natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Statele membre sunt reprezentate în Consiliul European de ș efii lor de stat sau de guvern ș i în Consiliu de guvernele lor, care la rândul lor răspund în mod democratic fie în fa ț a parlamentelor na ț ionale, fie în fa ț a cetă ț enilor lor.
Member States are represented in the European Council by their Heads of State or Government and in the Council by their governments, themselves democratically accountable either to their national Parliaments, or to their citizens.
Orice cetă ț ean are dreptul de a participa la via ț a democratică a Uniunii.
Every citizen shall have the right to participate in the democratic life of the Union .
Deciziile se iau în mod cât mai deschis ș i la un nivel cât mai apropiat posibil de cetă ț ean.
Decisions shall be taken as openly and as closely as possible to the citizen.
Partidele politice la nivel european contribuie la formarea con ș tiin ț ei politice europene ș i la exprimarea voin ț ei cetă ț enilor Uniunii.
Political parties at European level contribute to forming European political awareness and to expressing the will of citizens of the Union .
Uniunea Europeană nu are o singură definiție pentru cetățenia UE, ci douăzeci și șapte de variante naționale.
The EU has no single definition of its citizenship, therefore, but twenty-seven national varieties.
Sistemul legislativ privind naționalitatea din cele douăzeci și șapte de state membre ale UE poate duce la confuzii.
The array of nationality laws among the twenty-seven States of the EU is bewildering.
A se vedea Rainer Bauböck, Eva Ersbøll, Kees Groenendijk și Harald Waldrauch (eds), Acquisition and Loss of Nationality : policies and trends in 15 European states , Institute for European Integration Research, Austrian Academy of Sciences, Viena, ianuarie 2006. ).
See Rainer Bauböck, Eva Ersbøll, Kees Groenendijk and Harald Waldrauch (eds), Acquisition and Loss of Nationality: policies and trends in 15 European states , Institute for European Integration Research, Austrian Academy of Sciences, Vienna, January 2006.
Unele state acordă privilegii speciale resortisanților țărilor terțe cu afinități ancestrale, altele nu, în modul cel mai vehement.
Some States grant special privileges to third country nationals of ancestral affinity; others most emphatically do not.
Unele au drepturi de rezidență pentru supușii din fostele colonii, altele nu.
Some have residential rights for ex-colonial subjects; others do not.
Statele membre tratează drepturile civile ale teritoriilor lor de peste mări sau ale coloniilor lor în multe moduri diferite.
Member States treat the civic rights of their overseas territories or dependencies in many different ways.
Nu a existat nicio încercare din partea Uniunii de a armoniza respectivele legislații, deși există multe cazuri de imitare între statele membre.
There has been no attempt by the EU to harmonise these laws, although there are many instances of imitation among States.
Curtea Europeană de Justiție a afirmat că dreptul statelor membre de a-și stabili propriile norme privind dobândirea sau pierderea cetățeniei este limitat de necesitatea de a respecta dreptul comunitar.
The European Court of Justice has asserted that the right of Member States to set their own rules about the acquisition or loss of nationality is constrained by the necessity to respect EU law.
A se vedea, de exemplu, cauzele C-369/90 Micheletti [1992], C-145/04 Spania / Regatul Unit [2006] (Gibraltar) și C-300/04 Eman și Sevinger / College van burgemeester en wethouders van Den Haag [2006] (Aruba).
See, for example, Cases C-369/90 Micheletti[1992], C-145/04 Spain v. United Kingdom [2006] (Gibraltar) and C-300/04 Eman and Sevinger v. College van burgemeester en wethouders van Den Haag [2006] (Aruba).
În acest context, s-a acordat o atenție deosebită deciziei Spaniei din 2005 de a legaliza situația a 700 000 de imigranți fără a-și consulta partenerii.
In this context, the 2005 decision by Spain to legalise as many as 700.000 immigrants without consulting its partners received a lot of attention.
Oricare ar fi aproximarea realizată în ceea ce privește legislația electorală, problema modului de distribuire a locurilor din cadrul Parlamentului European va mai rămâne totuși nerezolvată.
Whatever approximation may be achieved in electoral law, however, there will still be the outstanding problem of how to distribute seats in the European Parliament.
Mai contează cu adevărat în acest context modificările introduse de Tratatul de la Lisabona la articolul 14 din Tratatul privind Uniunea Europeană cu privire la statutul cetățeniei Uniunii?
Do the changes made by the Treaty of Lisbon to Article 14 of the Treaty on European Union on the status of EU citizenship really matter in this context?
Ar trebui să numărăm cetățenii Uniunii și nu locuitorii resortisanți?
Should we be counting EU citizens rather than national inhabitants?
Dacă este așa, atunci ce înseamnă de fapt să fii cetățean al Uniunii Europene?
If so, who precisely is the European Union citizen?
Sau luăm în considerare opinia lui James Madison conform căreia într-o republică, reprezentarea parlamentară este mai mult un drept dobândit la naștere și nu un privilegiu civic?
Or do we follow James Madison’s belief that, in the republic, parliamentary representation is more of a birthright than a civic privilege?
Abordarea lui Madison sugerează faptul că Parlamentul European îi reprezintă nu numai pe cetățenii de iure ai Uniunii (după cum s-a stabilit în mod oficial prin Tratatul UE), ci acesta reprezintă și are datoria de a avea grijă de oricine își are reședința pe teritoriul Uniunii, inclusiv grupurile minoritare și străinii naturalizați.
The Madisonian approach suggests that the European Parliament represents not only de jure EU citizens (as formally established by the EU Treaty), but that it also represents, and has a duty of care towards, anyone else who abides in the territory of the Union, including minors and denizens.
Aceasta fiind situația, și ținând cont că toate celelalte aspecte sunt egale, metoda tradițională de distribuire a locurilor în Parlament pe baza populației totale – nemaivorbind de numărarea voturilor în Consiliu – pare să fie încă metoda corectă și nu ar trebui să fie modificată cel puțin fără o reflectare mai profundă.
That being the case, and all other things being equal, the traditional method of distributing seats in the Parliament on the basis of total population – to say nothing of counting votes in the Council – still seems to be the right one and should not be amended at least without deeper reflection.
Necesitatea continuării reformei
The need for further reform
Parlamentul European nu trebuie să se mulțumească cu propriile metode electorale.
The European Parliament should not be complacent about its own electoral methods.
Dacă dorește să recomande în continuare altor țări, cu regularitate, avantajele democrației liberale pluraliste, trebuie să fie mai autocritică.
If it is to continue to regularly preach the virtues of pluralist liberal democracy to other countries it needs also to be more self-critical.
OSCE/ODIHR a desfășurat prima sa misiune de observator cu drepturi depline la alegerile parlamentare europene din 2009.
The OSCE/ODIHR conducted its first fully-fledged observer mission to the European Parliamentary elections in 2009.
Constatările sale sunt interesante.
Its findings are interesting.
Raportul grupului de experți OSCE/ODIHR, Elections to the European Parliament, 4-7 June 2009 , Varșovia, 22 septembrie 2009.
OSCE/ODIHR Expert Group Report, Elections to the European Parliament, 4-7 June 2009 , Warsaw, 22 September 2009.
În primul rând, echipa OSCE a fost surprinsă de cât de diferite sunt alegerile în fiecare stat membru, remarcând diferențe în ceea ce privește metodele de distribuire a locurilor, posibilitatea exprimării voturilor preferențiale, alocarea locurile vacante, sistemele electorale, dreptul de vot, prezentarea candidaturii, nominalizarea candidaților, circumscripțiile electorale și zilele de votare.
First, the OSCE team was struck by how different the elections were in each State, noting variances in the methods of distributing seats, the possibility to cast preferential votes, the allocation of vacant seats, electoral systems, franchise, candidature, nomination of candidates, constituencies and polling days.
Observatorilor internaționali li s-a părut neobișnuit că partidelor politice europene li se interzice pur și simplu să își facă campanie electorală.
The international observers also found it odd that the European political parties are effectively forbidden from electoral campaigning.
Regulamentul CE 2004/2003, astfel cum a fost modificat în 2007.
Regulation EC 2004/2003, as amended in 2007.
OSCE/ODIHR a criticat în mod special:
The OSCE/ODIHR criticised in particular:
· lipsa armonizării cerințelor pentru candidatură pe teritoriul UE;
· a lack of harmonization of candidacy requirements throughout the EU;
· lipsa dispozițiilor, în unele state membre, care să permită candidaților să candideze la alegeri în conformitate cu angajamentele OSCE;
· a lack of provisions in some States allowing individual candidates to run in the elections in line with OSCE commitments;
· lipsa dispozițiilor, în unele state membre, privind drepturile de vot, în special pentru deținuți și pentru rezidenții UE care nu au cetățenia niciunui stat membru;
· a lack of provisions in some States on voting rights, particularly for prisoners and for EU residents who do not hold citizenship of any State;
· lipsa posibilității de a formula un recurs la hotărârea unei instanțe privind rezultatele alegerilor în unele state;
· a lack of possibility to appeal to a court decision regarding election results in some States;
· lipsa dispozițiilor, în unele state membre, de asigurare a accesului corespunzător și a cooperării observatorilor naționali și internaționali, în conformitate cu angajamentele OSCE.
· a lack of provisions in some States to ensure adequate access and cooperation for domestic and international observers, in line with OSCE commitments.
Recomandările lor au inclus următoarele aspecte:
Their recommendations included:
· revizuirea unora dintre practicile actuale ale campaniilor de sensibilizare în vederea sporirii eficienței și evitării posibilelor percepții de partizanat;
· reviewing some of the current practices for awareness-raising campaigns with a view to increasing effectiveness and avoiding possible perceptions of partisanship;
· asigurarea că legislația națională privind campaniile electorale abordează în mod adecvat activitățile partidelor politice la nivel european;
· ensuring that national campaign legislation adequately addresses the activities of European-level political parties;
· unificarea datelor alegerilor pentru a se asigura că publicarea rezultatelor respectă atât nevoia de transparență, cât și nevoia de a evita posibila influență asupra rezultatelor din alte state;
· unifying the dates of the elections in order to ensure that the publication of results respects both the need for transparency and the need to avoid potential influence on the results in other States;
· îmbunătățirea procesului de schimb de informații despre alegătorii înregistrați în vederea protejării egalității de vot și evitarea posibilității votului multiplu;
· improving the process of exchange of information on registered voters so as to protect the equality of the vote and avoid possible multiple voting;
· modificarea legislației, dacă este cazul, în vederea asigurării unui mecanism independent de monitorizare a mass-mediei pentru a evalua dacă dispozițiile referitoare la mass-media sunt respectate în perioada de campanie.
· amending legislation where necessary to provide for an independent media monitoring mechanism to assess whether media provisions are respected during the campaign period.
În raportul său valoros, care merită o atenție specială, OSCE/ODIHR a scos la iveală numeroase plângeri din partea cetățenilor UE care pretind că au fost privați de dreptul de vot în calitate de rezidenți în alte state decât al lor.
In their valuable report, which deserves close attention, the OSCE/ODIHR unearthed numerous complaints from EU citizens allegedly deprived of the franchise when resident in States other than their own.
Experții sprijină încercarea Comisiei de a îmbunătăți situația cu privire la participarea la vot ca alegător și la participarea la alegeri în calitate de candidat.
The experts back the Commission's attempt to improve the situation with regard to voting and standing as a candidate.
Comisia pentru petiții a Parlamentului European a primit câteva plângeri grave cu privire la unele aspecte ale alegerilor europene.
The Petitions Committee of the European Parliament has received a number of serious complaints about one or another aspect of the European elections.
Câteva dintre ele vin din partea cetățenilor UE care își au reședința, în prezent, în Spania sau Malta, și care obiectează pentru că nu li s-a permis să voteze la alegerile europene din cauza acțiunii (sau, mai degrabă, a lipsei de acțiune) autorităților electorale locale.
Several of those stem from EU citizens now resident in Spain or Malta who object to being disallowed from voting in the European elections by the action (or, more usually, non-action) of the local electoral authorities.
S-au primit alte plângeri despre persoane care nu sunt cetățeni UE și cărora nu li s-a permis să se înscrie într-un partid politic în noul lor stat de reședință.
Other complaints have been received about non-nationals being barred from joining a political party in their new State of residence.
Cazurile cele mai izbitoare de pretinsă discriminare, semnalate de reclamanți, provin din Letonia și Estonia unde 20% și, respectiv, 12% din populație sunt ruși și sunt considerați „non-cetățeni” din punctul de vedere al alegerilor europene și al altor alegeri.
The most glaring cases raised by petitioners of alleged discrimination are found in Latvia and Estonia where as much as 20 per cent and 12 per cent, respectively, of the population which is Russian are regarded as 'non-citizens' for the purposes of the European and other elections.
Mai mulți reclamanți din Italia doresc să se interzică tuturor persoanelor cu condamnări penale să candideze la alegerile pentru Parlamentul European.
Several petitioners from Italy wish to exclude all convicted criminals from standing as a candidate to the European Parliament.
Cu toate acestea, regula generală pe teritoriul UE este că, în urma executării unei pedepse sau a efectuării plății unei amenzi, nu mai există piedici în calea reabilitării, inclusiv a participării electorale.
The general rule across the EU, however, is that once a sentence has been served or a penalty paid there is no further bar to rehabilitation, including electoral participation.
Multe state lasă la latitudinea partidelor politice și, în cele din urmă, a alegătorilor, să își exercite puterea discreționară de a stabili cine poate fi ales în parlament.
Most States leave it to political parties ‑ and ultimately, the voters ‑ to exercise their discretion as to who should be elected to parliament.
Cu toate acestea, este posibil ca, în urma investigațiilor suplimentare, să se aplice dreptul de revocare a mandatului de deputat în Parlamentul European, prin care un deputat, care este condamnat pentru o infracțiune ulterior alegerii sale în Parlamentul European, poate fi revocat în urma unei petiții a alegătorilor.
Nevertheless, it may be possible, after further investigation, to introduce the right of recall of MEPs, whereby a Member convicted of a crime after his or her election to the European Parliament could be recalled by a petition of voters.
Această măsură ar fi adecvată în mod special în cazurile de deturnare gravă de fonduri publice.
This would be particularly appropriate in a case of gross misuse of public funds.
Un alt reclamant a ridicat problema membrilor Parlamentului britanic din Camera Lorzilor, numiți pe cale ereditară, care nu au dreptul să participe la alegerile pentru deputați în Parlamentul European.
Another petitioner has raised the issue of why in the United Kingdom hereditary peers who sit in the House of Lords are disqualified from standing for election as MEPs.
S-au primit petiții și despre retragerea drepturilor alegătorilor (a) de a vota în alegeri, după un timp, în țara lor de origine și (b) de a vota în noua lor țară de reședință, la alegerile parlamentare naționale.
Petitions have also been received about the disenfranchisement of people (a) from voting after a period of time in elections in their country of origin, and (b) from voting in their new country of residence in national parliamentary elections.
După cum s-a discutat anterior, problema extinderii dreptului de vot la alegerile naționale ar necesita o modificare a tratatelor și ar trebui să fie, prin urmare, tema unei Convenții care să aibă sarcina de a analiza relația dintre cetățenia UE și reforma electorală.
As discussed previously, the issue of widening the franchise to national elections would require a treaty change and should, therefore, be properly the subject of a Convention charged to consider the relationship between EU citizenship and electoral reform.
Ar trebui să se adreseze Convenției invitația de a analiza toate celelalte probleme ridicate de reclamanții care s-au adresat Parlamentului și de către OSCE/ODIHR.
The Convention should be invited to consider all the other issues raised by the Parliament's petitioners and by the OSCE/ODIHR.
Legitimitatea ș i prezen ț a la vot
Legitimacy and turnout
Parlamentul European are dreptate să își dorească să aibă o poziție consolidată în ochii publicului, astfel încât să devină punctul focal al noului spațiu politic la nivel european, forumul acceptat al unei piețe politice unice: întocmirea legilor și a bugetelor la nivel european și verificarea executivului.
The European Parliament is correct to wish to have an enhanced standing in the eye of the public so that it becomes the focus of the new European political space, the accepted forum of the single political market: making European laws and budgets, and holding the executive to account.
Până în prezent, încercarea de a obține legitimitate politică este subminată de continua scădere a prezenței la vot, de acoperirea mediatică insuficientă, de apatia partidelor politice și chiar de invidia latentă a unor parlamente naționale cu privire la competențele sporite ale Parlamentului European.
To date, the search for political legitimacy is being undermined by the continuing decline in turnout at elections, by scanty media reportage, by apathetic political parties and, even, by the latent jealousy of some national parliaments about its growing powers.
Este greu să nu fim dezamăgiți de faptul că prezența la vot totală la alegerile parlamentare europene a scăzut constant de la 63% în 1979 la 43,1% în 2009.
It is hard not to be depressed by the fact that overall turnout in the European Parliamentary elections has fallen steadily from 63.0 per cent in 1979 to 43.1 per cent in 2009.
În orice caz, prezența la vot în scădere este o dovadă a nivelului de dezangajare față de afacerile europene.
On any measure, the falling turnout is evidence of a level of disengagement from European affairs.
Cu toate aceste, valorile prezenței la vot totale ascund variații foarte mari între țări, care rezultă din circumstanțele lor juridice, istorice și actuale.
Nevertheless, the overall turnout figures disguise very large variations between countries stemming from their legal, historical and actual circumstances.
Perioada de când sunt state membre ale UE, prezența corupției sau apropierea alegerilor generale naționale pot avea, de exemplu, o influență considerabilă asupra prezenței la vot.
The length of EU membership, the incidence of corruption, or the imminence of a national general election, for example, make a big difference to turnout.
În Belgia, Cipru și Luxemburg, votul este obligatoriu.
In Belgium, Cyprus and Luxembourg voting is compulsory.
În 2009, prezența la vot în Luxemburg a fost peste 90%, în timp ce în Slovacia a fost sub 20%.
In 2009 the turnout in Luxembourg was over 90 percent, while in Slovakia it was under 20 per cent.
Factorul important este decalajul dintre obiceiurile legate de vot la nivel național și la nivel european: în 2009, decalajul mediu la nivelul UE a fost 25%, ceea ce înseamnă că din trei alegători la alegerile naționale numai doi s-au prezentat la alegerile parlamentare europene.
The important factor is the gap between national and European voting habits: the EU mean gap in 2009 was 25 per cent, meaning that of every three voters in national elections, only two turned out for the European Parliament.
În Țările de Jos, raportul a fost de doi la unu.
In the Netherlands the ratio was two to one.
A se vedea studiul semnat de Richard Rose și Gabriela Borz,, Variability in European Parliament Turnout : political causes and implications , Studies in Public Policy, numărul 466, Centrul pentru Studiul Politicii Publice, Universitatea din Aberdeen, 2010.
See the study by Richard Rose and Gabriela Borz, Variability in European Parliament Turnout: political causes and implications , Studies in Public Policy Number 466, Centre for the Study of Public policy, University of Aberdeen, 2010.
Poate o reformă oficială a procedurii electorale îndrepta problema prezenței la vot?
Can a formal reform of the electoral procedure rectify the turnout problem?
Ar trebui definite cu atenție criteriile noastre pentru inițierea unei noi serii de reforme.
Our criteria for initiating a new bout of reform should be carefully defined.
Nu dorim uniformitate de dragul uniformității.
We are not seeking uniformity for uniformity’s sake.
Atunci când ne ocupăm de problemele percepute la nivel național, abordarea noastră trebuie să fie realistă.
In catering for perceived problems at the national level, our approach should be realistic.
Evoluția treptată, din necesitate, a acționat în decursul anilor pentru a duce la îndeplinire multe dintre obiectivele stabilite pentru prima dată de către fondatorii Uniunii în anii ‘50.
Gradualism, perforce, has worked over the years to bring forth many of the objectives first articulated by the founding fathers of the Union in the 1950s.
Această reformă se pare că nu va fi ultima: parlamentele puternice se adaptează imediat la condițiile în schimbare de la nivel social și politic.
This reform is unlikely to be the last: strong parliaments adapt readily to changing societal and political circumstances.
În cazul Uniunii Europene, ritmul și amploarea extinderii viitoare reprezintă o mare necunoscută.
In the case of the EU, the pace and scale of future enlargement is a big unknown.
Fără a cunoaște dimensiunea viitoare și structura Uniunii, ar fi riscant să încercăm să stabilim astăzi destinul final al democrației parlamentare postnaționale în Europa.
Without knowing the future size and shape of the Union, it would be foolhardy to try to settle today the final destiny of post-national parliamentary democracy in Europe.
Dar, cel puțin, cunoaștem destule în legătură cu scenariile alternative pentru viitorul Europei pentru a putea fi siguri că un Parlament puternic, vital, ales în mod direct ar trebui să se afle – și se va afla – în centrul sistemului său de guvernare.
But we know at least enough about the alternative scenarios for Europe’s future for us to be certain that a strong, vital, directly elected Parliament should be ‑ and will be ‑ at the heart of its system of governance.
Privilegii ș i imunită ț i
Privileges and Immunities
În ceea ce privește Protocolul privind privilegiile și imunitățile, sunt aspecte importante rămase nerezolvate.
There is important unfinished business concerning the Protocol on Privileges and Immunities.