natgillin/translations-raw huggingface dataset:
8. consideră că clauzele sociale ale acordurilor comerciale ar trebui să fie completate de RSI, care vizează comportamentul întreprinderilor, în timp ce RSI va fi susținută de forța acordurilor comerciale, în special a cadrului de supraveghere pe care îl stabilesc pentru punerea în aplicare a principiilor care le reglementează;
Takes the view that the social clauses in trade agreements should be complemented by the incorporation of the concept of CSR, which concerns the behaviour of corporations, whilst the concept of CSR will in turn be consolidated as a result, drawing strength in particular from the arrangements trade agreements lay down for monitoring the implementation of the principles which govern them;
17. consideră că trebuie cultivată și difuzată cultura RSI, prin acțiuni de formare și sensibilizare, atât în cadrul întreprinderilor, cât și în cadrul sectoarelor de învățământ (superior și universitar) axate pe studiul administrației;
Considers it important to cultivate and spread the culture of CSR through training and awareness-raising in a business setting as well as in those branches of the higher and university education sector focusing primarily on the study of administration;
Integrarea RSI în sistemul de preferin ț e generalizate SPG ș i SPG+
Incorporating CSR into the generalised system of preferences (GSP and GSP+)
21. consideră că un sistem SPG+ reînnoit ar trebui, în egală măsură, să interzică „acordurile de țară gazdă”, acorduri încheiate cu o lipsă totală a transparenței între anumite întreprinderi multinaționale și țările gazdă, beneficiare ale SPG+, pentru a scăpa de cerințele normative din aceste țări, și care sunt în mod evident împotriva RSI;
Takes the view that a revised GSP+ system should also ban host-country agreements, secretive agreements concluded between certain multinational corporations and host countries which are beneficiaries of the GSP+ system in order to circumvent regulatory requirements in those countries, since such agreements are clearly at odds with the concept of CSR;
Studii de impact noi
New impact assessments
25. propune, la nivel mai general, ca acordurile comerciale viitoare negociate de Uniune să conțină un capitol privind dezvoltarea durabilă care să includă o clauză RSI, bazat, parțial, pe versiunea actualizată din 2010 a Orientărilor OCDE pentru întreprinderile multinaționale;
Proposes, in more general terms, that future trade agreements negotiated by the Union should incorporate a chapter on sustainable development which includes a CSR clause, based, in part, on the 2010 update of the OECD Guidelines for Multinational Enterprises;
a. un angajament reciproc al celor două părți de a promova instrumentele privind RSI convenite la nivel internațional în cadrul acordului și al schimburilor lor comerciale;
a. a mutual undertaking by the two parties to promote internationally-agreed CSR instruments in the context of the agreement and their trade relations;
b. stimulente pentru a încuraja întreprinderile să-și asume angajamente în materie de RSI, negociate împreună cu toate părțile interesate ale întreprinderii, inclusiv sindicatele, organizațiile de consumatori, autoritățile locale și organizațiile interesate din cadrul societății civile;
b. incentives to encourage undertakings to enter into CSR commitments negotiated with all their stakeholders, including the trade unions, consumer organisations , local authorities and civil society organisations concerned;
c. stabilirea unor „puncte de contact” similare cu cele stabilite în cadrul OCDE pentru promovarea informării referitoare la RSI și a transparenței și pentru recepționarea plângerilor referitoare la cazurile de nerespectare a principiilor care stau la baza RSI, în cooperare cu societatea civilă, și transferarea acestora către autoritățile competente;
c. the establishment of ‘contact points’ similar to those set up under the auspices of the OECD which would foster the provision of information about CSR and transparency and receive complaints concerning breaches of the principles underpinning CSR, in cooperation with civil society, and transferring these to the competent authorities;
d. o cerință – care ține seama de situația specifică și capacitățile IMM-urilor în contextul Recomandării 2003/361/CE din mai 2003 și conformă cu principiul „a gândi mai întâi la scară mică” – potrivit căreia întreprinderile să își publice bilanțul în materie de RSI cel puțin o dată la fiecare doi sau trei ani; este de opinie că această cerință va consolida transparența și raportarea și va încuraja vizibilitatea și credibilitatea practicilor RSI, punând la dispoziția tuturor părților interesate, inclusiv a consumatorilor, a investitorilor și a publicului larg, informațiile specifice privind RSI;
d. a requirement – which takes into account the specific situation and capabilities of SMEs within the scope of the recommendation 2003/361/CE of May 2003 and according to the ‘think small first’ principle– for corporations to publish their CSR balance sheets at least every two or three years; takes the view that this demand will reinforce transparency and reporting and encourage the visibility and credibility of CSR practices by making CSR information available to all stakeholders, including consumers, investors and the wider public in a targeted manner;
e. o cerință de diligență pentru întreprinderi și grupurile de întreprinderi, adică cerința de a lua măsuri anticipative pentru a identifica și preveni orice încălcare a drepturilor omului și a drepturilor de mediu, corupția sau evaziunea fiscală, inclusiv în filialele și lanțurile lor de aprovizionare, cu alte cuvinte în sfera lor de influență;
e. a requirement for undertakings and groups of undertakings to show due diligence, i.e. a requirement to take measures in advance with a view to identifying and preventing violations of human and environmental rights, corruption or tax evasion, including in their subsidiaries and supply chains, i.e. throughout their sphere of influence;
f. o cerință pentru întreprinderi de a organiza consultări prealabile, gratuite, deschise și informate cu părțile interesate independente și de la nivel local înainte de a demara un proiect care are impact asupra comunității locale;
f. a requirement for companies to commit to free, open and informed prior consultation with local and independent stakeholders before a project that impacts upon a local community commences;
g. o atenție deosebită pentru impactul muncii copiilor și al practicilor aferente;
g. a particular focus on the impact of the employment of children and child labour practices;
a. autoritățile competente ar trebui să poată investiga cazurile de încălcări dovedite ale angajamentelor privind RSI, iar în caz de încălcare gravă a angajamentelor, părțile ar putea să îi denunțe public pe cei vinovați;
a. in the event of proven breaches of CSR commitments, it should be possible for the competent authorities to carry out investigations and, in the event of a serious breach of the commitments, the parties could name and shame those responsible;
b. cele două părți ar trebui să se angajeze să favorizeze cooperarea judiciară transnațională, să faciliteze accesul la justiție pentru victimele acțiunilor unor întreprinderi în sfera lor de influență și, pentru îndeplinirea acestui obiectiv, să susțină dezvoltarea unor proceduri judiciare adecvate și a unor mecanisme de soluționare extrajudiciară, precum și să sancționeze încălcarea legilor de către întreprinderi;
b. the two parties should undertake to encourage transnational judicial cooperation, to facilitate access to the courts for the victims of the actions of corporations within their sphere of influence, and, with that aim in mind, to support the development of appropriate judicial procedures and sanction infringements of the law by corporations, as well as non-judicial redress mechanisms;
31. solicită Comisiei să promoveze luarea în considerare a RSI în politicile comerciale multilaterale, în cadrul forumurilor internaționale care au susținut RSI, în special OCDE și OIM, precum și în cadrul OMC în perspectiva post-Doha;
Calls on the Commission to advocate the incorporation of a CSR dimension into multilateral trade policies, both in the international forums which have supported the concept of CSR, in particular the OECD and the ILO, and in the WTO in the post-Doha context;
Statele în care își au sediul toate întreprinderile care au relații de dependență față de întreprinderile-mamă. și a„țărilor de origine”
States in which all the undertakings in a relationship of dependency vis-à-vis the parent companies are based. and ‘countries of origin’
33. solicită Comisiei să sprijine dezvoltarea unor relații noi între agențiile multilaterale responsabile cu standardele de muncă și de mediu și OMC, pentru a asigura o coerență mai mare la scară internațională între politicile comerciale și obiectivele de dezvoltare durabilă;
Calls on the Commission to support the development of new relationships between the multilateral agencies responsible for enforcing labour and environmental standards and the WTO with a view to establishing greater consistency at international level between trade policies and the objectives of sustainable development;
O politică comercială comună în serviciul obiectivelor globale ale Uniunii Europene
A common commercial policy in the service of the European Union's global objectives
După criza climatică, energetică și alimentară, criza financiară internațională, care a antrenat peste tot o criză socială, nu a făcut decât să sporească necesitatea unor norme puternice pentru a asigura faptul că economia mondială este mai bine gestionată și nu se dezvoltă în detrimentul societăților.
Following on from the climate, energy and food crises, the international financial crisis, which has engendered a social crisis throughout the world, has merely increased the need for stringent rules to ensure that the world economy is more effectively supervised and that it does not develop to the detriment of our societies.
Comerțul internațional, care stă la baza globalizării, nu face excepție de la această necesitate.
This requirement applies just as much to international trade, which is at the heart of the globalisation process.
Pentru toți cetățenii, din întreaga lume, dezvoltarea comerțului internațional nu se justifică, în fapt, decât dacă contribuie la dezvoltarea economică, la ocuparea forței de muncă și la îmbunătățirea nivelului de trai.
For ordinary people throughout the world, the expansion in international trade is justified only if it contributes to economic development, to job creation and to improved living standards.
Numai cu această condiție liberalizarea schimburilor comerciale este percepută ca pozitivă și este acceptată.
Only then is trade liberalisation regarded as something positive, and accepted.
În schimb, ea provoacă o rezistență foarte puternică atunci când are loc cu prețul distrugerii locurilor de muncă sau subminează condițiile de trai, drepturile sociale și mediul.
In contrast, when it destroys jobs or undermines living conditions and social and environmental rights, it gives rise to very vocal opposition.
Politica comercială comună nu poate fi, așadar, redusă la un set de măsuri care servesc doar intereselor imediate ale câtorva actori economici.
The common commercial policy cannot therefore be reduced to a set of measures designed to serve only the immediate interests of a few economic actors.
Pentru Europa, politica comercială trebuie să fie în conformitate cu ansamblul obiectivelor Uniunii, în special cu cele ale politicii sale externe, reprezentând unul dintre instrumentele acesteia pentru promovarea poziției sale privind reglementarea într-o lume globalizată.
In Europe's case, trade policy must be conducted in a manner consistent with all the Union's objectives and, in particular, the objectives of its external policy, since it is one of the levers which the Union can use to promote its concept of regulated globalisation.
Este perfect legitim ca principala preocupare în Europa să fie aceea de a asigura că politica comercială comună nu subminează, ci, dimpotrivă, contribuie la apărarea modelului său social și a politicii sale în domeniul mediului.
It is perfectly legitimate that Europe's primary concern should be to ensure that its common commercial policy does not undermine, but rather helps to safeguard, its social model and its environmental policy.
În această privință, trebuie subliniat faptul că Uniunea Europeană condiționează deja acordarea anumitor preferințe comerciale pentru unele țări terțe de ratificarea de către acestea a principalelor convenții ale Organizației Internaționale a Muncii și a mai multor acorduri ale Organizației Națiunilor Unite în domeniul drepturilor omului (Pactul internațional privind drepturile civile și politice, Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale, Convenția privind abolirea muncii forțate etc.).
The European Union already makes the award of certain trade preferences to third countries conditional on the ratification by the latter of the main conventions adopted by the International Labour Organisation (ILO) and a number of United Nations agreements on human rights (International Covenant on Civil and Political Rights, International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights, Convention on the Abolition of Forced Labour, etc.).
De asemenea, ea s-a angajat, din 2006, să promoveze „munca decentă”, obiectiv al OIM și al ONU, prin intermediul tuturor politicilor sale externe, inclusiv al politicii comerciale comune.
Since 2006 it has also been committed to promoting 'decent work', an ILO and UN objective, through all its external policies, including its common commercial policy.
În cele din urmă, acordurile sale bilaterale de liber schimb includ acum un capitol privind dezvoltarea durabilă, care conține un set de obiective sociale și de mediu.
Finally, its bilateral free trade agreements now incorporate a chapter on sustainable development which sets a number of environmental and social objectives.
Din ce în ce mai des, acordurile comerciale semnate de UE se înscriu, de altfel, în acorduri de parteneriat sau de asociere mai ample care includ o cooperare politică și angajamente în materie de dezvoltare durabilă și drepturile omului.
What is more, with increasing frequency the trade agreements concluded by the EU represent just one aspect of broader partnership or association agreements encompassing political cooperation and undertakings concerning sustainable development and human rights.
Prin urmare, este clar că, în principiu, comerțul nu trebuie să fie separat de celelalte politici interne sau externe ale Uniunii Europene.
It is clear, therefore, that in terms of the principles underpinning it trade is inextricably linked to the European Union's other internal or external policies.
Unul dintre motivele acestei abordări, care nu este caracteristică numai Europei, este legat în special de înțelegerea faptului că liberalizarea comerțului are efecte economice și sociale foarte diferite de la o țară la alta, care trebuie să fie controlate și uneori chiar contrabalansate, deoarece liberalizarea este un proces în care mereu există învingători și învinși.
The thinking behind this approach, which is not unique to Europe, stems partly from a recognition of the fact that the economic and social impact of trade liberalisation varies very substantially from country to country and that that impact must be managed and sometimes offset, because liberalisation is a process in which there are always winners and losers.
Dezvoltarea comerțului internațional nu este în beneficiul tuturor decât atunci când sunt îndeplinite anumite condiții, deoarece câștigurile în fiecare dintre țări nu sunt niciodată distribuite în mod egal între diferitele sectoare ale societății și ale economiei.
The expansion in international trade is universally beneficial only if certain conditions are met, since the gains in each country are never distributed fairly among all sectors of society and the economy.
De aici rezultă necesitatea gestionării procesului de liberalizare a schimburilor comerciale, a condițiilor acestora, a volumului lor, necesitate resimțită și mai puternic odată cu accelerarea globalizării.
Hence the need to manage the liberalisation of trade, including the practical arrangements for and the volume of trade, a need which has come to be felt even more strongly as the globalisation process has speeded up.
Mai mult decât atât, liberalizarea comerțului internațional a fost însoțită de o concurență acerbă între țări pentru a atrage investitorii străini și de o intensificare a concurenței între întreprinderi.
What is more, the liberalisation of international trade has been accompanied by ferocious competition among countries seeking to attract foreign investors and stiffer competition between undertakings.
Acest lucru a dus mult prea des la abuzuri în domeniul condițiilor de muncă, al libertăților democratice, precum și la daune aduse mediului.
All too often this has led to abuses in the areas of working conditions and democratic freedoms and to environmental damage.
Exemplele sunt foarte numeroase.
The examples are legion.
Există, așadar, din motive de coerență, pentru Europa și pentru comunitatea internațională necesitatea stringentă de a include în normele schimburilor comerciale garanții reale în materie de dezvoltare durabilă și drepturi ale lucrătorilor.
Europe, and the international community as a whole, are thus faced with an imperative: simple logic, requires them to incorporate into the rules governing international trade genuine guarantees concerning sustainable development and labour rights.
Această necesitate, care este în concordanță cu obiectivele Națiunilor Unite, precum și cu cele ale Uniunii Europene, răspunde așteptărilor cetățenilor europeni.
That imperative, which is consistent with the objectives of both the United Nations and the European Union, chimes exactly with public expectations in Europe.
Ea implică, de asemenea, o anumită concepție a responsabilității întreprinderilor în domeniul social și al mediului.
It also requires a specific approach to be defined to the issue of the social and environmental responsibility of undertakings.
Printre acestea, societățile transnaționale sunt cele care joacă rolul cel mai important în comerțul mondial.
Among undertakings, it is the transnational corporations which play the key role in world trade.
Acestea au profitat de pe urma liberalizării piețelor pentru a externaliza o parte din producție și pentru a-și diversifica lanțul lor de aprovizionare din țări cu costuri de producție mici și reglementări mai puțin stricte.
They have taken advantage of market liberalisation to externalise part of their production and to diversify their supply arrangements, drawing on countries where production costs are low and regulatory regimes are less stringent.
Comportamentul la care ne așteptăm din partea lor în materie de RSI vizează, prin urmare, și filialele și subcontractanții acestora situați în aceste țări, unde își organizează o mare parte a schimburilor comerciale cu Europa.
The expectation that such corporations should act in a socially responsible manner thus applies equally to their subsidiaries and their subcontractors in those countries, from which they organise a large proportion of the international trade involving Europe.
O provocare triplă cu acela ș i obiectiv
Three issues, one objective
Promovarea responsabilității sociale și de mediu a întreprinderilor (RSI) în cadrul schimburilor comerciale implică, în esență, trei provocări majore pentru Europa:
Fundamentally, measures to promote corporate social and environmental responsibility in the area of trade touch on three issues of major importance to Europe:
O provocare morală: deseori, propriile noastre întreprinderi sunt cele ale căror comportament trebuie să se schimbe pentru a deveni conform cu principiile sociale și de mediu, în special atunci când activează în țări în curs de dezvoltare.
A moral issue: very often it is our own undertakings whose behaviour needs to change in order to be consistent with the principles underpinning social and environmental responsibility, in particular as regards their actions in developing countries.
O provocare economică și socială: nerespectarea principiilor RSI constituie o formă de dumping social și de mediu în detrimentul întreprinderilor și al lucrătorilor din Europa care, la rândul lor, trebuie să respecte norme sociale și de mediu mai stricte.
An economic and social issue: non-compliance with the principles underpinning CSR constitutes a form of social and environmental dumping, to the detriment of undertakings and workers in Europe, who are required to meet more stringent social and environmental standards.
O provocare politică: cea a coerenței politicilor noastre în cadrul globalizării și a rolului Uniunii Europene de la care cetățenii se așteaptă, de asemenea, să fie o protecție într-o lume nereglementată.
A political issue: our policies in the context of globalisation must be consistent and the European Union must meet public expectations by offering ordinary Europeans protection in a deregulated world.
Combinarea normelor comer ț ului interna ț ional ș i RSI
Making CSR part of the rules governing international trade
Până acum, comerțul și responsabilitatea socială a întreprinderilor nu s-au întâlnit deloc sau aproape deloc.
Hitherto, the link between trade and CSR has been tenuous at best.
Motivul este ușor de înțeles: comerțul internațional este reglementat de acorduri între state care stabilesc norme juridice obligatorii pentru acestea; responsabilitatea socială a întreprinderilor se bazează pe norme neobligatorii la care întreprinderile aderă în mod voluntar.
The reason is obvious: international trade is governed by agreements between States which lay down legal rules binding on those States; CSR is based on non-binding rules which undertakings agree to comply with on a voluntary basis.
Dacă s-ar reuși integrarea principiilor RSI în normele comerțului internațional, acest lucru ar permite UE să exercite presiuni asupra întreprinderilor pentru ca acestea să își schimbe conduita, respectiv asupra statelor semnatare ale acordurilor comerciale cu UE pentru ca acestea să respecte standardele în materie de muncă și de mediu.
Incorporating CSR principles into the rules governing international trade would enable the EU to exert pressure on undertakings to improve their behaviour and on the States which sign trade agreements with it to comply with labour and environmental standards.
RSI, o idee care se impune...
CSR, an idea which is gaining ground ...
Orientările au stabilit un set de recomandări pe care guvernele le adresează întreprinderilor multinaționale și care vizează în special ocuparea forței de muncă și relațiile cu partenerii sociali, drepturile omului, mediul, lupta împotriva corupției, protecția consumatorilor, concurența și evaziunea fiscală.
The OECD Guidelines laid down a set of recommendations which governments address to multinational corporations concerning, in particular, employment and relations with the social partners, human rights, the environment, the fight against corruption, consumer interests, competition and tax evasion.
De atunci, au fost lansate numeroase inițiative pentru a crea mecanisme de monitorizare a acestor coduri de bună conduită, precum și etichete de certificare a angajamentelor asumate de întreprinderi în domeniul RSI.
Since then, many proposals have been made to establish mechanisms for monitoring compliance with these codes of good conduct and labels certifying that undertakings have made a commitment to abide by CSR principles.
Uniunea Europeană a abordat chestiunea într-o carte verde publicată în 2001, urmată de o carte albă și de crearea unui forum multilateral privind RSI pentru a promova un cadru european și o strategie în favoarea responsabilității sociale a întreprinderilor.
The European Union considered the issue in a Green Paper, which was published in 2001 and was followed by the publication of a White Paper and the establishment of a Plurilateral Forum on CSR with the aim of encouraging the development of a European framework and strategy to foster CSR.