natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Autoritățile italiene, inclusiv tribunalele, trebuie să asigure respectarea deplină a drepturilor fundamentale în general, a libertății de expresie și a pluralismului mijloacelor de informare în masă, în special atunci când se examinează cazuri de potențiale încălcări.
Italian authorities, including courts, should ensure the full respect of fundamental rights in general and of freedom of expression and media pluralism in particular when considering potential infringement cases.
În fine, în ianuarie 2007, comisarul responsabil cu societatea informațională și media în asociere cu vicepreședintele responsabil cu relațiile interinstituționale și strategia de comunicare au stabilit o abordare în trei etape pentru monitorizarea pluralismului mijloacelor de informare în masă prin dezvoltarea unor indicatori pentru evaluarea riscurilor concrete.
Finally, in January 2007, the Commissioner in charge of Information Society and Media in association with the Vice President in charge of Institutional Relations and Communication Strategy set out a three-step approach to monitoring media pluralism by developing indicators in order to assess concrete risks.
Comisia a publicat deja un studiu independent care include un instrument de monitorizare a pluralismului mijloacelor de informare în masă care definește indicatori concreți și obiectivi de evaluare a pluralismului mijloacelor de informare în masă în statele membre ale UE http://ec.europa.eu/information_society/media_taskforce/pluralism/study/index_en.htm .
The Commission has now published an independent study including a Media Pluralism Monitor Tool which defines concrete and objective indicators for assessing media pluralism in the EU Member States http://ec.europa.eu/information_society/media_taskforce/pluralism/study/index_en.htm .
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-4577/09
WRITTEN QUESTION E-4577/09
adresată de Rareș-Lucian Niculescu (PPE)
by Rareş-Lucian Niculescu (PPE)
(29 septembrie 2009)
(29 September 2009)
Subiect: Subvenția pentru laptele de bivoliță în România
Subject: Subsidies for buffalo milk in Romania
Potrivit Asociației Crescătorilor de Bivoli din Transilvania, ca urmare a unei erori comise în acest an de Ministerul Agriculturii și Dezvoltării Rurale din România, bivolii au fost incluși în categoria taurinelor, deși ar fi trebuit să fie incluși în categoria bubalinelor.
According to the Transylvanian Buffalo Breeders' Association, as a result of an error made this year by the Romanian Ministry of Agriculture and Rural Development buffaloes have been classified as bovines rather than as Bubalinae .
În consecință, subvenția este aceeași pentru ambele categorii de animale, deși – potrivit evaluărilor producătorilor – valoarea acestei subvenții ar trebui să fie dublă pentru laptele de bivoliță, care are, în medie, aproximativ 8% grăsime (față de laptele de vacă – în medie 3,5% grăsime).
Consequently, the subsidy is now the same for both types of animal, although the producers themselves consider that it should be twice the current amount in the case of buffalo milk, which has an average fat content of approximately 8 % (the equivalent figure for cow's milk is 3.5 %).
De asemenea, costurile aferente producerii laptelui de bivoliță sunt mult mai mari.
Buffalo milk is also much more expensive to produce.
Are Comisia cunoștință de această situație?
Is the Commission aware of these circumstances?
Există posibilitatea remedierii acestei erori?
Is there a possibility of rectifying this error?
(10 noiembrie 2009)
(10 November 2009)
Comisia nu este la curent cu situația menționată în întrebarea scrisă.
The Commission is not aware of the circumstances referred to in the written question.
Eventuale informații suplimentare cu privire la acest caz ar putea permite Comisiei să vă ofere un răspuns adecvat.
Possible additional information on the situation might enable the Commission to provide a sound reply.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-4578/09
WRITTEN QUESTION E-4578/09
adresată de Cătălin Sorin Ivan (S-D)
by Cătălin Sorin Ivan (S-D)
Subiect: Cenzurarea filmului „Francesca” în cadrul Festivalului de Film de la Veneția
Subject: Censorship of the film ‘Francesca’ at the Venice Film Festival
Filmul „Francesca”, pelicula de debut a regizorului român Bobby Păunescu, prezentată în cadrul Festivalului de Film de la Veneția, a fost cenzurată, ca urmare a intervenției deputatei de naționalitate italiană Alessandra Mussolini și a primarului Veronei, Flavio Tosi.
‘Francesca’, the film debut by the Romanian director Bobby Păunescu shown at the Venice Film Festival, has been censored following a move by the Italian Member of Parliament Alessandra Mussolini and the mayor of Verona Flavio Tosi.
Replicile din film, parte a unui scenariu și a unui act de cultură, au fost interpretate de cei doi drept ofense personale.
These two figures interpreted remarks in the film, which form part of the script and part of a cultural work, as personal insults.
Pe cale de consecință, aceștia au recurs la cenzurarea filmului, ceea ce reprezintă un gest de subminare a dreptului la libera exprimare.
They responded by resorting to film censorship, an action which undermines the right of free expression.
Administrația Berlusconi nu a avut nicio reacție, ceea ce este inacceptabil din partea guvernului unui stat membru al Uniunii Europene, care se află în postura de a influența deciziile și politicile comunitare.
The Berlusconi administration has not reacted, which is unacceptable from the government of a European Union Member State that is in a position to influence Community decisions and policies.
În Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, cât și în toate tratatele europene, dreptul la libera exprimare ocupă un loc esențial, indispensabil unei funcționări democratice.
The right to freedom of expression occupies a key place in both the Charter of Fundamental Rights of the European Union and all the European treaties and is indispensable for the functioning of a democracy.
În calitate de membru al Comisiei de Cultură și Educație, dar și ca cetățean european, aș dori să aflu poziția Comisiei față de această acțiune de cenzură într-unul dintre statele membre.
As a member of the Committee on Culture and Education, but also as a European citizen, I would like to know the Commission's position on this act of censorship in a Member State.
În plus, doresc să întreb Comisia care sunt demersurile pe care le va întreprinde pentru a evita situații similare pe viitor, cu scopul de a avea o Uniune în care dreptul la libera exprimare să rămână neatins.
What steps will the Commission take to prevent similar situations in the future, with the aim of guaranteeing a Union in which free expression remains untouched?
Comisia dorește să reamintească distinsului membru că răspunsul dat anterior unor întrebări scrise, și anume P-3258/09 din partea dlui Chiesa http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB/home.jsp ; E-3251/09 din partea dlui Musacchio et alia ( 1 ); E-3222/09 și E-3254/09 din partea dnei Frassoni et alia ( 1 ); și E‑4576/09 din partea dlui de Magistris ( 1 ).
The Commission refers the Honourable Member to the answers given previously to the written questions P‑3258/09 by Mr Chiesa http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB/home.jsp ; E‑3251/09 by Mr Musacchio and others ( 1 ); E- 3222/09 and E‑3254/09 by Ms Frassoni and others ( 1 ); and E‑4576/09 by Mr de Magistris ( 1 ).
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-4624/09
WRITTEN QUESTION E-4624/09
adresată de George Sabin Cutaș (S-D)
by George Sabin Cutaş (S-D)
Subiect: Încurajarea creditării în Uniunea Europeană
Subject: Encouraging lending in the European Union
La 15 septembrie se împlinește un an de la debutul simbolic al crizei economice.
15 September 2009 symbolically marked one year since the start of the economic crisis.
Unul din indicatorii cei mai importanți care ne-ar putea încuraja să sperăm la depășirea gravei recesiuni cu care ne confruntăm este nivelul creditării.
The level of lending is one of the major indicators that would give cause to hope that we are emerging from the current serious recession.
Din păcate, în această privință se înregistrează un nivel minim record în zona euro, nemaiîntâlnit din 1991 până acum, și o prăbușire fără precedent în unele țări estice, precum România.
Unfortunately, a record low for the euro area has been recorded in this respect, and one not witnessed since 1991, and there has been an unprecedented drop in lending in some eastern countries, such as Romania.
Acest fapt prefigurează continuarea declinului economic și în trimestrul al treilea și aruncă o umbră serioasă de îndoială asupra perspectivelor de ieșire din criză.
This presages continuing economic decline in the third quarter too, and casts serious doubt over the prospects for emerging from the crisis.
Având în vedere această realitate sumbră, aș dori să știu ce măsuri concrete are în vedere Comisia Europeană pentru susținerea și încurajarea creditării în Uniunea Europeană?
In view of this sombre situation, can the Commission indicate what concrete steps it intends to take to support and encourage lending in the European Union?
(4 noiembrie 2009)
(4 November 2009)
Chiar dacă starea actuală a creditării este regretabilă, mai ales în privința finanțării întreprinderilor mici și mijlocii, atâta timp cât decizia de a nu acorda credite unor anumiți clienți se întemeiază pe decizii comerciale justificate, ca de pildă cea de a limita riscul de credit, băncile au libertatea de a lua decizia pur comercială de a nu-și oferi serviciile anumitor clienți.
Although the situation with regard to credit provision is regrettable, particularly concerning the financing of small and medium sized businesses, as long as the decision not to grant or extend credit to certain customers is based on comprehensible business decisions, such as to limit the credit risk, banks are free to make a commercial decision not to offer their services to certain clients.
Mai mult decât atât, perioadele de regres economic din trecut au arătat întotdeauna că redresarea economică este nu determinată, ci urmată de creditare.
In addition, past economic downturns have always demonstrated that lending follows, rather than leads, the recovery.
Ca atare, accelerarea acordării de credite către sectorul privat poate necesita în prealabil o stabilizare mai accentuată a economiei.
Therefore, in order for lending to the private sector to accelerate, a further stabilisation of the economy might have to occur.
În prezent, Comisia își concentrează atenția asupra problemei creditării responsabile, urmărind să asigure că orice împrumut este acordat într-o manieră responsabilă și sustenabilă, că toate părțile implicate în procesul de creditare operează într-un cadru legal adecvat și că piața de credit oferă împrumutătorilor încredere, mobilitate și posibilitatea de a alege Pentru mai multe informații despre inițiativele din acest domeniu, vă rugăm să consultați http://ec.europa.eu/internal_market/finservices-retail/credit/index_en.htm. .
The Commission is currently focusing its attention on the issue of responsible lending, with a view to ensuring that all lending is done in a responsible and sustainable manner, that all parties in the lending process operate within an appropriate legal framework and that the credit market offers borrowers confidence, mobility and choice For more information on initiatives in this area, please see: http://ec.europa.eu/internal_market/finservices-retail/credit/index_en.htm .
Criza creditării poate întârzia redresarea economică sau, în cazul cel mai rău, poate fi chiar o piedică în calea ei.
A credit crunch may delay economic recovery or, in the worst case, prevent it all together.
De aceea, majoritatea statelor membre au anunțat și au implementat măsuri financiare globale.
Thus comprehensive financial interventions were announced and implemented by most of the Member States.
Pachetele de măsuri au menirea de a consolida stabilitatea sistemului financiar, de a spori încrederea și capacitatea de creditare, care să sprijine la rândul lor redresarea economică.
Packages were designed to reinforce the stability of the financial system, to increase confidence and capacity to lend, and in turn to support the recovery of the economy.
Aceste măsuri vizează băncile, urmărind ca acestea să sporească creditarea și astfel să amelioreze încrederea consumatorului în economie.
These measures target banks, aiming to increase their lending and thus improve consumer confidence in the economy.
Comisia a acționat rapid, oferind îndrumări în privința modului de proiectare a schemelor de sprijin financiar pentru bănci pentru a garanta că acestea își ating obiectivele fără a distorsiona nejustificat competiția pe piața unică, și a aprobat aceste scheme, asigurând securitatea juridică pentru implementarea lor.
The Commission acted quickly in providing guidance on how to design bank support schemes in order to ensure that they achieve their objectives without unduly distorting competition in the single market, and in approving such schemes, providing legal certainty for their implementation.
Unele țări, precum Franța, au numit și un mediator de credit pentru a se asigura că băncile acordă finanțare companiilor.
Some countries — e.g. France — have also appointed a credit mediator, to make sure that the banks pass on the financing to companies.
În plus, pentru a putea remedia direct consecințele eventuale ale crizei financiare asupra economiei reale, Comisia a adoptat în ianuarie 2009 așa-numitul cadru temporar care, în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE, relaxează într-o anumită măsură regulile privind ajutorul de stat până la sfârșitul anului 2010, dând așadar statelor membre posibilitatea de a influența direct economia reală.
In addition, in order to directly tackle any spillover of the financial crisis on the real economy, the Commission issued in January 2009 the so-called Temporary Framework which, on the basis of Article 87 (3) b of the EC Treaty, relaxes state aid rules to a certain extent until the end of 2010, thus giving Member States a means to directly address the real economy.
În ceea ce privește măsurile specifice adoptate de Comisie pentru a sprijini IMM-urile, instrumentele financiare ale programului-cadru pentru competitivitate și inovare (CIP) 2007-2013 sprijină accesul IMM-urilor la finanțare în UE.
On specific measures that the Commission is undertaking to support SMEs, the financial instruments of the Competitiveness and Innovation Framework Programme 2007‑13 (CIP) support SMEs’ access to finance in the EU.
Instrumentele financiare constau în garanții pentru împrumuturi și capital de risc.
The financial instruments consist of guarantees for loans and venture capital.
Acestea sunt gestionate de Fondul European de Investiții (FEI) și sunt implementate cu ajutorul unor intermediari financiari naționali și regionali (bănci, instituții de garantare și fonduri cu capital de risc) din statele membre.
They are managed by the European Investment Fund (EIF) and are implemented through national and regional financial intermediaries (banks, guarantee institutions and venture capital funds) in the Member States.
La momentul actual nu există niciun intermediar român care să participe la implementarea garanțiilor pentru partea de program referitoare la creditare.
At present, there is no Romanian intermediary that participates in the implementation of the guarantees for the loans part of the programme.
Cu toate acestea, distinsul membru trebuie să aibă în vedere că negocierile dintre FEI și intermediari financiari în vederea utilizării instrumentelor financiare CIP sunt în curs de derulare.
However, the Honourable Member will be aware that the negotiations between EIF and financial intermediaries for the use of the CIP financial instruments are currently ongoing.
Dacă se va ajunge la un acord în lunile următoare, distinsul membru va găsi intermediarul local pe noul website www.access2finance.eu.
Should an agreement be reached in the coming months, the Honourable Member will find the local intermediary on the new website www.access2finance.eu.
Câteva fonduri cu capital de risc care primesc finanțare în temeiul CIP vizează mai multe țări Pentru lista fondurilor respective, vă rugăm să consultați pagina web următoare:http://www.access2finance.eu/en/United%20Kingdom/venture_capital.htm .
Several venture capital funds receiving financing under CIP have a multi-country focus For the list of funds please consult this webpage: http://www.access2finance.eu/en/United%20Kingdom/venture_capital.htm .
În 2006, în strânsă cooperare cu FEI/BEI, Comisia a lansat noua inițiativă Resurse europene comune pentru microîntreprinderi și întreprinderi mici și mijlocii (JEREMIE) pentru perioada 2007-2013 a fondurilor structurale.
The new Joint European Resources for Micro to medium Enterprises (JEREMIE) initiative was launched in 2006 by the Commission in close cooperation with the EIF/EIB, for the period 2007‑13 of the Structural Funds.
JEREMIE urmărește ameliorarea accesului la finanțare pentru dezvoltarea IMM-urilor, pentru inovație și pentru finanțarea înființării de noi firme.
JEREMIE targets improving access to finance for SMEs expansion, innovation and for financing new business creation.
În prezent, JEREMIE este pus în aplicare în temeiul acordurilor de finanțare semnate de 13 state membre (Grecia, Franța, Spania, Italia, Regatul Unit, Polonia, România, Bulgaria, Ungaria, Slovacia, Letonia, Lituania, Cipru), fie la nivel național, fie la nivel regional.
JEREMIE is now implemented on the basis of signed funding agreements in 13 Member States (Greece, France, Spain, Italy, United Kingdom, Poland, Romania, Bulgaria, Hungary, Slovakia, Latvia, Lithuania, Cyprus), either at national or at regional level.
Se anticipează că alte două state membre (Malta și Slovenia) își vor încheia curând demersurile pregătitoare și se vor alătura grupului JEREMIE.
Two more Member States are expected to complete soon preparatory work and to join the JEREMIE club (Malta and Slovenia).
Suma totală a resurselor din programele operaționale FEDER plătite deja sau destinate contractual fondurilor ( holding funds ) JEREMIE în temeiul acordurilor de finanțare semnate este de 3,1 miliarde de euro.
The total amount of resources from ERDF operational programmes already paid in or contractually committed to JEREMIE holding funds in the context of signed funding agreements is EUR 3.1 billion.
Până la sfârșitul anului 2015, se poate anticipa în mod rezonabil că suma investită de programele operaționale FEDER în fondurile JEREMIE ar putea fi de câteva ori mai mare decât suma de 3,1 miliarde de euro angajată în prezent, creând astfel o rezervă de finanțare pe termen lung destinată ameliorării accesului la finanțare al IMM-urilor și finanțării creării de noi întreprinderi în UE Informații suplimentare despre JEREMIE sunt disponibile pe pagina web www.jeremie.europa.eu. .
By the end of 2015, it could be reasonably expected that the amount invested by ERDF operational programmes in JEREMIE holding funds could be a multiple of the currently committed amount of EUR 3.1 billion, creating in this way a lasting funding legacy for improving SMEs access to finance and financing start ups in the EU More information about JEREMIE can be found in the web page www.jeremie.europa.eu .
Informații suplimentare despre alte măsuri ale UE de sprijinire a IMM-urilor, inclusiv consultații mai personalizate, pot fi obținute de la organizațiile locale partenere „Enterprise Europe network” În ce privește România, distinsul membru poate găsi o listă de parteneri la:http://www.enterprise-europe-network.ec.europa.eu/index_en.htm. .
Additional information regarding other EU measures supporting SMEs can be obtained from the local ‘Enterprise Europe Network’ partner organisations, including more personal guidance For Romania, the Honourable Member will find a list of partners at: http://www.enterprise-europe-network.ec.europa.eu/info/countries/romania_en.htm .
La nivel global, alături de partenerii săi din G20, Comisia este puternic implicată în dezvoltarea Inițiativei de incluziune financiară.
At a global level, the Commission is strongly engaged with its G-20 partners in the development of the Financial Inclusion Initiative.
Printre obiectivele clar specificate ale acestei inițiative se numără, după cum s-a anunțat la summitul G20 de la Pittsburg, intenția de „extindere a modelelor reușite de finanțare a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM)” și „o provocare financiară G-20 în materie de IMM-uri, o invitație adresată sectorului privat de a-și prezenta cele mai bune propuneri de modalități prin care finanțele publice pot maximiza dezvoltarea finanțelor private într-un ritm sustenabil și măsurabil”.
Among the clearly stated aims of this initiative, as announced at the G20 Pittsburgh Summit, is the intention to ‘scale up successful models of small and medium-sized enterprise (SME) financing’ and ‘a G-20 SME Finance Challenge, a call to the private sector to put forward its best proposals for how public finance can maximise the deployment of private finance on a sustainable and scalable basis’.
În vederea dezvoltării acestor inițiative, Comisia participă activ la Grupul de experți pentru incluziune financiară al G20.
The Commission actively participates in the G-20 Financial Inclusion Experts Group in developing these initiatives.
ÎNTREBARE CU SOLICITARE DE RĂSPUNS SCRIS E-4661/09
WRITTEN QUESTION E-4661/09
adresată de Corina Creţu (S-D)
by Corina Creţu (S-D)
(5 octombrie 2009)
(5 October 2009)
Subiect: Ce măsuri are în vedere Comisia Europeană pentru a favoriza crearea de noi locuri de muncă și pentru reintegrarea în muncă a persoanelor afectate de criza economică
Subject: Prospective Commission measures to promote the creation of new jobs and get people hit by the economic crisis back to work
La un an de la intrarea economiei mondiale în faza severă a recesiunii, efectele sociale ale crizei pe care o traversăm se resimt din ce în ce mai dur la nivelul Uniunii Europene.
One year after the global economy entered severe recession, the social impact of the current crisis is being felt increasingly severely across the European Union.
În numai un an de zile, peste 5 milioane de cetățeni ai țărilor UE și-au pierdut locurile de muncă.
In just one year, over five million EU citizens have lost their jobs.
Rata șomajului la nivelul celor 27 de state membre este cea mai ridicată din ultimii 5 ani, iar în Zona Euro nivelul actual este fără precedent în ultimul deceniu.
The unemployment rate in the 27 Member States is at its highest for the last five years and unemployment in the euro area is higher than at any time in the past decade.
În iulie 2009, comparativ cu aceeași lună a anului trecut, rata șomajului în UE era de 9%, iar în cele 16 țări ale Zonei Euro ajunsese la 9,5%, depășind nivelul înregistrat în Statele Unite ale Americii.
In July 2009, the unemployment rate for the EU stood at 9%, in comparison with the same month the previous year, and at 9.5% for the 16 euro area countries, thereby surpassing the rate recorded in the United States.
Am ajuns, așadar, să avem 22 de milioane de șomeri în Uniunea Europeană.
This means that there are now 22 million unemployed in the European Union.
Dincolo de realitatea severă a cifrelor se află dificultățile cu care se confruntă acești concetățeni ai noștri și familiile lor.
Behind the bleak reality of the figures lie the difficulties confronting these, our fellow citizens, and their families.
Poate și mai rea decât greutățile prezentului este, însă, lipsa unui orizont optimist.
Perhaps even worse than the hardships of the present, however, is the lack of any prospects.
Consider îngrijorător, de asemenea, faptul că printre cei mai afectați de diminuarea locurilor de muncă sunt tinerii.
Also worrying is the fact that the young are among those worst affected by the decline in employment opportunities.
În ultimul an, rata șomajului pentru tinerii sub 25 de ani a crescut de la 15,4% la 19,8%.
Unemployment among the under-25s has risen from 15.4% to 19.8% over the past year.