natgillin/translations-raw huggingface dataset:
În fine, inițiativa emblematică „O Europă eficientă din punct de vedere al utilizării resurselor” va prezenta propuneri de modernizare a sectorului transporturilor, contribuind în acest fel la creșterea competitivității.
Finally, the flagship initiative ‘Resource efficient Europe’ will present proposals to modernise the transport sector, thereby contributing to increased competitiveness.
În consecință, în contextul strategiei „Europa 2020”, investițiile în sectoarele transporturilor, ajutoarelor sociale, educației și sănătății vor avea un rol esențial în promovarea coeziunii teritoriale, avându-se în vedere, în același timp, specificitățile naționale și regionale, precum și punctele de pornire diferite.
Consequently, in the context of the Europe 2020 strategy, investments in transport, welfare, education and the health sectors will play a key role in promoting territorial cohesion, while taking into account national and regional circumstances and differing starting points.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-1621/10
WRITTEN QUESTION E-1621/10
adresată de Sophia in 't Veld (ALDE) , Jeanine Hennis-Plasschaert (ALDE) , Alexander Alvaro (ALDE) , Nadja Hirsch (ALDE) , Renate Weber (ALDE) , Nathalie Griesbeck (ALDE) , Sonia Alfano (ALDE) şi Baroness Sarah Ludford (ALDE)
by Sophia in 't Veld (ALDE) , Jeanine Hennis-Plasschaert (ALDE) , Alexander Alvaro (ALDE) , Nadja Hirsch (ALDE) , Renate Weber (ALDE) , Nathalie Griesbeck (ALDE) , Sonia Alfano (ALDE) and Baroness Sarah Ludford (ALDE)
(18 martie 2010)
(18 March 2010)
Subiect: Incriminarea Google în Italia
Subject: Google indictment in Italy
La 24 februarie 2010, Curtea penală din Milano a condamnat trei directori Google la şase luni de închisoare cu suspendare pentru încălcarea legislaţiei privind protecţia datelor cu caracter personal - respingând însă acuzaţiile de defăimare - în cadrul primului proces din lume de condamnare a Google pentru publicarea unui conţinut pe internet, şi anume prezentarea pe platforma de video sharing a unei înregistrări video în care o persoană cu autism era bruscată.
On 24 February 2010, the Milan Criminal Court sentenced three Google executives to six months' imprisonment, suspended, for violation of the data protection law — while dismissing defamation charges — in the first criminal trial in the world convicting Google for the publication of content on the web, i.e. a video showing a person with autism being bullied, on its video sharing platform.
Comentatorii şi-au exprimat îngrijorarea că o astfel de interpretare a normelor privind protecţia datelor cu caracter personal i-ar putea face responsabili pe furnizorii de servicii de internet pentru acţiunile utilizatorilor, obligând astfel la o verificare a legalităţii acţiunilor efectuate de utilizatorii înşişi, ceea ce contravine principiilor privind neutralitatea reţelei şi a vieţii private în mediul on-line.
Commentators have raised the fear that such interpretation of data protection rules could make Internet Service Providers (ISPs) responsible for users' actions, making it mandatory to carry out a prior check on the lawfulness of the actions carried out by the users themselves, contrary to the principles of network neutrality and online privacy.
Astfel de controale preventive ale conţinuturilor publicate ar pune practic semnul echivalenţei între furnizorii de servicii de internet şi mass-media, cum ar fi televiziunea şi ziarele, şi ar putea conduce la o îngrădire a libertăţii de expresie şi de informare pe internet.
Such pre-emptive controls on content published would in practice make ISPs equivalent to media, such as television and newspapers, and could lead to a restriction of freedom of expression and information on the Internet.
Consideră Consiliul că Directiva UE privind protecţia datelor cu caracter personal (95/46/CE JO L 281, 23.11.1995, p.
Does the Council consider that the EU Data Protection Directive (95/46/EC OJ L 281, 23.11.1995, p.
31 . )şi legislaţia italiană privind viaţa privată impun o obligaţie furnizorilor de servicii de internet şi, ca urmare, îi fac responsabili pentru verificări preventive ale conţinuturilor create, schimbate sau postate de către utilizatori pe internet?
31 . ) and the Italian law on privacy impose an obligation on ISPs and, as a result, make the responsible for making preliminary checks on content created, exchanged or posted by users on the Internet?
Consideră Consiliul că, prin analogie cu presa şi alte mijloace mass-media, furnizorii de servicii de internet pot fi traşi la răspundere pentru conţinuturile postate de către utilizatori?
Does the Council consider that, by analogy with the press and other and other media, ISPs can be held liable for content posted by its users?
Cum va garanta Consiliul respectarea principiilor privind neutralitatea reţelei şi viaţa privată?
How will the Council make sure that the principles of network neutrality and privacy are respected?
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-1622/10
WRITTEN QUESTION E-1622/10
Consideră Comisia că Directiva UE privind protecţia datelor cu caracter personal (95/46/CE JO L 281, 23.11.1995, p.
Does the Commission consider that the EU Data Protection Directive (95/46/EC OJ L 281, 23.11.1995, p.
31 . ) şi legislaţia italiană privind viaţa privată impun o obligaţie furnizorilor de servicii de internet şi, ca urmare, îi fac responsabili pentru verificări preventive ale conţinuturilor create, schimbate sau postate de către utilizatori pe internet?
31. ) and the Italian law on privacy impose an obligation on ISPs and, as a result, make the responsible for making preliminary checks on content created, exchanged or posted by users on the Internet?
Consideră Comisia că, prin analogie cu presa şi alte mijloace mass-media, furnizorii de servicii de internet pot fi traşi la răspundere pentru conţinuturile postate de către utilizatori?
Does the Commission consider that, by analogy with the press and other and other media, ISPs can be held liable for content posted by its users?
Cum va garanta Comisia respectarea principiilor privind neutralitatea reţelei şi viaţa privată?
How will the Commission make sure that the principles of network neutrality and privacy are respected?
Directiva nu impune direct obligații asupra intermediarilor precum furnizorii de servicii de internet ai serviciilor de găzduire (hosting).
It does not directly impose obligations on intermediaries such as Internet service providers of hosting services.
Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă („Directiva privind comerțul electronic”) JO L 187/1, 17.7.2000 . prevede scutirea de răspundere a furnizorilor de hosting în măsura în care aceștia nu au cunoștință de activități sau informații ilegale sau nu au luat la cunoștință faptele și împrejurările din care rezultă activitatea sau informația ilegală.
Directive 2000/31/EC of the Parliament and of the Council of 8 June 2000 on certain legal aspects of information society services, in particular electronic commerce, in the internal market (‘eCommerce Directive’) OJ L 187/1, 17.7.2000. provides for exemption from liability for hosting providers so long as they do not have actual knowledge of illegal activity or information or are not aware of facts and circumstances from which the illegal activity or information is apparent.
În momentul în care obține informația sau ia cunoștință despre aceasta, furnizorul trebuie să acționeze prompt pentru a înlătura informațiile sau pentru a bloca accesul la acestea.
Upon obtaining such knowledge or awareness, the provider has to act expeditiously to remove or to disable access to the information.
În ceea ce privește supravegherea, Directiva privind comerțul electronic prevede în mod clar la articolul 15 că este interzisă obligația generală de supraveghere.
As far as the monitoring is concerned, the eCommerce Directive clearly stipulates in its Article 15 that a general monitoring obligation is prohibited.
Astfel, echilibrează drepturile și responsabilitățile între părțile implicate în crearea, postarea și găzduirea conținutului online.
By doing so, it balances rights and responsibilities between the parties involved in creating, posting and hosting online content.
Acest regim sprijină principiul net al neutralității, permite crearea unei platforme pentru libertatea de exprimare și pentru creativitate pe internet.
This regime supports net neutrality principle, enables creation of platform for freedom of expression and creativity on the Internet.
De asemenea, contribuie la eliminarea materialului ilegal.
It also helps removal of illegal material.
În ceea ce privește legislația italiană privind protecția datelor de transpunere a Directivei privind protecția datelor, autoritatea națională de supraveghere a protecției datelor răspunde de monitorizarea aplicării corecte a legilor interne.
As far as Italian data protection legislation transposing the Data Protection Directive is concerned, the national supervisory data protection authority is responsible for monitoring the proper application of its national laws.
Comisia nu a observat divergențe între legea italiană privind protecția datelor și Directiva privind protecția datelor.
The Commission has not noted any divergences between the Italian data protection law and Data Protection Directive.
Cu toate acestea, Comisia va discuta cu autoritățile italiene problema compatibilității acestei legi cu Directiva privind protecția datelor.
However, the Commission will raise the issue of its compatibility with Data Protection Directive with the Italian authorities.
Dacă este necesar, va lua măsuri corespunzătoare pentru a asigura conformitatea cu legislația UE, în special cu Directiva privind protecția datelor și Directiva privind comerțul electronic.
If necessary, it will take appropriate measures to ensure compliance with EU legislation, namely the Data Protection and eCommerce Directives.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-1637/10
WRITTEN QUESTION E-1637/10
Subiect: Extinderea termenului de eligibilitate a cheltuielilor cofinanțate prin intermediul programului ex-ISPA
Subject: Extending the period of eligibility of expenditure co-financed through the ex-ISPA programme
Guvernele Republicii Bulgaria și României au exprimat următoarea poziție comună prin care solicită Comisiei Europene: 1.
The governments of Bulgaria and Romania have expressed the following common position in which they call on the Commission: 1.
să ofere Bulgariei și României posibilitatea extinderii până la 31.12.2012 a termenului de eligibilitate a cheltuielilor pentru proiecte importante aprobate în perioada 2000-2006, a căror valoare este de peste 100 milioane euro (care includ finanțarea asigurată de către Comisia Europeană și FMI).
to offer Bulgaria and Romania the opportunity of extending until 31 December 2012 the deadline for eligibility of expenditure for major projects approved in 2000‑06, the value of which is over EUR 100 million (including funding provided by the Commission and the IMF).
De această posibilitate de extindere a termenului ar putea să beneficieze și proiectele derulate prin Fondul de Coeziune aprobate în perioada 2004-2006 pentru toate statele beneficiare ale acestuia.
This opportunity to extend the deadline could also be of benefit to the projects carried out under the Cohesion Fund and approved in 2004‑06, with regard to all beneficiary countries.
Având în vedere faptul că extinderea termenului de eligibilitate a cheltuielilor va conduce la realizarea cu succes a obiectivelor Fondului de Coeziune al Uniunii Europene ca instrument al politicii regionale, cu beneficii semnificative pe plan economic, social și de mediu, solicităm Comisiei să se pronunțe cu privire la această problemă.
Bearing in mind that the extension of the period of eligibility of expenditure will result in the achievement of the EU Cohesion Fund's objectives as an instrument of regional policy and will have significant economic, social and environmental benefits, we would ask the Commission to give its view on this matter.
Începând cu data aderării, proiectele ISPA inițiale ale Bulgariei și României sunt asimilate proiectelor Fondului de coeziune pentru perioada 2000-2006.
As per the date of accession, the former ISPA projects of Bulgaria and Romania are assimilated to projects of the 2000‑06 Cohesion Fund.
Prin urmare, orice prelungire a perioadei lor de eligibilitate poate fi avută în vedere doar în temeiul normelor aplicabile Fondului de coeziune, în special a „Orientărilor pentru închiderea proiectelor prin Fondul de coeziune și ex-ISPA 2000-2006 SEC(2008) 415, în special punctul 1.2. ”.
Therefore, any extension of their eligibility period can only be considered in the light of the rules applicable to the Cohesion Fund, in particular the ‘Guidelines on the closure of Cohesion Fund and Ex‑ISPA projects 2000‑06’ SEC(2008)415, in particular point 1.2. .
În aceste orientări se menționează că, în general, Comisia nu va stabili data finală de eligibilitate dincolo de 31 decembrie 2010.
In these Guidelines it is stated that the Commission will not, as a general rule, set the final eligibility date beyond 31 December 2010.
Având în vedere în special criza financiară care s-a declanșat în 2008, Comisia consideră că o astfel de regulă generală uniformă poate fi prea strictă.
Notably in the light of the financial crisis that has set in since 2008, the Commission considers that such a uniform general rule may be too strict.
Proiectele care au fost adoptate pentru prima oară în a doua jumătate a perioadei de programare, începând cu 2004, erau în mijlocul punerii în aplicare sau chiar numai la începutul acestui proces în momentul declanșării crizei financiare.
Projects first adopted in the second half of the programming period, from 2004 onwards, were in the midst or even only at the start of their implementation when the financial crisis set in.
Se poate ca acest lucru să fi avut consecințe grave în ceea ce privește acordarea cofinanțării naționale publice sau private necesare și în ceea ce privește capacitatea beneficiarilor de a respecta calendarul inițial al lucrărilor, mai ales atunci când acesta se referă la proiecte de foarte mare anvergură.
This may have had severe consequences in terms of providing the necessary national public or private co-financing and of the ability of beneficiaries to respect the original schedule of works, notably where it concerns very large projects.
Prin urmare, Comisia intenționează să introducă un anumit grad de flexibilitate atunci când este vorba de stabilirea datei finale de eligibilitate.
Therefore the Commission has the intention to introduce a certain degree of flexibility when it comes to setting the final eligibility date.
Data de 31 decembrie 2010 va continua să constituie regula generală pentru proiectele adoptate în primul rând înainte de 2004.
The date of 31 December 2010 will continue to be the general rule for projects first adopted before 2004.
În mod excepțional, se poate permite o prelungire până la 31 decembrie 2011 pentru proiectele adoptate în primul rând începând de la 1 ianuarie 2004.
Exceptionally, an extension up to 31 December 2011 can be allowed for projects first adopted from 1 January 2004 onwards.
S-ar putea permite o prelungire până la 31 decembrie 2012 pentru proiectele adoptate în primul rând începând de la 1 ianuarie 2004 prin intermediul unei asistențe în cadrul Fondului de coeziune de cel puțin 100 de milioane EUR (și anume, proiectele de foarte mare anvergură).
An extension up to 31 December 2012 could be allowed for projects first adopted from 1 January 2004 onwards with a Cohesion Fund assistance of at least EUR 100 million (i.e. the very large projects).
S-ar permite această flexibilitate numai dacă se respectă anumite condiții.
This flexibility would be allowed, provided certain conditions are met.
Orice ajustare a datei finale de eligibilitate va fi acceptată numai pe baza unei cereri justificate în mod corespunzător, care ar trebui să demonstreze că proiectul poate fi finalizat respectând noul termen.
Any adjustment of the final eligibility date will only be accepted on the basis of a duly justified request, which would have to demonstrate that the project can be completed within the new deadline.
Mai mult, în cazul proiectelor de foarte mare anvergură se va solicita un calendar detailat pentru punerea în aplicare a proiectelor, care ar trebui să servească la monitorizarea progresului și la corectarea oricăror deviații imediat ce acestea ar putea să apară.
Moreover, in the case of very large projects a detailed timetable for the implementation of the project will be requested, which should serve to monitor progress and correct any deviations as soon as they might occur.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-1638/10
WRITTEN QUESTION E-1638/10
Subiect: Politica de coeziune și demografia în UE
Subject: Cohesion policy and population in the EU
Zonele rurale din Europa sunt diverse din punct de vedere al populației, al structurii demografice, economice și sociale și a pieței forței de muncă, dar tocmai această diversitate constituie bogăția Uniunii.
Rural areas in Europe vary in terms of their population and of their demographic, social/economic and labour market structures, but it is precisely this diversity that is the EU's wealth.
O mare parte din zonele rurale se confruntă cu dificultăți pentru a face față provocărilor, iar capacitatea lor de a crea locuri de muncă durabile și de calitate este mult mai redusă în comparație cu cea a zonelor urbane.
Many rural areas have difficulty in meeting the challenges and their ability to create sustainable, high-quality jobs is much lower compared to that of urban areas.
Principalul sector care absoarbe forță de muncă în mediul rural este cel al serviciilor, dar el este sub nivelul celui din mediul urban și este dominat de sectorul public din cauza subdezvoltării sectorului serviciilor private.
The key sector to absorb labour in rural areas is the service sector, though it is below the level seen in urban areas and is dominated by the public sector due to the underdevelopment of the private services sector.
La nivelul Uniunii, zonele rurale reprezintă 91% din teritoriu, iar aici trăiește circa 56% din populație.
In the EU as a whole, rural areas account for 91 % of the land while some 56 % of the population live there.
Aceste zone produc 45% din valoarea adăugată brută în UE 27 și reprezintă 53% din piața locurilor de muncă.
These areas produce 45 % of gross value added in EU‑27 and account for 53 % of the job market.
În ultimii ani asistăm la schimbări demografice semnificative.
In recent years we have seen significant demographic changes.
Pe de o parte, este vorba de un proces de „urbanizare” de lungă durată, în cadrul căruia populația activă părăsește zonele rurale spre zone urbane mai îndepărtate de locul de origine, și un flux mai recent de „contra-urbanizare” dinspre urban către regiunile rurale accesibile grație noilor infrastructuri de transport, informatică și comunicare.
On the one hand we are seeing a long-term ‘urbanisation’ process, in which the working population has been leaving the rural areas and moving to urban areas further from their place of origin, together with a more recent flow of ‘counter-urbanisation’ from urban to rural areas that are accessible thanks to new transport infrastructure, information technology and forms of communication.
Pe de altă parte, statisticile europene înregistrează diferențe semnificative între regiunile Uniunii, atât la capitolul natalității, dar și al mortalității, sau între fluxurile migratoare.
On the other hand, European statistics have recorded significant differences between EU regions, with regard to birth rates and mortality rates, for instance, and between migratory flows.
Care va fi, în opinia Comisiei Europene, rolul politicii de coeziune la nivel comunitar din punct de vedere al răspunsului la schimbările demografice?
In the Commission's view, what role will cohesion policy play at Community level in terms of responding to demographic change?
Provocarea reprezentată de schimbările demografice pentru regiunile europene, cu implicările sale economice şi sociale larg răspândite, se numără printre principalele aspecte pe care Comisia le analizează în contextul pregătirii viitoarelor orientări pentru politica europeană de coeziune pentru perioada de după 2013.
The challenge of demographic change for European regions with its widespread economic and social implications is among the key issues the Commission is analysing in the context of preparing the future directions for European cohesion policy for the post-2013 period.
Toate statele membre şi regiunile se vor confrunta din ce în ce mai mult cu efectele complexe ale schimbării populaţiei, care se vor produce în viitorii ani şi decade.
All Member States and regions will be increasingly confronted with the complex effects of population change in the coming years and decades.
Caracterul şi amploarea dezvoltărilor demografice vor fi totuşi semnificativ diferite între teritoriile europene.
The nature and the scale of the demographic developments will, however, differ substantially across European territories.
Politica europeană de coeziune contribuie deja la rezolvarea provocărilor demografice din regiunile Europei.
European cohesion policy already contributes to addressing demographic challenges in European regions.
Fondurile structurale [Fondul social european şi Fondul european de dezvoltare regională (FEDER)] pot fi utilizate, de exemplu, pentru a crea condiţii mai bune pentru familii şi, în special, pentru mame, contribuind la reconcilierea timpului de lucru cu viaţa de familie şi la ameliorarea oportunităţilor pentru femei (de exemplu, accesul la infrastructuri de îngrijire a copiilor).
The Structural Funds (European Social Fund and European Regional Development Fund (ERDF)) can be used for instance to create better conditions for families and mothers in particular, helping to reconcile work and home life and improving opportunities for women (e.g. access to childcare facilities).
Fondurile pot contribui, de asemenea, la conectarea la servicii a zonelor periferice şi izolate prin investiţii în transport şi în infrastructura în domeniul tehnologiei informaţiei şi comunicaţiilor (TIC) şi la investiţiile în dezvoltarea integrată durabilă a zonelor urbane şi rurale.
The funds can also contribute to connect peripheral and isolated areas to services through investments in transport and information and communications technology (ICT) infrastructure and invest in the integrated sustainable development of urban and rural areas.
Evaluarea ex-post a investiţiilor FEDER în domeniul schimbării demografice şi al egalităţii de gen în perioada de programare 2000-2006, a concluzionat totuşi că există un domeniu mai larg pentru a se aborda multiplele dimensiuni ale schimbării populaţiei în programele operaţionale ale FEDER, în special din punct de vedere al proiectării intervenţiei (inclusiv a intervenţiilor cu efect direct sau indirect), al implementării, monitorizării şi evaluării.
The ex-post evaluation of ERDF investments addressing demographic change and gender equality in the 2000‑06 programming period, however, concluded that there is greater scope to address the multiple dimensions of population change in ERDF operational programmes in particular in terms of intervention design (including interventions with both direct and indirect effects), implementation, monitoring and evaluation.
Politica de coeziune poate juca în viitor un rol mai important în garantarea accesului la serviciile publice esenţiale (de exemplu, îngrijirea copiilor, servicii medicale, îngrijiri pe termen lung) în zonele urbane şi rurale, creând noi surse de locuri de muncă; aceasta poate facilita integrarea socială şi economică a migranţilor şi a grupurilor minoritare şi investiţiile în iniţiativele de dezvoltare locală durabilă.
Cohesion policy can in the future play a greater role in ensuring access to essential public services (e.g. childcare, healthcare, long-term care) in urban and rural areas, creating new sources of employment; facilitating the social and economic integration of migrants and minority groups, and investing in sustainable local development initiatives.