natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pe bună dreptate, Cartea verde din 2006 („Strategia europeană pentru o energie durabilă”) a fost recunoscută ca cel mai ambiţios document dintre cele elaborate până la data respectivă, deoarece cuprindea obiectivele revizuite ale politicii energetice europene: durabilitate şi stimularea energiei din surse regenerabile, competitivitate şi deschiderea pieţelor, precum şi siguranţa aprovizionării şi diversificarea surselor.
The 2006 Green Paper (‘A European strategy for sustainable, competitive and secure energy’) has rightly been recognised as the most ambitious document to date as it lists the renewed objectives of the European energy policy: sustainability and the promotion of renewable energies, competitiveness and the opening up of markets, and the security of supply and diversification of sources.
În plus, aducea propuneri foarte concrete, printre care îmbunătăţirea interconexiunilor dintre statele membre.
It also sets out very specific proposals, including the improvement of interconnections between Member States.
Celebra deviză „de trei ori douăzeci” - reducerea cu 20% a gazelor cu efect de seră pentru anul 2020, ameliorarea eficienţei energetice cu 20%, creşterea utilizării energiei din surse regenerabile cu 20%- reprezintă un rezumat expresiv al preocupărilor europene, am putea spune, busola care orientează măsurile politice, asumată şi de către Consiliul European.
The famous ‘three 20s’ - a 20% reduction in greenhouse gases by 2020; improving energy efficiency by 20%, and increasing the use of renewables by 20% - is the shorthand way of expressing European priorities, and could even be described as the compass for European policy measures which has also been adopted by the European Council.
Alături de aceste elemente, convingerea fermă că geopolitica bilaterală (acorduri ale statelor membre cu ţările producătoare) este o strategie greşită şi, prin urmare, trebuie înlocuită cu o politică comună („o singură voce”), strategie care, după ratificarea de către şefii de stat şi de guvern, ar trebui să transforme politica energetică într-un capitol al politicii externe comune.
Alongside these developments, there is also the clear awareness that the bilateral approach to geopolitics (agreements by Member States with producer countries) is ill-advised and needs to be replaced by a common policy (or ‘one voice’ strategy) which, once ratified by the Heads of State and Government, should make energy policy part of the common foreign policy.
Este absolut necesară extragerea tuturor concluziilor din directivele existente şi din dispoziţiile aşa-numitului „al treilea pachet legislativ în domeniul pieţei energetice”, întrucât acestea stabilesc bazele planificării şi investiţiilor în reţeaua europeană şi îi obligă pe gestionarii reţelelor de transport să colaboreze între ei pentru pregătirea planurilor naţionale de dezvoltare a reţelelor de gaz şi electricitate, precum şi să aibă în vedere interesele UE în ansamblu.
It is essential to draw all the necessary conclusions from the existing Directives and the provisions of the so-called ‘third internal energy market package’ and then to establish the bases for planning and investment in the European network and oblige transport network operators to cooperate with each other in drawing up national development plans for their gas and electricity networks and to take the interests of the EU as a whole into account.
Tratatul de la Lisabona a consacrat obiectivul fundamental al dezvoltării interconectării reţelelor energetice.
The Lisbon Treaty has enshrined the basic objective of promoting the interconnection of energy networks.
Adevărul este că sunt necesare angajamente politice foarte hotărâte şi investiţii mari, dacă se doreşte un progres decis.
The fact is that very strong political commitment and substantial investment is required for any solid progress to be made.
Niciodată n-a fost uşor să progresăm în Uniunea Europeană, iar în politica energetică se observa prea multe tensiuni între state, prea multe interese naţionale divergente şi o prea mare fragmentare a pieţelor, obstacole care pot fi depăşite prin determinare şi energie politică.
It has never been easy to make progress in the European Union, and in the specific field of energy policy there has been too much friction between Member States, too many national interests in the way and too much market fragmentation – all of these being obstacles that can only be overcome through determination and an energy policy.
Ambele, energia politică şi determinarea, par să coexiste în comunicarea „Energia 2020”, care propune o schimbare radicală a modului în care s-a procedat până acum în legătură cu aspecte esenţiale, cum ar fi infrastructurile şi reţelele de energie, care trebuie mobilizate şi consolidate sub deviza „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor”.
Both of these – an energy policy and determination – seem to feature in the ‘Energy 2020’ Communication which calls for a radical change in the approach adopted up until now on vital aspects such as energy infrastructure and networks that are to be mobilised and strengthened under the banner of ‘a resource-efficient Europe’.
Trebuie să salutăm cu satisfacţie comunicarea din 2010 referitoare la „priorităţile în domeniul infrastructurii energetice ante şi post 2020”, deoarece se situează pe aceeaşi linie curajoasă şi vizionară.
We should also welcome the 2010 Communication on ‘Energy infrastructure priorities for 2020 and beyond’ because it adopts this same courageous and visionary approach.
Jean Monnet afirma că „pentru a construi Europa este necesar să progresăm pas cu pas şi este esenţial să existe un obiectiv suficient de clar pentru a nu fi pierdut din vedere”.
It was Jean Monnet himself who affirmed that it was necessary to proceed step by step in order to build Europe, and that it was important to have an objective that was sufficiently clear so as not to be lost from sight.
Obiectivul de care ne vom ocupa este cel al unor infrastructuri energetice care, potrivit Comisiei, sunt „depăşite şi slab interconectate”.
Our objective focuses on energy infrastructures which, in the Commission’s opinion, are ‘outdated and poorly interconnected’.
Acestea sunt indispensabile pentru atingerea obiectivelor urmărite de ani de zile de UE, adică reducerea emisiilor de carbon, garanţii pentru siguranţa aprovizionării cu energie şi stabilitatea preţurilor pentru consumatori, precum şi crearea pieţei unice energetice care să garanteze accesul la sursele de energie la preţuri accesibile pentru întreprinderi şi cetăţeni.
They are essential in order to achieve the goals pursued by the EU for decades, i.e. the reduction in carbon levels, guaranteed security of supply and price stability for consumers, and the development of a single energy market that ensures access to energy sources at affordable prices for businesses and citizens.
În plus, trebuie adăugată solidaritatea între state, întrucât nu se poate vorbi despre siguranţă fără a menţiona, în acelaşi timp, solidaritatea în cadrul spaţiului european.
On top of that there is solidarity between Member States, as it is not possible to talk about security without also mentioning solidarity within Europe.
Ne confruntăm cu o creştere spectaculoasă a generării de energie eoliană în regiunile Mării Baltice şi Mării Nordului, cu imensul potenţial de energie din surse regenerabile al sudului Europei şi nordului Africii, cu problemele care decurg din stocarea electricităţii pe scară largă, cu necesităţile de alimentare a vehiculelor electrice şi cu transportul şi stocarea de CO2 şi hidrogen, printre alte probleme urgente.
We are facing a whole range of urgent issues, including the spectacular increase in wind electricity generation in the regions around the North Sea and the Baltic, the huge renewable energy potential in southern Europe and North Africa, problems with large-scale electricity storage, the need to charge electric vehicles, and CO2 and hydrogen transport and storage.
Toate aceste nu pot fi soluţionate dacă nu concepem noi reţele şi noi interconexiuni atât în interiorul UE, cât şi cu ţările terţe.
It is impossible to tackle all of these unless we envisage new networks and new interconnections both within the EU and with third countries.
Este necesară:
We need to:
a) stabilirea infrastructurilor necesare;
(a) determine the necessary infrastructure;
b) stabilirea criteriilor pentru a selecta proiectele care merită menţiunea de „interes european”, având în vedere dezvoltarea echilibrată a regiunilor;
(b) lay down the criteria for deciding which projects should be classed as being of 'European interest', taking account of balanced development in the various regions;
c) garantarea executării acestor proiecte în termene rezonabile găsind formule pentru soluţionarea aspectelor conflictuale legate de procedurile de autorizare şi acordare a licenţelor în statele membre, asigurând dezbaterea, informarea şi participarea cetăţenilor;
(c) ensure that these projects are implemented within a reasonable timeframe, working out formulae with which to resolve the controversial matter of authorisation procedures and the awarding of licences in the Member States, guaranteeing debate, information and public participation;
d) îmbunătăţirea alocării costurilor;
(d) improve cost allocation;
e) asigurarea unei finanţări care să atragă şi să impulsioneze investiţiile private.
(e) secure financing that will attract and boost private investment.
Cu privire la energia electrică, Comisia trebuie să facă progrese în definirea şi punerea în aplicare a propunerilor sale referitoare la coridoarele prioritare, care vor conecta reţelele europene de transport până în anul 2020, mai concret, infrastructurile şi interconexiunile necesare pentru integrarea producţiei de energie electrică din surse regenerabile.
As regards electricity, the Commission should make progress on the definition and implementation of its proposals on the priority corridors that are to link the European transport networks by 2020, specifically the infrastructure and interconnections that are necessary in order to integrate the production of electricity from renewable sources.
Este esenţială accelerarea stabilirii şi construirii autostrăzilor electrice ca părţi integrante ale unui proiect pe termen lung, dar pentru care nu sunt acceptabile amânări iresponsabile.
It is vital to speed up the identification and construction of electricity highways as integral parts of a long-term project which nevertheless leaves no room for irresponsible delays.
Noua infrastructură de reţele va trebui să găzduiască „reţele inteligente” datorită resurselor pe care le vor oferi noile tehnologii ale informaţiei şi comunicaţiilor.
The new network infrastructure should accommodate 'intelligent networks' thanks to the resources to be offered by new information and communication technologies.
O „inteligenţă” care va fi în serviciul cetăţenilor, aceştia putând să-şi controleze aparatele casnice pentru a evita risipa şi să-şi reducă costurile individuale şi colective.
This 'intelligence' will be placed at the service of citizens who will be able to control their domestic appliances so as to avoid wastage and reduce individual and collective costs.
Gazul prezintă problemele sale specifice.
Gas poses specific problems.
În Europa de Est este îngrijorătoare dependenţa de o singură sursă, ceea ce poate provoca probleme de aprovizionare în momente delicate, aşa cum s-a întâmplat deja în trecut.
Dependence on a single source in Eastern Europe gives cause for concern since it may lead to supply problems at awkward times, as has happened in the past.
Diversificarea surselor de aprovizionare trebuie să fie elementul decisiv al unei noi politici de garantare a aprovizionării.
The diversification of sources of supply should be a key feature of a new policy geared to safeguarding supply.
Un nou element care trebui avut în vedere în ansamblul reţelelor şi infrastructurilor tradiţionale este „ceoductul” care trebui folosit la captarea, stocarea şi transportarea CO2.
A fresh element that needs to be taken into consideration in conjunction with traditional networks and infrastructure is the 'ceoduct', which will be needed to capture, transport and store CO2.
Procedurile de licenţiere şi autorizare în diferitele state membre s-au dovedit o dificultate cu o relevanţă deosebită pentru executarea în termene rezonabile a proiectelor de infrastructură energetică.
Licence and permit procedures in the various Member States have proved to be a particular problem when attempting to implement energy infrastructure projects within a reasonable timeframe.
Fiecare stat dispune, în funcţie de organizarea sa administrativă internă, de propria legislaţie referitoare la acordarea acestui tip de autorizaţii.
Each country has its own legislation on the granting of such authorisation in line with its internal administrative structure.
Opoziţia populaţiilor afectate atinge uneori o dimensiune de natură să paralizeze sau să îngreuneze la extrem orice mişcare.
Opposition among residents affected sometimes takes on a dimension that paralyses the entire project or makes any progress extremely difficult.
Considerăm că, atunci când un proiect este declarat „de interes european”, trebuie să fie desemnată o singură autoritate de contact în statul membru (ghişeu unic).
We believe that where a project has been designated as being 'of European interest', a single contact authority should be nominated in the Member State (one-stop shop).
Această autoritate trebuie să funcţioneze ca interfaţă pentru asigurarea înţelegerii şi comunicării între promotori, autorităţi şi populaţiile afectate şi trebuie asigurată coordonarea între „ghişeele unice” şi Direcţia Generală Energie a Comisiei.
This authority should act as an interface ensuring understanding and communication between developers, authorities and affected residents and should ensure coordination between one-stop shops and the Commission's Directorate-General for Energy.
Participarea cetăţenilor trebuie asigurată, de asemenea, din momentul conceperii iniţiale a proiectului.
Public participation should also be guaranteed from the moment when the project is first conceived.
Este foarte important ca populaţiile afectate să dispună de toate informaţiile tehnice, economice, juridice şi de mediu cu privire la proiect de la începutul operaţiunii pentru ca, atunci când trebuie luate deciziile, să-şi poată expune motivele şi argumentele pe care le consideră relevante.
It is extremely important that residents affected have all the technical, environmental, economic and legal information right from the start of the operation so that, as the decision-making process moves forward, they are able to set out the grounds and arguments that they consider relevant.
Aceeaşi exigenţă se va aplica în diferitele faze ale procedurii, adică pe măsură ce se avansează în executarea proiectului.
The same will apply throughout the various stages of the procedure, i.e. in the course of its implementation.
Statele membre ar trebuie să coordoneze în mod eficient procedurile de evaluare a impactului asupra mediului, care trebuie realizate întotdeauna în fazele timpurii de maturizare şi concepere a proiectului.
The Member States should ensure the effective coordination of environmental impact assessment procedures, which should always be carried out at an early stage in the project's planning and development.
În cazurile în care, în ciuda respectării procesului, proiectul este blocat şi este pusă în pericol executarea sa, ar putea fi desemnată o autoritate de arbitraj, potrivit modelului urmat în cazul experienţei germane cunoscute sub numele „Stuttgart 21”.
Where the project's implementation may nonetheless be jeopardised, an arbitration body could be designated along the lines of the German 'Stuttgart 21' experiment.
Calculele comunicării Comisiei cifrează la un trilion de EUR într-un deceniu costurile pentru obţinerea de rezultate semnificative privind obiectivele politicii energetice şi combaterea schimbărilor climatice.
The calculations contained in the Commission communication cite a figure of one trillion euros in 10 years to achieve appreciable results in energy policy and climate goals.
Din totalul investiţiilor necesare, aproximativ 200 de miliarde de euro vor fi necesare pentru reţelele de transport de energie.
Of that amount, around EUR 200 billion will be needed for energy transmission networks.
Jumătate, adică 100 de miliarde, trebuie să provină din finanţarea publică, dar cifra nu trebuie să sperie pentru că beneficiile pentru UE sunt foarte relevante din punctul de vedere al creării de locuri de muncă, al difuzării tehnologiilor şi, odată cu aceasta, al poziţiei de lider tehnologic a Europei, precum şi al creşterii PIB-ului.
Half, i.e. around EUR 100 billion, will need to come from public funding, but the figure should not provide any cause for alarm since the benefits for the EU in terms of jobs, the diffusion of technologies and hence technological leadership and increased GDP will be considerable.
Alături de beneficiile cu caracter economic tradiţional clar, trebuie adăugaţi alţi parametrii din ce în ce mai importanţi, cum ar fi reducerea poluării, accelerarea combaterii schimbărilor climatice şi îmbunătăţirea calităţii aprovizionării, de care vor beneficia toţi cetăţenii.
Along with the clearly economic benefits in the traditional sense, other increasingly important parameters should also be taken into account such as the reduction in pollution, more comprehensive action to combat climate change and improved quality of supply, which will benefit consumers.
Este evident că aceste proiecte ambiţioase nu sunt de conceput fără spiritul hotărât şi activ al întreprinderilor din sectoarele energetice care trebuie să-şi folosească toată imaginaţia şi depună toate eforturile pentru abordarea marilor proiecte pe care epoca modernă le solicită.
It is clear that such ambitious projects are inconceivable without the determination and diligence of energy sector undertakings, which must employ all their imagination and make every effort to tackle the major projects that the modern age demands.
De asemenea, este evident că nu se poate obţine nimic fără implicarea hotărâtă a instituţiilor europene.
It is equally clear that nothing can be achieved without the resolute involvement of the European institutions.
Până acum politica energetică comună a UE nu a avut, în ciuda iniţiativelor sale lăudabile şi a eforturilor sale susţinute, un impuls „european” decisiv.
Up to now, despite its laudable initiatives and sustained efforts, the EU's common energy policy has lacked a resolutely 'European' impulse.
Europa, ca atare, are angajamente foarte serioase.
Europe as such faces a number of extremely serious commitments.
Pe de-o parte, este departe de a fi atins obiectivul unei veritabile pieţe energetice unice şi, pe de altă parte, este momentul să stabilească obiective comune pe termen scurt, mediu şi lung pentru politica energetică, prin adoptarea unui poziţii unice.
On the one hand, it is far from having reached the goal of a genuine internal energy market, and on the other hand it is time for it to speak with one voice in setting joint short, medium and long-term energy policy objectives, for the benefit of European citizens and undertakings.
Comunicarea Comisiei este un exemplu că ne îndreptăm în direcţia bună.
The Commission communication shows that we are moving in the right direction.
Deoarece trebuie să găsim, în fragilitatea noastră energetică, forţele pentru a construi o Europă solidă şi viguroasă din punct de vedere energetic, demn urmaş, în acest an aniversar, al acelei mari descoperiri care a fost CECO, leagănul Uniunii Europene.
It is from our energy weakness that we must draw the strength to build a Europe that in energy terms is solid and vigorous, a worthy successor in this anniversary year to that great invention that was the ECSC, the cradle of the EU.
referitor la priorităţile în domeniul infrastructurii energetice ante şi post-2020
on Energy infrastructure priorities for 2020 and beyond
7. constată că, în cazul în care eficienţa energetică şi gestionarea cererii devin parte integrantă a strategiei europene, costurile pentru investiţiile necesare sunt mai scăzute ; prin urmare, pledează încă o dată pentru introducerea unui obiectiv obligatoriu de eficienţă energetică de 20 % pentru 2020 şi pentru obiective ambiţioase pe termen lung pentru 2030 şi 2050; insistă ca gestionarea cererii, adică reglementarea energiei consumate de electrocasnice şi de consumatori, de exemplu prin preţuri diferite ale energiei, care să nu fie legate de anumite ore sau minute, să fie parte integrantă a politicii energetice europene;
Notes that the cost of the necessary investment is lower if energy efficiency and demand management become an integral part of the European strategy; therefore renews its call for the introduction of a binding energy efficiency target of 20 % for 2020 and for ambitious long-term targets for 2030 and 2050; insists that demand management, i.e. regulating the energy consumed by appliances and consumers for instance via differing energy prices that are not tied to specific hours or minutes, must be an integral part of European energy policy.
Raportor pentru aviz: Joachim Zeller
Rapporteur: Joachim Zeller
Comisia pentru dezvoltare regională recomandă Comisiei pentru industrie, cercetare şi energie, competentă în fond, includerea următoarelor sugestii în propunerea sa de rezoluţie:
The Committee on Regional Development calls on the Committee on Industry, Research and Energy, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
9. subliniază că o cooperare între municipalităţi şi regiuni la nivel naţional şi european contribuie la eliminarea insulelor energetice, la definitivarea pieţei interne a energiei şi la implementarea PIE; este de părere că obiectivul de cooperare teritorială europeană al politicii de coeziune şi strategiile macroregionale pot spori şansele de cooperare în cazul proiectelor transfrontaliere în vederea realizării unor interconexiuni eficiente şi inteligente între sursele de energie neconvenţionale de la nivel local şi regional şi reţelele energetice extinse; subliniază că o coordonare adecvată a proiectelor de infrastructură poate garanta raportul cost-beneficii optim şi poate maximiza eficienţa fondurilor UE; consideră, în acest context, că ar trebui îmbunătăţită cooperarea regională, în special în ceea ce priveşte asigurarea unei legături adecvate între priorităţile stabilite şi regiunile europene;
Emphasises that cooperation between municipalities and regions on a national and European level contributes to putting an end to energy islands, to the completion of the internal energy market and to the implementation of EIPs; takes the view that the European territorial cooperation objective of cohesion policy as well as macro-regional strategies can increase cooperation opportunities for cross-border projects with a view to achieving efficient and intelligent interconnections between non‑conventional local and regional energy sources and large energy grids; underlines that appropriate coordination of infrastructure projects can guarantee the best possible cost-benefit ratio and can maximise efficiency of the EU Funds; considers in this context that regional cooperation should be improved, in particular with a view to ensuring a proper connection between the priorities established and the European regions;
15 insistă asupra integrităţii politicii de coeziune şi invită Comisia să nu creeze noi fonduri sectoriale, de exemplu pentru energie sau climă; încurajează Comisia să înveţe din experienţa anterioară în domeniul politicii de coeziune în ceea ce priveşte stabilirea măsurilor în domeniul politicii energetice, în special cu privire la selectarea proiectelor;
15 Insists on the integrity of cohesion policy and calls on the Commission to refrain from creating new sectoral funds, e.g. for energy or climate; encourages the Commission to learn from experience with cohesion policy when establishing measures for energy policy, in particular with regard to project selection;