natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(r) subliniază necesitatea elaborării unei abordări cuprinzătoare și proactive ca reacție la catastrofe, prin care să se coordoneze diferitele mijloace de acțiune de care dispune Uniunea și statele sale membre, cum ar fi gestionarea situațiilor de criză (civilă și militară), asistența financiară și dezvoltarea sau politicile sociale și de mediu; consideră că, în acest context, tranziția dintre reacția la catastrofe și reconstrucția ce urmează ulterior ar trebui gestionată într-un mod mai eficient; reamintește propunerea privind instituirea unui Corp voluntar european de ajutor umanitar, în conformitate cu dispozițiile Tratatului de la Lisabona [articolul 214 alineatul (5)], și având în vedere Anul european al voluntariatului 2011 încurajează Comisia Europeană și Consiliul să elaboreze în cel mai scurt timp, împreună cu Parlamentul European, norme și proceduri privind funcționarea Corpului european, în special în lumina inițiativelor similare luate de unele state membre;
(r) underlines the need to develop a comprehensive and proactive approach in response to disasters, coordinating the various means of action available to the Union and its Member States, such as crisis management (civil and military), financial assistance and development or social and environmental policies; believes in this context that the transition between disaster response and post-disaster reconstruction should be managed more efficiently; recalls the proposal to set up a European Voluntary Humanitarian Aid Corps in accordance with the provisions of the Lisbon Treaty (Article 214(5)), and with a view to the European Year of Volunteering 2011 encourages the European Commission and the Council to work, together with the European Parliament, on the rules and procedures for the operation of the Corps as soon as possible, especially in the light of similar initiatives taken by some Member States;
(s) reamintește Consiliului că utilizarea resurselor și a capacităților militare pentru intervenții în caz de catastrofe naturale, în special în ceea ce privește logistica, transportul și infrastructura în sprijinul acțiunilor de ajutor umanitar, ar trebui să fie excepțională, să fie utilizată în ultimă instanță și întotdeauna cu respectarea acordurilor în vigoare, precum Consensul european privind ajutorul umanitar și Orientările de la Oslo privind folosirea resurselor militare și de protecție civilă în cadrul operațiunilor internaționale de reacție la catastrofe;
(s) reminds the Council that the use of military assets and capabilities in disaster response , particularly for logistics, transport and infrastructure support for humanitarian aid operations, should be exceptional, used as a ‘last resort’ and always in compliance with existing agreements such as the European Consensus on Humanitarian Aid and the Oslo guidelines on the use of military and civil defence assets in international disaster relief;
(t) recunoaște faptul că mijloacele de apărare militare și civile în caz de intervenție în urma unei catastrofe ar trebui utilizate numai în ultimă instanță, conform Consensului european privind ajutorul umanitar și Orientărilor de la Oslo; reamintește că mijloacele militare constituie deseori o contribuție importantă la reacția în caz de catastrofe, pe lângă protecția civilă și ajutorul umanitar, și constată că mijloacele militare pot fi necesare pentru a acoperi deficiențele de capacități critice (în special transportul strategic, instrumentele specializate, inginerie și transport greu); prin urmare, subliniază necesitatea de a elabora o strategie cuprinzătoare, de a îmbunătăți sinergiile dintre capacitățile civile și militare și de a identifica domenii în care statele membre pot să-și unească eforturile și capacitățile la nivelul UE pentru a contribui la reacția UE în caz de catastrofe, lucru deosebit de important într-un context economic dificil;
(t) acknowledges that military and civil defence assets in disaster relief should be used as a last resort, in compliance with the European Consensus on Humanitarian Aid and the Oslo guidelines; recalls that military means often constitute an important contribution to disaster response, along with civil protection and humanitarian aid, and notes that military assets can be necessary for filling critical capacity gaps (particularly strategic lift, specialised assets, heavy engineering and transport); therefore stresses the need to develop a comprehensive approach and to improve synergies between civil and military capabilities, and to identify areas in which Member States can pool their efforts and capabilities at EU level to contribute to EU disaster response, which is particularly important in a difficult economic climate;
(u) subliniază necesitatea dezvoltării unor capacități civile ale UE, care să fie disponibile permanent și care să acționeze independent de structurile militare, precum și a identificării domeniilor în care statele membre și-ar putea reuni eforturile și capacitățile la nivelul UE în acest sens;
(u) emphasises the need to build up permanently available civilian capabilities in the EU which operate independently from military structures and to identify areas in which Member States can pool their efforts and capabilities at EU level in this respect;
(v) îndeamnă Consiliul și Comisia să coopereze în vederea introducerii unui plan de acțiune privind vizibilitatea, care să includă măsuri concrete pentru îmbunătățirea vizibilității reacției UE în caz de catastrofe naturale;
(v) urges the Council and the Commission to cooperate on the implementation of a visibility action plan that should include concrete measures to enhance the visibility of the EU’s disaster response;
(w) încurajează utilizarea sistemului de monitorizare globală pentru mediu și securitate (GMES) în vederea unei supravegheri constante a zonelor cu potențial de criză, ceea ce va garanta o pregătire mai bună pentru trimiterea ajutorului umanitar, și subliniază importanța critică a instituirii unui mecanism de monitorizare ulterioară a acțiunilor UE și a evaluării asistenței acordate;
(w) encourages the utilisation of the Global Monitoring for Environment and Security (GMES) system to keep potential crisis areas under surveillance, allowing for better preparedness in sending humanitarian support, and stresses the critical importance of establishing a follow-up mechanism on EU efforts and assessment of deployed assistance;
(x) încurajează constituirea de bugete destinate cercetării și dezvoltarea de capacități industriale (de exemplu, imagini prin satelit în cadrul programului GMES) pentru a îmbunătăți fazele de gestionare a catastrofelor;
(x) encourages the development of research budgets and industrial capacity (for example satellite imagery in the GMES programme) to improve disaster management phases;
(y) invită Consiliul să ia în considerare recomandările de mai sus atunci când examinează și trage concluzii referitoare la următoarea comunicare a Comisiei privind consolidarea capacității de reacție la catastrofe a Uniunii Europene, care a fost anunțată de Comisia Europeană;
(y) invites the Council to take the above recommendations into consideration when examining and reaching conclusions on the forthcoming Commission Communication on reinforcing the European Union’s Disaster Response Capacity, announced by the European Commission;
Multiplicarea catastrofelor majore (naturale/ provocate de om) din afara Uniunii Europene în ultimii ani a condus la un număr sporit de solicitări privind îmbunătățirea eficacități capacității existente de reacție la catastrofe a UE.
The multiplication of major disasters (natural/ man made) outside the European Union in recent years has led to increased calls to improve the effectiveness of the existing EU disaster response capacity.
Deși capacitatea de reacție la catastrofe a UE a evoluat în mod constant de la înființarea mecanismului comunitar de protecție civilă în 2001, raportoarea consideră că este nevoie de mult mai mult pentru a asigura un răspuns coordonat, coerent și vizibil din partea UE.
If the EU disaster response capacity has constantly evolved since the establishment of the community civil protection mechanism in 2001, the Rapporteur believes that much more needs to be done to ensure a coordinated, coherent and visible EU response.
Necesitatea unei reacții mai coerente a fost subliniată, de asemenea, în cea mai recentă comunicare a Comisiei privind consolidarea capacităților de reacție ale Uniunii în caz de catastrofe, care datează din martie 2008.
This need for a more coherent response was also highlighted in the latest Communication from the Commission on "reinforcing the Union’s disaster response capacity", which dates back from March 2008.
Această comunicare a fost menită ca un prim pas în obținerea unei reacții cuprinzătoare și integrate din partea UE.
This communication was supposed to be a first step on the road to a comprehensive and integrated EU response.
Aceasta a inclus un plan de acțiune cu acțiuni concrete pentru realizarea treptată a unei coordonări mai integrate a diverselor instrumente pentru intervenții în caz de catastrofe.
It included an Action Plan with a number of concrete actions to gradually build up a more integrated coordination between the various instruments for disaster response.
De atunci, unul dintre principalii pași spre o reacție mai integrată a fost includerea protecției civile și a ajutorului umanitar în portofoliul unui singur comisar.
Since then, one of the greatest steps towards a more integrated response has been the inclusion of civil protection and humanitarian aid under the portfolio of a single Commissioner.
Deși evaluarea rezultatelor este prematură, nu există nicio îndoială cu privire la faptul că reorganizarea portofoliului creează oportunități pentru o mai bună coerență și coordonare a reacției UE în caz de catastrofe.
While it is too early to assess results, there is no doubt that this portfolio rearrangement creates opportunities for enhanced coherence and coordination of the EU disaster response.
Cu toate acestea, la doi ani de la publicarea comunicării Comisiei în 2008, multe acțiuni din cadrul planului de acțiune așteaptă încă să fie implementate, în vreme ce reacția UE la crizele recente a dezvăluit deficiențele sistemului actual.
However, two years after the publication of 2008 Commission Communication, many actions from the Action Plan still remain to be implemented while the EU response to recent crises have revealed the limitations of the existing system.
Raportoarea consideră că este timpul să se recunoască importanța politică a consolidării capacității de reacție la catastrofe a UE și că trebuie folosite toate mijloacele necesare pentru atingerea acestui obiectiv.
The Rapporteur believes that it is high time to recognise the political importance of reinforcing the EU disaster response capacity and that all means should be mobilised to achieve this objective.
Din acest punct de vedere, raportoarea regretă că multe propuneri concrete incluse în raportul Barnier din 2006 privind înființarea unei forțe europene de protecție civilă au fost în mare parte ignorate sau au înregistrat progrese limitate.
In this regard, the Rapporteur regrets that many concrete proposals included in the 2006 Barnier report on setting-up a European Civil Protection Force have been largely ignored or have only seen limited progress.
Deoarece decizia de a redacta un raport din proprie inițiativă a fost declanșată inițial de situația din Haiti, acest raport se limitează la dimensiunea externă a capacității de reacție la catastrofe a UE.
As the decision to draft an own-initiative report was originally triggered by the situation in Haiti, this report limits its scope to the external dimension of the EU disaster response capacity.
Concluziile la care s-a ajuns în urma crizelor recente, în special a celei din Haiti
Lessons from recent crises with a special focus on Haiti
Reacția UE la cutremurul din Haiti, care combină în special activarea mecanismului UE de protecție civilă, utilizarea resurselor militare și desfășurarea unei intervenții importante de asistență umanitară la scară largă, demonstrează în mod evident complexitatea instrumentelor și procedurilor existente.
The EU’s response to the earthquake in Haiti, combining notably the activation of the EU civil protection mechanism, the use of military assets and the deployment of a significant and large scale humanitarian assistance response, clearly showed the complexity of existing tools and procedures.
În timp ce raportoarea recunoaște că reacția statelor membre și cea a instituțiilor UE a fost rapidă și la scară largă, gestionarea crizei a scos totodată în evidență un număr de probleme privind eficiența, coordonarea și vizibilitatea.
While the Rapporteur acknowledges that the response by the Member States and the EU institutions was swift and large scale, the management of the crisis also raised a number of challenges in terms of efficiency, coordination and visibility.
· Problema eficienței
· The efficiency challenge
În ceea ce privește ajutorul umanitar, trebuie recunoscut faptul că răspunsul a fost extrem de rapid și de eficient, însoțit de trimiterea rapidă a experților ECHO pe teren și de alocarea imediată a fondurilor umanitare (3 milioane EUR) în termen de 24 de ore.
In terms of humanitarian aid , it has to be acknowledged that the response was extremely fast and effective with the quick deployment of ECHO experts on the field and the allocation of fast track humanitarian funds (3 million EUR) within 24 hours.
Această reacție inițială a fost mai târziu completată cu resurse suplimentare în valoare totală de 120 de milioane EUR.
This initial response was later on complemented by additional resources for a total amount of 120 million EUR.
Mecanismul UE de protecție civilă a fost activat chiar în ziua producerii cutremurului, iar asistența oferită prin intermediul Centrului de monitorizare și informare (CMI) a fost substanțială - echipe responsabile cu operațiunile de căutare și salvare, echipe medicale, alimente, adăpost și epurarea apei.
The EU civil protection mechanism was activated on the very day the earthquake struck and the assistance provided through the Monitoring and Information Centre (MIC) was quite significant - with urban search and rescue teams, medical teams and the provision of supplies, shelter and water sanitation.
Deși în cazul cutremurului din Haiti sistemul a funcționat destul de bine, alocarea de asistență UE pentru protecție civilă este în mod inevitabil încetinită de modul de funcționare al sistemului actual, bazat pe contribuții voluntare și ad-hoc, care fac obiectul unor procese decizionale la nivel național diferite.
Although in the case of Haiti the system worked relatively well, the deployment of the EU civil protection assistance is inevitably delayed by the mechanics of the current system which is based on voluntary and ad-hoc contributions subject to different national decision-making processes.
Unul dintre punctele slabe ale sistemului este faptul că este imposibil să se garanteze în prealabil disponibilitatea resurselor-cheie și evitarea lacunelor majore.
One of the major weaknesses of the system is that it is impossible to guarantee in advance that key assets will be available and that major gaps will be avoided.
Printre concluziile pozitive care pot fi trase în urma cutremurului din Haiti este faptul că, pentru prima dată, Comisia Europeană a putut detașa direct o unitate de epurare a apei (condusă de Franța) și o unitate medicală complexă cu sală de chirurgie (condusă de Italia), care au fost ținute în așteptare în cadrul aranjamentelor finanțate printr-o acțiune pregătitoare privind capacitatea de reacție rapidă a UE (bugetul din 2008).
Among the positive lessons to be drawn from Haiti is the fact that, for the first time, the European Commission was able to directly deploy a water purification unit (run by France) and an advanced medical post with surgery (run by Italy), that were kept on stand-by under arrangements financed through a Preparatory Action for an EU rapid response capability (2008 budget).
Raportoarea este de părere că rezultatele încurajatoare ale acțiunii pregătitoare din 2008 ar trebui evaluate în continuare și că ideea punerii în comun voluntare a resurselor statelor membre în așteptare pentru desfășurare imediată în cadrul operațiunilor UE ar trebui dezvoltată în continuare.
The Rapporteur believes that the encouraging results of the 2008 Preparatory Action should be further assessed and that the idea of a voluntary pool of Member States assets on stand-by for immediate deployment in EU operations should be further developed.
În acest context, raportoarea ar dori să reamintească Consiliului și Comisiei următoarea recomandare cuprinsă în raportul Barnier: ,,Numai organizarea cu caracter preventiv și punerea în comun a resurselor existente poate să determine apariția unei forțe europene de protecție civilă”.
In this context, the Rapporteur would like to remind Council and Commission of the following recommendation from the Barnier report: "Only preventive organisation and a pooling of existing resources can bring about the emergence of a European civil protection force".
Criza din Haiti a demonstrat, de asemenea, că desfășurarea resurselor militare poate să fie extrem de utilă pentru completarea acțiunilor de ajutor.
The Haiti crisis has also shown that the deployment of military assets can be extremely useful to complement the provision of relief assistance.
Va fi important să se examineze modalități prin care utilizarea corectă a resurselor militare pentru intervenții în caz de catastrofe poate fie eficientizată.
It will be important to explore how the correct use of military assets in disaster response can be made more effective.
În această privință, raportoarea consideră că utilizarea resurselor și capacităților militare ca parte a intervențiilor civile în caz de catastrofe naturale ar trebui, în orice caz, să rămână reglementată de orientările existente, cum ar fi Consensul european privind ajutorul umanitar și Orientările de la Oslo privind folosirea resurselor militare și de protecție civilă în caz de catastrofe (modificate în noiembrie 2006).
In this respect, the Rapporteur believes that the use of military assets and capabilities as part of a civilian-led response to a natural disaster should under all circumstances continue to be governed by existing guidelines such as the European Consensus on humanitarian aid and the Oslo Guidelines on the use of military and civil defence assets in disaster relief (updated in November 2006).
· Problema coordonării
· The coordination challenge
Dată fiind amploarea crizei și numărul de actori implicați, procesul de coordonare în urma cutremurului s-a dovedit a fi destul de problematic, atât din punct de vedere operațional, cât și din punct de vedere strategic/politic.
Given the magnitude of the crisis and the number of actors involved, the coordination process in the aftermath of the earthquake proved quite challenging, both a the operational and at the strategic/political level.
După cum s-a menționat mai sus, procesul de coordonare prin intermediul Centrului de monitorizare și informare (CMI) a fost destul de eficient în Haiti, însă au existat (și încă există) cazuri în care se oferă asistență națională fără o coordonare prealabilă.
As mentioned above, the coordination process through the Monitoring and Information Centre (MIC) has been quite effective in Haiti but there were (and still are) instances of national assistance being provided without any prior coordination.
În contextul cutremurului din Haiti, ECHO și CMI au efectuat rapid o evaluare comună a necesităților, dar schimbul de informații și organizarea evaluării comune a necesităților în parteneriat cu statele membre ale UE s-au dovedit a fi dificile în etapa de ajutorare imediată.
In the context of Haiti, ECHO and the MIC quickly conducted joint needs assessments, but it proved difficult to exchange information and to organize joint needs assessments with EU Member States during the immediate relief phase.
Această situație a avut ca rezultat un flux de informații diferite și suprapuse, complicând mobilizarea adecvată a resurselor disponibile pentru ajutorare.
This situation resulted in various and overlapping flows of reports, complicating the adequate mobilization of available relief assets.
După cum a fost menționat mai sus, la nivelul Comisiei, procesul de coordonare a fost facilitat de includerea recentă a protecției civile și a ajutorului umanitar în cadrul unei singure DG.
As already mentioned above, at the Commission level, the coordination process was facilitated by the recent inclusion of civil protection and humanitarian aid under a single DG.
Această nouă distribuție a portofoliilor a condus la o consultare mai bună în interiorul serviciului și a creat oportunități pentru o evaluare comună și pentru un mai bun schimb de informații.
This new distribution of portfolios led to greater in-service consultation and created opportunities for joint assessments and better information sharing.
În acest context, este important să reamintim că ,,utilizarea protecției civile - în cazul unei crize umanitare - ar trebui să se bazeze pe nevoi și să fie complementară și coerentă cu ajutorul umanitar”, după cum se menționează în Consensul european privind ajutorul umanitar.
In this context, it is important to recall that the "use of civil protection – where deployed in any humanitarian crisis- should be needs-driven and complementary to and coherent with humanitarian aid" as stipulated in the European humanitarian consensus.
Criza din Haiti a avut loc într-un moment de tranziție instituțională, odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona și în perioada discuțiilor privind înființarea Serviciului european pentru acțiune externă (SEAE).
The crisis in Haiti also occurred at a time of institutional transition with the entry into force of the Lisbon Treaty and discussions on the establishment of the European External Action Service (EEAS).
Pentru gestionarea crizei din Haiti, s-au consemnat eforturi pentru punerea în practică a spiritului Tratatului de la Lisabona prin creșterea interacțiunii dintre serviciile Comisiei și Consiliu.
For the management of the Haiti crisis, it has been reported that efforts have been made to put the Lisbon Treaty spirit into practice through increased interaction between the Commission services and the Council.
Cu toate acestea, cutremurul a fost imediat urmat de o perioadă de confuzie legată de cine urma să se ocupe de coordonarea întregii acțiuni a UE.
However, the earthquake was immediately followed by a period of confusion over who should take the lead for the coordination of the EU’s overall action.
Dată fiind magnitudinea crizei, coordonarea asistenței UE a fost asigurată în cele din urmă de către Înaltul Reprezentant/Vicepreședintele Comisiei Europene, Catherine Ashton, în strânsă coordonare cu comisarul Gheorghieva, responsabil pentru asistență umanitară, protecție civilă și cooperare internațională.
Given the magnitude of the crisis, the coordination of the EU assistance was finally ensured by High Representative/Vice President Ashton in close coordination with Commissioner Georgieva in charge of humanitarian aid, civil protection and international cooperation.
În viitor se așteaptă ca SEAE să creeze o singură reacție în caz de criză, care va necesita raționalizarea platformelor de criză existente.
In the future, it is expected that the EEAS will create a single crisis response, which will require a rationalisation of the existing crisis platforms.
Mecanisme clare de coordonare între serviciile Comisiei și Secretariatul Consiliului vor trebui clarificate și în relație cu coordonarea și utilizarea resurselor militare ale UE în intervențiile în caz de catastrofe.
Clear mechanisms for coordination between the Commission services and the Council secretariat will have to be clarified also in relation to the coordination and the use of EU military assets in a disaster response.
· Problema vizibilității
· The visibility challenge
Lipsa vizibilității reacției UE a fost evidențiată ca una dintre principalele probleme ale intervenției UE în Haiti.
The lack of visibility of the EU response has also been highlighted as one of the main shortcomings of EU interventions in Haiti.