special femei în vârstă, femei migrante, mame singure și femei singure care au în îngrijire persoane dependente; consideră că, pe lângă aceasta, ar trebui introdusă o perspectivă asupra întregii durate a vieții, dat fiind faptul că sărăcia părinților are un impact direct asupra vieții, dezvoltării și viitorului copiilor;
Insists that the EU 2020 strategy should include a target for reducing poverty in the EU by half, and points out that a majority of Europeans currently living in poverty, or at risk of poverty, are women, in particular older women, migrant women, single mothers and carers; takes the view, moreover, that a life-course perspective should be introduced, as poverty of its parents has a direct impact on a child's life, development and future;
solicită elaborarea unei strategii ambițioase pe termen lung de combatere a sărăciei cu scopul de a diminua inegalitățile și excluderea socială, având ca obiective de anvergură reducerea sărăciei și a sărăciei în rândul lucrătorilor; propune instituirea unei politici-cadru a Uniunii Europene în vederea creării unor mecanisme privind nivelul minim al venitului, cu respectarea principiului subsidiarității, a diferitelor practici, a convențiilor colective și a legislației naționale a statelor membre, conform unor standarde europene stabilite în funcție de nivelul de trai din fiecare stat membru; solicită, de asemenea, o alocație pentru copii, cu scopul menționat mai sus, de a reduce sărăcia, inegalitățile și excluziunea socială;
Calls for an ambitious long-term strategy against poverty with the aim of reducing inequalities and social exclusion, with far-reaching targets for poverty reduction and in-work poverty; proposes an EU framework policy on minimum income schemes, taking account of subsidiarity, different practices, collective bargaining and national law in the Member States, and on the basis of European criteria scaled to reflect the standard of living in each Member State; calls also for a child allowance with the above aim of reducing poverty, inequalities and social exclusion;
consideră că statele membre ar trebui să organizeze o dezbatere în cadrul propriului parlament înainte de a-și adopta programul de stabilitate și de creștere (UE 2020);
Considers that the Member States should hold debates in their respective national parliaments prior to adoption of their stability and growth (EU 2020) programmes;
consideră că graficul Comisiei în materie de inovare arată că Europa se află încă la o distanță considerabilă în urma Japoniei sau a Statelor Unite ale Americii în ceea ce privește cercetarea și inovarea;
Notes that the Commission's Innovation Scoreboard shows that Europe is still lagging considerably behind Japan and the United States in terms of research and innovation;
consideră că, pe lângă finanțarea întreprinderilor mici și mijlocii, Uniunea Europeană trebuie să abordeze în mod proactiv și coordonat finanțarea cercetării și inovării și să fie în avangarda noilor sectoare de ocupare a forței de muncă, pentru a atrage investițiile private;
Considers that, in addition to funding for small and medium enterprises, the European Union needs to take a proactive and coordinated approach to funding research and innovation and to be at the forefront of new employment sectors and attracting private investment;
constată că tranziția către o economie eficientă din punct de vedere energetic, ca modalitate de a spori securitatea energetică a UE, ar trebui să fie una dintre prioritățile Comisiei Europene și ale statelor membre; consideră că UE ar trebui să încurajeze inovarea în producerea de energie din resurse regenerabile, punând accentul pe sursele locale cu emisii reduse de carbon;
Notes that the transition to an energy-efficient economy as a way of increasing the EU's energy security should be one of the priorities of the Commission and the Member States; considers that the EU should encourage innovation in energy generation from renewable resources, putting the emphasis on low-carbon local sources;
consideră că interconexiunile de rețele energetice sunt esențiale pentru funcționarea pieței interne în sectorul energetic, precum și pentru producerea la scară mai largă de energie din resurse regenerabile; subliniază importanța dezvoltării rețelelor energetice inteligente;
Considers that energy network interconnections are crucial to the functioning of the internal market in the energy sector, as well as to more extensive generation of energy from renewable resources; emphasises the importance of smart-grid development;
subliniază că IMM-urile ar trebui să fie coloana vertebrală în dezvoltarea de tehnologii bazate pe energii regenerabile și eficiente din punct de vedere energetic; constată că este esențial să se creeze instrumente financiare pentru a încuraja eficiența energetică și inovarea în utilizarea energiei regenerabile;
Points out that SMEs should be the backbone in the development of renewable and energy-efficient technologies; notes that the creation of financial instruments to encourage energy efficiency and innovation in renewable energy use is crucial;
consideră că investițiile pentru reînnoirea fondului locativ și a transportului colectiv trebuie să constituie o prioritate pentru a reduce costurile de energie și sărăcia energetică și pentru a crea un cerc virtuos;
Considers that investment in the renewal of housing stock and public transport needs to be prioritised in order to reduce energy costs and energy poverty and to initiate a virtuous circle;
pledează pentru o tranziție justă și echitabilă către o economie ecologică; consideră că trebuie anticipată creșterea ratei șomajului care rezultă din această tranziție prin dezvoltarea formării și competențelor lucrătorilor cu privire la noile tehnologii; constată că prețul ridicat al combustibililor reprezintă o problemă din ce în ce mai gravă;
Advocates a fair and equitable gradual transition to a green economy; believes that the job losses resulting from the transition need to be anticipated with measures to step up training and improve workers' skills in the new technologies; notes that fuel poverty is a significant and growing concern;
solicită Comisiei să elaboreze și să propună un mecanism prin care IMM-urile și alți actori ai inovației ar beneficia de o finanțare de atenuare a riscurilor în cazul unui parteneriat între sectorul public și cel privat cu fonduri de investiții în societăți necotate și în care banii de la Banca Europeană de Investiții și banii publici proveniți de la statele membre, cu sprijinul unui mecanism de garantare a riscurilor din partea Fondului European de Investiții, distribuite prin fondul de investiții în societăți necotate, ar permite finanțarea proiectelor cu până la 80 % din investiții private;
Calls on the Commission to develop and propose a mechanism whereby SMEs and other innovators would be offered risk-softening funding in public-private partnership with private equity funds, where money from the European Investment Bank, together with public money from the Member States, with the support of risk-guarantee mechanisms by the European Investment Fund distributed through the private equity fund, would enable the projects to leverage private investment up to 80 %;
sprijină crearea unei instituții financiare care să vizeze furnizarea de finanțare proiectelor inovatoare din întreaga Uniune, care sunt esențiale pentru a asigura o creștere durabilă în viitor;
Supports the establishment of financial institutions to provide financing for innovation projects throughout the Union, which are essential for future sustainable growth;
constată că politicile fiscale și monetare nu pot înlocui reforma structurală, care trebuie să abordeze slăbiciunile inerente ale economiei europene, datoriile și deficitele care au o creștere abruptă, fenomenul îmbătrânirii, probabilitatea unei creșteri a inflației sau a unui proces de deflație, probabilitatea extrem de ridicată a unei noi creșteri a inflației, riscurile la care sunt supuse industriile generate de politicile în materie de schimbări climatice, în special din cauza incertitudinii cu privire la noile obiective și standarde, productivitatea scăzută și lipsa competitivității; solicită mai multă eficiență în utilizarea banilor publici, atât la nivel european, cât și la nivel național; consideră că, atunci când se adoptă politici și obiective coordonate, ar trebui să se țină cont de diferențele de sincronizare și de intensitate a crizei, precum și de diferitele poziții fiscale și monetare ex-ante ale fiecărui stat membru; consideră că aceste eforturi ar trebui să ducă la o convergență reală mai rapidă între economiile naționale;
Notes that fiscal and monetary policies are no substitute for structural reform, which must address the underlying weaknesses of the European economy – sharply growing debts and deficits, an ageing population, the probability of a surge in inflation or a process of deflation, the highly probable new surge in inflation, risks to industries generated by climate-change policies, especially owing to uncertainty about new targets and standards, low productivity and lack of competitiveness; calls for higher efficiency in using public money, at both European and national levels; considers that the differences in the timing and intensity of the crisis, as well as the different ex-ante fiscal and monetary positions of the individual Member States, should be taken into account when adopting coordinated policies and targets; believes that these efforts should lead to faster real convergence among national economies;
consideră că, pentru a avea succes, strategia europeană va trebui să se bazeze pe politici fiscale sănătoase, de încurajare a inovării, a educației și a calificării forței de muncă, singurul mod de stimulare a productivității, a ocupării forței de muncă și a creșterii într-un mod durabil;
Considers that the European winning strategy has to be based on sound fiscal policies fostering innovation, education and workforce employability – the only way to boost productivity, employment and growth in a sustainable way;
subliniază faptul că schimbările climatice, diminuarea resurselor și oprirea pierderii biodiversității sunt condițiile cadru ale creșterii economice europene viitoare; ia act de faptul că această creștere trebuie, astfel, să se bazeze pe decuplarea creșterii economice de utilizarea resurselor, pe inovațiile ecologice și pe progresul economic durabil din punct de vedere ecologic;
Points out that addressing climate change and resource scarcity and halting biodiversity loss are the framework conditions for future European economic growth; notes that this growth must, therefore, be based on decoupling economic growth from resource use, on green innovations and on ecologically sustainable economic progress;
salută strategia adoptată în martie 2007 de Consiliul European vizând creșterea independenței energetice a UE și definirea unor angajamente concrete în ceea ce privește combaterea încălzirii climei; consideră că această criză a evidențiat și mai mult relevanța strategiei respective; consideră totuși că, pentru a avea succes, această strategie, dincolo de elementele de reglementare a pieței interne, trebuie să se traducă prin acțiuni mai ambițioase ale Uniunii;
Welcomes the strategy adopted in 2007 by the European Council aimed at increasing the EU's energy independence and setting out specific commitments to combat climate change; considers that the crisis has further emphasised the relevance of this strategy; considers, however, that for this strategy to be successful, it requires more ambitious action by the Union on top of measures to regulate the internal market;
consideră că una din principalele provocări pentru Uniunea Europeană este reprezentată de menținerea competitivității, intensificarea creșterii și reducerea șomajului;
Considers that one of the great challenges facing the European Union is that of maintaining its competitiveness, increasing growth and combating high unemployment;