natgillin/translations-raw huggingface dataset:
R. întrucât UE ar trebui să joace un rol proactiv în edificarea unui sistem incluziv și reprezentativ al Națiunilor Unite bazat pe parteneriat, care să poată contribui în mod eficient la guvernanța globală, la pace și securitate, la democrație, la drepturile omului și la o ordine internațională bazată pe statul de drept; întrucât, în conformitate cu articolul 21 din TUE, UE s-a angajat să promoveze un multilateralism eficient având ca element dominant o Organizație a Națiunilor Unite puternică;
R. whereas the EU should play a proactive part in building an inclusive and representative United Nations system based on partnership, that can effectively contribute to global governance and solutions, peace and security, democracy, human rights and a rule-of-law-based international order; whereas, in accordance with Article 21 of the TEU, the EU is formally committed to effective multilateralism with a strong UN at its core;
S. întrucât, de-a lungul anilor, UE a dezvoltat parteneriate bilaterale strategice cu BRICS bazate pe valori și interese comune care vizează îmbunătățirea relațiilor și consolidarea cooperării la toate nivelurile; întrucât deseori aceste parteneriate strategice s-au dovedit a fi necorespunzătoare în ceea ce privește, în special, promovarea democrației, consolidarea statului de drept și definirea unei abordări comune pentru soluționarea conflictelor;
S. whereas over the years the EU has developed with BRICS bilateral strategic partnerships based on shared values and interests aimed at upgrading the relations and enhancing cooperation at all level; whereas these strategic partnerships have often proved to be inadequate with regard, in particular, to promoting democracy, strengthening the rule of law and defining a common approach to the resolution of conflicts;
T. întrucât există o nevoie urgentă de a găsi modalități de consolidare a cooperării în cadrul sistemului Organizației Națiunilor Unite și al grupurilor țărilor conducătoare (G-7, G-20), precum și de îmbunătățire a modului de coordonare a activității acestora;
T. whereas there is an urgent need to seek ways of strengthening cooperation within the United Nations system and within the groups of leading countries (G-7, G-20) and improving the way their work is coordinated;
U. întrucât Grupul celor 20 (G-20), ale cărui state membre reprezintă 88 % din PIB-ul mondial și 65 % din populația lumii, a devenit un forum important pentru cooperare la nivel mondial, dar trebuie soluționată problema reprezentativității sale și trebuie stabilit rolul său precis în cadrul arhitecturii multilaterale,
U. whereas the Group of 20 (G-20), whose member countries account for 88 % of global GDP and 65 % of the world's population, has become an important forum for cooperation at global level, but the problem of its representativeness needs to be resolved and its precise role in the multilateral architecture determined;
17. consideră că, având în vedere însemnătatea tot mai mare a BRICS și a altor economii emergente și sistemul multipolar de guvernanță globală ce se profilează la orizont, G-20 ar putea reprezenta un for util și foarte adecvat pentru ajungerea la un consens și pentru un proces decizional incluziv, bazat pe parteneriat și capabil să promoveze convergența, inclusiv în materie de reglementare; consideră că, în ciuda importanței crescânde a G-20, G-7 ar putea juca un rol-cheie în calitate de for de consultări, coordonare și consens pentru puterile existente în scopul purtării unui dialog cu BRICS și alte economii emergente și înainte de reuniunile G-20; consideră că existența grupului G-8 trebuie, de asemenea, valorificată pentru a încerca o apropiere față de Rusia, pentru a face față încercărilor comune în mod coordonat și eficient; sprijină dimensiunea parlamentară a G-20 și consideră că aceasta ar trebui întărită în continuare și implicată în procesele decizionale pentru a asigura un dialog și un control democratic consolidat; sprijină, de asemenea, crearea unui forum consultativ paralel cu G-20 care să reunească organizațiile neguvernamentale și reprezentanți de frunte ai societății civile și ai mediului de afaceri din statele G-20;
Believes that, in light of the increasing relevance of the BRICS and other emerging powers and the multipolar system of global governance that is taking shape, the G-20 could prove a useful and particularly appropriate forum for consensus building and for a decision-making process which is inclusive, based on partnership and able to foster convergence, including regulatory convergence; takes the view that, notwithstanding the increasing relevance of the G-20, the G-7 could play a key role as a consultative, coordinating and consensus-building forum for the established powers with a view to dialogue with the BRICS and other emerging powers, and ahead of G-20 meetings; considers that the existence of the G-8 should also be harnessed in an effort to reconcile positions with Russia so that common challenges can be addressed in a coordinated and effective manner; supports the G-20 parliamentary dimension and believes that it should be further consolidated and involved in the decision-making processes to ensure reinforced democratic dialogue and scrutiny; supports also the creation of a parallel G-20 consultative forum bringing together non-governmental organisations and leading representatives of civil society and business from G-20 states;
34. îndeamnă UE și statele sale membre să sprijine inițiativele de cooperare Sud-Sud și să participe la proiectele de cooperare triunghiulară la care participă țările BRIC;
Urges the EU and the Member States to support South-South cooperation initiatives and to take part in triangular cooperation projects in which the BRICS are participating;
Țările BRICS (Brazilia, Rusia, India, China și Africa de Sud) și alte economii emergente ar putea deveni mai importante în domeniul politicii externe pe plan mondial, cu condiția ca creșterea lor economică să continue să se consolideze.
The BRICS (Brazil, Russia, India, China and South Africa) and other emerging economies could gather strong relevance in foreign policy terms on the global scene, provided their economic growth further consolidates.
Dintr-o perspectivă economică mondială se estimează că, în 2050, șapte țări emergente (Brazilia, Rusia, India, China, Indonezia, Mexic și Turcia) vor avea o economie mai mare, luate împreună, decât țările G-7 luate la un loc (SUA, Japonia, Canada, Regatul Unit, Germania, Franța și Italia).
In a global economic perspective, seven emerging countries (Brazil, Russia, India, China, Indonesia, Mexico and Turkey) are projected to have larger economies than, collectively, the G-7 countries (USA, Japan, Canada, United Kingdom, Germany, France and Italy) in 2050.
În ce privește produsul intern brut, se prevede că China va deveni cea mai mare economie a lumii înainte de 2020, în timp ce India ar putea deveni economia cu cea mai rapidă creștere din lume înainte de 2050.
In terms of gross domestic product, China is projected to become the world’s largest economy before 2020 whilst India could become the fastest growing economy in the world before 2050.
După cum demonstrează criza economică actuală, există o puternică interdependență între puterile existente și puterile emergente, iar consolidarea conducerii economice a acestora din urmă este condiționată în mod clar de bunăstarea economică și de creșterea economică a celor dintâi.
As the current economic crisis demonstrates, there is a strong degree of interdependence between emerged powers and emerging powers and the consolidation of the economic leadership of the latter is clearly conditional on the economic welfare and growth of the former.
Aceasta oferă posibilitatea de a se depăși comitas și cooperarea în domeniul economic și de a se depune, mai degrabă, eforturi în direcția creării unei platforme comune în materie de politică externă, ​​cu condiția instituirii unui nou sistem de guvernanță globală, suficient de incluziv pentru BRICS și alte puteri emergente și întemeiat pe valori comune.
This provides the potential to go beyond comitas and cooperation in economic terms, and strive rather for the creation of a common platform in foreign policy terms, provided a new system of global governance, inclusive enough for the BRICS and other emerging powers and based on shared values, is devised.
În această privință, trebuie amintit faptul că BRICS au demonstrat, deja, ambiții clare în ceea ce privește politica externă: din 2009, acestea s-au întâlnit periodic și caută să încheie acorduri pe plan internațional.
In this regard, it should be pointed out that the BRICS have already shown clear ambitions in foreign policy terms: they have held regular meetings since 2009 and are seeking engagement at the international level.
Astfel, BRICS par a pune la încercare actualul sistem de guvernanță internațională.
Thus, the BRICS seem to challenge the current system of international governance.
Cu toate acestea, în cazul în care s-ar crea un nou sistem de guvernanță incluziv, aceste țări ar putea deveni parteneri prețioși ai Occidentului, cum au demonstrat recenta reformă a Fondului Monetar Internațional, numirea noului său Director general și discuțiile în curs cu privire la modul de gestionare a crizei economice din Europa.
However, if an inclusive, new system of governance were to be devised, they could become valuable partners of the West, as the recent reform of the International Monetary Fund, the appointment of its new Director General and the ongoing discussions on how to manage the economic crisis in Europe indicate.
UE va trebui să țină seama în mod corespunzător de noua importanță economică și politică a BRICS și altor puteri emergente și să-și folosească influența sa politică pentru a continua să promoveze valorile universale în noul sistem multipolar de guvernanță globală care se profilează la orizont și să fie în prima linie a procesului de reformă a sistemului internațional de guvernanță.
The EU will have to duly take into account the new weight, in political and economic terms, of the BRICS and other emerging powers and use its political leverage to continue to promote universal values in the looming new multi-polar system of global governance and be at the forefront of the process of reform of the international governance system.
Pentru aceasta, însă, UE trebuie să acționeze ca o singură entitate politică și economică solidă.
For this, however, the EU needs to act as a single and robust political and economic entity.
Acest lucru se dovedește cu atât mai necesar dacă se ia în vedere faptul că încercări transnaționale ca schimbările climatice, chestiunile de reglementare mondiale, accesul la materiile prime și elementele rare, terorismul, dezvoltarea sustenabilă, stabilitatea politică și securitatea mondială vor necesita o abordare incluzivă reglementată, bazată pe valori comune, consens, consultare și cooperare strânsă cu noile puteri emergente, iar în cazul în care sunt într-adevăr împărtășite de acestea, se vor găsi soluții eficiente la încercările transnaționale.
This proves all the more necessary, considering that transnational challenges - such as climate change, global regulatory issues, access to raw materials and rare earths, terrorism, sustainable development, global political stability and security – will require a rule-based, inclusive approach based on common values, consensus, close consultation and cooperation with the new emerging powers, if truly shared, effective solutions to transnational challenges are to be found.
UE ar putea și ar trebui să ia inițiativa, în acest sens, prin toate mijloacele și să joace un rol central.
The EU could and should by all means take initiative in this respect and play a central role.
Scopul acestui raport este de a discuta bazele unui sistem nou și incluziv de guvernanță globală și de a prezenta recomandări, identificând, în același timp, domenii cheie ale reformei în care UE ar putea încerca să-și eficientizeze acțiunea și arhitectura instituțională și, prin urmare, să-și sporească potențialul și eficacitatea în calitate de actor la nivel mondial.
The aim of this report is to discuss the foundations of a new, inclusive system of global governance and make recommendations, whilst identifying key areas of reform, where the EU could seek to streamline its action and institutional architecture and thereby increase its potential and effectiveness as global actor.
referitor la politica externă a UE față de țările BRIC și alte puteri emergente: obiective și strategii
on EU foreign policy towards the BRICS and other emerging powers: objectives and strategies
A. întrucât, cu excepția Rusiei, întregul grup BRIC intră în categoria țărilor în curs de dezvoltare, conform clasificării OCDE/CAD;
A. whereas, with the exception of Russia, all of the BRICS countries are, according to the OECD/DAC classification, developing countries;
1. semnalează faptul că țările din grupul BRIC sunt prea diferite pentru a putea face obiectul unei politici unice a UE și propune crearea unei forme noi, diferențiate, de cooperare pentru dezvoltare; cu toate acestea, sugerează ca UE să încerce nu numai să identifice modele coerente și domenii care să prezinte interes pentru țările BRIC (cooperarea și asistența tehnică, armonizarea cerințelor legislative etc.), ceea ce ar putea permite UE să se afirme ca partener de primă importanță al țărilor BRIC și să își maximizeze avantajele comparative, precum nivelul avansat al legislației în materie de mediu, experiența în cooperarea regională și expertiza în introducerea de sisteme de reducere a inegalităților sociale (cum ar fi sistemele fiscale și de protecție socială eficiente), ci și să depună eforturi pentru a implica mai multe țări BRIC în activități multilaterale, pentru rezolvarea unor probleme globale precum schimbările climatice, dezvoltarea durabilă (în contextul Rio+20), combaterea sărăciei etc., precum și în asumarea unui rol responsabil în cadrul discuțiilor internaționale pe tema climei;
Points out that the BRICS countries are too diverse for the EU to pursue a single policy towards them and urges that a new, differentiated form of development cooperation be established; suggests, however, that while the EU should try to find coherent patterns and areas of interest to the BRICS (technical cooperation and assistance, alignment of legislative requirements, etc.) which could allow the EU to establish itself as a primary BRICS partner and to maximise its comparative advantages, such as advanced environmental legislation, experience in regional cooperation and expertise in setting up systems for reducing social inequalities (e.g. efficient tax and social protection systems), the EU should strive to engage further the BRICS countries in multilateral settings to address global issues, as in the case of climate change, sustainable development (in the context of Rio + 20), the fight against poverty, etc. and in taking a responsible role in international climate talks;
4. consideră că UE trebuie să-și stabilească o poziție care să vizeze o relație mai strânsă cu țările BRIC, chiar dacă este posibil ca viziunea UE și cea a țărilor BRIC privind angajamentele cu caracter obligatoriu și sistemele instituționalizate să nu fie neapărat întotdeauna aceeași; consideră, totodată, că țările BRIC ar putea sprijini un multilateralism eficient, în schimbul unei reprezentări mai solide la nivelul instituțiilor internaționale de profil; insistă ca provocările antrenate de ascensiunea țărilor BRIC să fie considerate o oportunitate, nu o problemă;
Believes that the EU should formulate its position regarding a closer relationship with the BRICS, even taking into account the fact that the EU’s vision and the BRICS countries’ vision with regard to binding commitments and institutionalised regimes may not necessarily always be the same; believes also that support from the BRICS countries for effective multilateralism might be gained in exchange for stronger representation in relevant international institutions; insists that the challenges posed by the rise of the BRICS should be seen as an opportunity rather than a problem;
8. subliniază că avantajele aderării la principiile eficienței ajutoarelor privesc și donatorii emergenți, și că dialogul în contextul sprijinului bugetar și al consolidării capacităților din țările africane s-a dovedit a fi productiv, în sensul intensificării discuțiilor cu țările BRICS;
Highlights that the advantages of signing up to the aid effectiveness principles are also relevant for emerging donors and stresses that dialogues in the context of budget support and capacity building in African countries have proven to be productive with regard to intensified discussions with the BRICS;
16. îndeamnă UE și statele sale membre să sprijine inițiativele de cooperare sud-sud și să participe la proiectele de cooperare triunghiulară la care participă țările BRIC;
Urges the EU and the Member States to support south-south cooperation initiatives and to take part in triangular cooperation projects in which the BRICS are participating;
– având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului ( COM(2011)0813 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2011)0813 ),
– având în vedere articolul 148 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu ( C7-0500/2011 ),
– having regard to Article 148(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union , pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7‑0500/2011 ),
– având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale ( A7-0011/2012 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs ( A7-0011/2012 ),
referitor la o abordare europeană coerentă în materie de acţiuni colective în despăgubire
on ‘Towards a Coherent European Approach to Collective Redress’
AVIZ al Comisiei pentru afaceri economice Şi monetare ...........................19
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............17
AVIZ al Comisiei pentru piAŢa internă Şi protec Ț ia consumatorilor .25
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 23
referitoare la o abordare europeană coerentă în materie de acţiuni colective în despăgubire
on ‘Towards a Coherent European Approach to Collective Redress’
– având în vedere Documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 4 februarie 2011 intitulat „Consultarea publică: către o abordare europeană coerentă în materie de acţiuni colective în despăgubire” ( SEC(2011)0173 ),
– having regard to the Commission staff working document of 4 February 2011 entitled ‘Public Consultation: Towards a Coherent European Approach to Collective Redress’ ( SEC(2011)0173 ),
– având în vedere proiectul de Document de orientare intitulat „Stabilirea daunelor în acțiunile în despăgubire intentate pentru încărcarea articolului 101 sau 102 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene”, publicat de Comisie în iunie 2011,
– having regard to the draft guidance paper entitled ‘Quantifying harm in actions for damages based on breaches of Article 101 or 102 of the Treaty on the Functioning of the European Union’, published by the Commission in June 2011,
– având în vedere Directiva 2009/22/CE privind acțiunile în încetare în ceea ce privește protecția intereselor consumatorilor
– having regard to Directive 2009/22/EC on injunctions for the protection of consumers' interests
– având în vedere Documentul de consultare al Comisiei pentru o dezbatere pe marginea Cărţii verzi privind recursul colectiv pentru consumatorilor, publicat de Comisie în 2009;
– having regard to the consultation paper for discussion on the follow-up to the Green Paper on consumer collective redress, published by the Commission in 2009,
– având în vedere Rezoluția sa din 26 martie 2009 referitoare la Cartea albă privind acțiunile în despăgubire pentru cazurile de încălcare a normelor CE antitrust
– having regard to its resolution of 26 March 2009 on the White Paper on damages actions for breach of the EC antitrust rules
JO C 117 E, 6.5.2010, p.161. ;
OJ C 117 E, 6.5.2010, p.161. ,
– având în vedere Cartea verde a Comisiei din 27 noiembrie 2008 privind recursul colectiv pentru consumatori ( COM(2008)0794 ),
– having regard to the Commission Green Paper of 27 November 2008 on consumer collective redress ( COM(2008)0794 ),
– având în vedere Rezoluția sa din 20 ianuarie 2011 referitoare la Raportul privind politica în domeniul concurenței pe anul 2009
– having regard to its resolution of 20 January 2011 on the Report on Competition Policy 2009
– având în vedere Cartea albă a Comisiei din 2 aprilie 2008 privind acțiunile în despăgubire pentru cazurile de încălcare a normelor CE antitrust ( COM(2008)0165 ),
– having regard to the Commission White Paper of 2 April 2008 on damages actions for breach of the EC antitrust rules ( COM(2008)0165 ),
– având în vedere raportul Monti din 9 mai 2010 intitulat „O nouă strategie pentru piața unică”,
– having regard to the Monti report of 9 May 2010 on a new strategy for the single market,
– având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la soluționarea alternativă a litigiilor în materie civilă, comercială și de familie
– having regard to its resolution of 25 October 2011 on alternative dispute resolution in civil, commercial and family matters
Texte adoptate, P7_TA(2011)0449 . ,
Texts adopted, P7_TA(2011)0449 . ,
– având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2011 referitoare la punerea în aplicare a Directivei privind medierea în statele membre, impactul acesteia asupra medierii și acceptarea sa de către instanțe
– having regard to its resolution of 13 September 2011 on the implementation of the directive on mediation in the Member States, its impact on mediation and its take-up by the courts
– având în vedere Raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizele Comisiei pentru afaceri economice și monetare, al Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și cel al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor ( A7-0012/2012 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7-0012/2012 ),
A. întrucât în spațiul european de justiție, cetățenii și societățile trebuie nu numai să beneficieze de drepturi, ci și să fie în măsură să-și exercite practic aceste drepturi în mod efectiv și eficient;
A. whereas in the European area of justice, citizens and companies must not only enjoy rights but must also be able to enforce those rights effectively and efficiently;
1896/2006 de instituire a unei proceduri europene de somație de plată, JO L 399, 30.12.2006, p 1); Regulamentul (CE) nr.
1); Regulation (EC) No1896/2006 creating a European order for payment procedure (OJ L 399 , 30.12.2006, p.
15. , fie să recurgă la soluții extrajudiciare, prin procedura de mediere
15). or to seek out-of-court settlement by way of mediation
C. întrucât beneficiile metodei de soluționare alternativă a litigiilor sunt incontestabile și accesul echitabil la justiție ar trebui să fie în continuare disponibil pentru toți cetățenii UE;
C. whereas the benefits of the alternative dispute resolution method are undisputed and fair access to justice should remain available to all EU citizens;
D. întrucât, potrivit Eurobarometrului Flash „Atitudinile consumatorilor față de comerțul transfrontalier și protecția consumatorilor” din martie 2011, 79 % dintre consumatorii europeni declară că ar fi mai înclinați să își apere drepturile în instanță dacă s-ar putea alătura altor consumatori care reclamă aceeași problemă;
D. whereas, according to the Flash Eurobarometer on ’Consumer attitudes towards cross-border trade and consumer protection’ published in March 2011, 79% of European consumers agree that they would be more willing to defend their rights in court if they could join other consumers complaining about the same issue;