natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aceasta permite consolidarea experienței și a activității desfășurate de comitetele „Lamfalussy” de gradul 3, care au avut un rol important în promovarea convergenței activităților de supraveghere în Europa și în consolidarea încrederii reciproce în rândul autorităților naționale de supraveghere.
It allows building on the experience and the work conducted by the Level 3 “Lamfalussy” Committees, which played an important role to foster supervisory convergence in Europe and to forge mutual trust among the national supervisors.
Crearea AES are ca scop remedierea uneia dintre slăbiciunile majore ale acestor comitete, respectiv lipsa de forță juridică a orientărilor acestora.
The establishment of the ESAs seeks to remedy one of the major weaknesses of these Committees, namely the non-binding nature of their guidelines.
Posibilitatea emiterii de standarde tehnice cu forță juridică va permite crearea unui cadru european de reglementare privind serviciile financiare, care va promova condiții echitabile de concurență și va contribui la protejarea adecvată a deponenților, investitorilor și consumatorilor din Europa.
The possibility to issue legally binding technical standards will allow creating an EU financial services rulebook, which will promote a level playing field and contribute to the adequate protection of depositors, investors and consumers in Europe.
Pe termen mediu și lung, nu sunt de acord cu ideea unei autorități europene de supraveghere unice și, în general, rezultatele acestui tip de soluție la nivel național pe durata crizei financiare ar trebui să constituie un avertisment cu privire la adoptarea sa la nivel european.
In the medium to long term, I do not agree with the idea of a single European supervisory authority and, in general, the performance of that type of solution at the national level during the financial crisis should warn us its adoption at the European level.
Apreciez avantajele unei autorități unice de supraveghere prudențială a tuturor instituțiilor financiare, inclusiv a celor bancare, de asigurări și a fondurilor de pensii.
I do see the merits in having a single authority for the prudential supervision of all financial institutions, including banking, insurance and pension funds.
Supravegherea și reglementarea trebuie să fie în conformitate cu evoluția piețelor financiare; într-adevăr, am asistat la o integrare progresivă a diferitelor subsectoare ale sistemului financiar, în cadrul căruia apariția de conglomerate financiare este doar una dintre cele mai notabile consecințe.
Supervision and regulation need to keep up with the developments in financial markets and indeed we have been witnessing a progressive integration between the different sub-sectors of the financial system, of which the emergence of financial conglomerates is but the most noticeable implication.
Prin urmare, în contextul actual, este important ca supravegherea să adopte mai degrabă o abordare integrată care să permită o înțelegere aprofundată a modelelor de afaceri (nu foarte) noi decât o abordare separată pentru sistemul bancar și de asigurări, care ar putea să nu cuprindă conexiunile dintre subsectoare și riscurile asociate.
In the current environment it is therefore important for supervision to adopt an integrated approach that allows for a deep understanding of the (not so) new business models instead of a separated approach for banking and insurance, which may fail to capture the interconnectedness among sub-sectors and the associated risks.
Pe de altă parte, fac o distincție clară între supravegherea instituțiilor financiare și cea a piețelor de valori mobiliare.
On the other hand, I make a clear cut distinction between supervision of financial institutions and the supervision of the securities markets.
Trebuie remarcat faptul că obiectivele acestor două funcții sunt în mod inerent distincte, chiar antagonice în anumite situații, și chiar modul de operare și resursele de date ale celor două zone de supraveghere financiară au puține elemente în comun.
It is important to acknowledge that the objectives of these two functions are inherently distinct, and actually conflicting in certain instances, and even the modus operandi and data resources of the two areas of financial supervision share little similarities.
Un eventual conflict de interese rezultă din faptul că supravegherea instituțiilor trebuie să aibă ca obiectiv public predominant apărarea intereselor deponenților și clienților, în timp ce scopul supravegherii pieței de valori mobiliare este acela de a servi mai întâi intereselor investitorilor și ale acționarilor.
The possible conflict of interest stems from the fact that the supervision of institutions must have as its predominant public goal to defend the interests of depositors and clients whereas the perspective of securities market supervision is to cater first for the interest of investors and shareholders.
Din aceste două principii rezultă două atitudini diferite privind preocuparea pentru stabilitatea instituțională.
Two different attitudes stem from these two principles regarding the concern with institutional stability.
În opinia mea, în strânsă legătură cu supravegherea prudențială, există totodată argumente solide pentru supravegherea activității instituțiilor financiare în relația acestora cu clienții lor.
In my view, there are also strong arguments for the supervision of the conduct of business of financial institutions in the relationship with their costumers to be undertaken in close proximity with prudential supervision.
Cel mai important dintre aceste două argumente se referă la faptul că reglementarea și supravegherea produselor și serviciilor bancare și de asigurări cu amănuntul și a modului de punere pe piață și comercializare a acestora către clienți are în mod cert implicații asupra profitabilității și solvabilității instituțiilor financiare, deci și asupra supravegherii prudențiale.
The most notable of those arguments relates to the fact that the regulation and supervision of retail banking and insurance products and services and of the way they are marketed and sold to clients is bound to have an implication in the profitability and solvency of financial institutions, thereby impinging on prudential supervision.
În plus, există factori externi negativi importanți care rezultă dintr-o utilizare necorespunzătoare a informațiilor acumulate în cadrul supravegherii practicilor comerciale și chiar au existat situații recente în care au apărut probleme prudențiale semnificative, care au rezultat din practici comerciale necorespunzătoare în relația băncilor cu clienții lor care sunt persoane fizice.
Moreover, there are important negative externalities resulting from an inappropriate handling of information collected in the context of business conduct supervision and there have even been recent cases of significant prudential problems being triggered by inappropriate business conduct in the relationship of banks with their retail clients.
În concluzie, tind să înclin în favoarea unui model de supraveghere microprudențială cu două vârfuri, întemeiat pe doi piloni instituționali principali: pe de o parte, supravegherea prudențială a tuturor instituțiilor financiare, precum și protecția clientului retail tradițional al serviciilor bancare și de asigurări, inclusiv protejarea fondurilor acestora și protecția intereselor lor în relația comercială cu instituțiile financiare; pe de altă parte, protejarea integrității și a eficienței piețelor de valori mobiliare, inclusiv protecția investitorului pe aceste piețe.
All things considered, I tend to be inclined towards a twin-peaks model of micro-prudential supervision grounded on two main institutional pillars: on the one hand, the prudential supervision of all financial institutions as well as the protection of the retail traditional banking and insurance costumer, including both the safeguard of their funds and the protection of their interests in the commercial relation with financial institutions; on the other hand, the safeguard of the integrity and efficiency of the securities markets, including the protection of the investor in those markets.
Cum vede ț i în viitor rolul BCE în supravegherea bancară?
How do you see the ECB’s role in banking supervision in the future?
În general, experiența crizei financiare a consolidat argumentele în favoarea implicării băncilor centrale în supravegherea prudențială.
In general, the experience of the financial crisis has strengthened the arguments in favour of the involvement of central banks in prudential supervision.
Într-un sistem financiar din ce în ce mai orientat spre piață și interconectat, este probabil ca perturbările să afecteze mecanismele de piață principale, precum distribuția lichidităților, să aibă implicații la nivel transfrontalier și să se propage într-un mod mai puțin previzibil.
In an increasingly market-based and interconnected financial system, disturbances are likely to affect core market mechanisms, such as the distribution of liquidity, have cross-border implications and propagate in a more unpredictable manner.
O apreciere adecvată a unei astfel de dinamici presupune o perspectivă sistemică transfrontalieră, precum și resurse și o expertiză adecvate pentru analiza stabilității financiare, cum este cazul băncilor centrale.
An adequate appreciation of such dynamics requires a cross-border systemic perspective as well as appropriate resources and expertise for financial stability analysis as it is the case with central banks.
De asemenea, în timpul crizei financiare, sinergiile dintre funcțiile băncilor centrale și cele de supraveghere au fost evidente, în special în ceea ce privește acumularea și evaluarea informațiilor.
Moreover, during the financial crisis the synergies between the central banking and the supervisor functions have been evident with particular regard to the gathering and assessment of the information.
Pe baza acestei experiențe, într-o serie de state membre se planifică o consolidare a rolului băncilor centrale în ceea ce privește supravegherea prudențială.
Taking stock of such experience, in a number of Member States it is planned to strengthen the role of central banks in prudential supervision.
În timp, astfel de evoluții pot sugera necesitatea unei evaluări mai aprofundate a rolului instituțional al BCE și posibilitatea prevăzută de tratat ca Băncii Centrale Europene să îi fie atribuite sarcini specifice în domeniul supravegherii prudențiale, ținând seama și de o extindere ulterioară a zonei euro și a cerințelor privind o supraveghere mai aprofundată a instituțiilor așa-zise „prea mari pentru a da faliment ”.
Such developments may over time suggest further considering the institutional role of the ECB and the possibility given by the Treaty to confer specific tasks in the field of prudential supervision upon the ECB, also in the light of further enlargement of the euro-area and the requirements of more intense supervision of the so-called «too big to fail» institutions.
Cadrul instituțional din Eurosistem se bazează pe o abordare operațională descentralizată care permite exploatarea integrală a expertizei și infrastructurilor existente la nivelul autorităților naționale.
The Eurosystem institutional framework relies on a decentralised operational approach which allows exploiting fully the national authorities’ expertise and existing infrastructures.
Această structură s-a dovedit eficientă în gestionarea sarcinilor instituționale atribuite prin tratat și în contextul crizei financiare.
This setting has proved effective in managing the institutional tasks assigned by the Treaty also in the context of the financial crisis.
Ar putea furniza un cadru adecvat pentru exercitarea atribuțiilor de supraveghere.
It could provide an appropriate framework for the exercise of supervisory responsibilities.
Trebuie subliniat faptul că argumentele utilizate în mod normal pentru a recomanda precauție în ceea ce privește implicarea băncilor centrale în supravegherea financiară nu subzistă la nivel național în contextul uniunii monetare europene.
It is worth pointing out that the arguments normally used to argue for caution regarding the involvement of central banks in financial supervision do not hold at national level within the context of European monetary union.
În ce măsură ș i cât de repede ar fi necesar ca institu ț iile financiare să î ș i majoreze capitalul propriu?
To what extent and how quickly should financial institutions increase their equity capital?
Pentru a diminua potențialele riscuri, băncile trebuie să fie vigilente, astfel încât să își asigure rezerve adecvate de capital.
To cushion the risks that lie ahead, banks will need to be especially mindful in ensuring that they have adequate capital buffers in place.
Din acest punct de vedere, sunt de acord cu orientarea principală a regulamentului avut în vedere de Consiliul pentru stabilitate financiară și de Comitetul de supraveghere bancară de la Basel, precum și cu introducerea acestuia în 2012, cu condiția aplicării unor perioade de tranziție indispensabile și a unor principii de anterioritate.
In this perspective I agree with the main thrust of the envisaged regulation by the Financial Stability Board and the Basel Committee on Banking Supervision and its introduction in 2012, provided with indispensable transition periods and grandfathering principles.
De asemenea, unele bănci, în special cele care au beneficiat de subvenții de stat, pot necesita o restructurare fundamentală pentru a-și confirma viabilitatea pe termen lung, în momentul în care subvențiile nu vor mai fi acordate.
In addition, some banks, especially those which have received state support, may need fundamental restructuring in order to confirm their long-term viability when such support is no longer available.
Acest lucru poate implica restrângerea bilanțurilor contabile prin eliminarea activităților neviabile, în vederea sporirii capacităților generatoare de profit.
This could involve the shrinking of balance sheets through the shedding of unviable businesses with a view to enhancing their profit-generating capacities.
În același timp, băncile ar trebui să valorifice la maxim rentabilitatea recuperată în ultima perioadă pentru a-și consolida situația capitalurilor, astfel încât inevitabila restructurare a activităților și sporirea capacităților de absorbție a șocurilor să nu afecteze în mod concret acordarea de credite în economie.
At the same time, banks should take full advantage of the recent recovery in their profitability to strengthen their capital positions, so that the necessary restructuring of businesses and the enhancement of shock-absorbing capacities do not impinge materially on the provision of credit to the economy.
Cum pot fi eliminate distorsiunile concuren ț ei generate de criză ș i de măsurile de salvare luate de guvernele ș i băncile centrale ale statelor membre?
How can the competitive disturbances that have developed following the crisis and rescue measures taken by the government and central banks of the Member States be eliminated?
Cu toate că măsurile adoptate de guverne pentru sprijinirea sistemului financiar au fost eficiente, reușind să evite o adâncire a crizei financiare, există o preocupare legată de faptul că înseși aceste măsuri ar putea determina denaturări semnificative ale concurenței (i) în interiorul țărilor, întrucât sistemele guvernamentale de sprijin și de salvare plasează băncile beneficiare într-o poziție avantajoasă față de băncile care nu au acces la sisteme de sprijin și (ii) între țări, în situația în care sprijinul public acordat de o țară este mai favorabil decât în alte țări.
Although government measures in support of the financial system have been effective in averting an escalation of the financial crisis, a concern exists that support measures could themselves create considerable distortions of competition (i) within countries, as government support and rescue schemes provide an advantage to benefiting banks relative to banks without access to support schemes and (ii) across countries when public support by one country is more favourable than in other countries.
Deși eforturile de armonizare a măsurilor de sprijin la nivelul UE au ținut în frâu efectele de distorsionare, au apărut unele situații care indică denaturări ale concurenței.
Although the efforts for harmonisation of support measures in the EU have contained the distortionary effects, some evidence pointing to distortions of competition has appeared.
Comisia Europeană, care este responsabilă de monitorizarea situației de pe piață și de controlul măsurilor de sprijin public adoptate de statele membre, nu a raportat până în prezent existența unor cazuri de denaturare semnificative.
The European Commission, which is responsible for monitoring the situation in the market and reviewing Member States’ public support measures, has thus far not reported any instances of significant distortion.
În același timp, modul de repartizare a obligațiunilor garantate de stat reprezintă unul dintre indicatorii unor posibile denaturări.
At the same time, one indication of potential distortions emerges from spreads of government guaranteed bonds.
Acesta diferă în cazul băncilor cu același rating, dar care au sediul în țări diferite.
These spreads diverge for banks with the same rating but which are head-quartered in different countries.
Acest lucru sugerează că riscul suveran a avut un rol-cheie în ceea ce privește aceste repartizări, însă indică, de asemenea, o denaturare, în sensul că „băncile slabe din țări puternice obțin finanțări în condiții mai avantajoase”.
This suggests that sovereign risk has been a key driver of these spreads but it also points to a distortion whereby ‘weak banks from strong countries obtain cheaper funding’.
Creșterea nivelului asigurărilor pentru depozite este, de asemenea, de natură să genereze efecte de distorsionare a concurenței transfrontaliere.
Enhanced deposit insurance is also likely to have distortionary effects on cross-border competition.
Cu toate acestea, atât programele de garantare a obligațiunilor de către stat, cât și nivelurile sporite de asigurare a depozitelor vor fi, probabil, eliminate treptat în următoarele luni, înlăturându-se astfel sursele principale ale perturbărilor concurențiale, deși nu poate fi exclusă posibilitatea ca efectele temporare asupra parametrilor concurenței să aibă un efect de lungă durată asupra concurenței pe piață.
However, both government guaranteed bond programmes and enhanced deposit insurance are likely to be phased out over the coming months, thereby eliminating the main sources of competitive disturbances, while it cannot be ruled out that temporary impacts on factors of competition could have a long-lasting impact on market competition.
Un alt indicator potențial al unei posibile modificări a nivelului concurenței din sectorul bancar din țările din zona euro poate fi determinat pe baza faptului că, la nivel transnațional, dispersia creditelor bancare cu amănuntul și dobânzile aplicate depozitelor au crescut considerabil în a doua jumătate a anului 2008 și s-au menținut ridicate (din punct de vedere istoric) pe parcursul anului 2009.
Another tentative indication that the degree of competition in the banking sector across euro area countries may have changed can be gauged from the fact that cross-country dispersion of retail bank loan and deposit rates markedly increased in the second half of 2008 and have remained high (from a historical perspective) throughout 2009.
În afară de faptul că această evoluție reflectă factori idiosincratici care afectează diferite bănci, nu se poate exclude faptul că reflectă într-o anumită măsură și efectele asupra concurenței transfrontaliere generate de diferențele dintre măsurile de sprijin adoptate de guverne, care, prin efectele asupra costului finanțării suportat de bănci, se reflectă în ratele dobânzii oferite clienților persoane fizice.
Apart from reflecting idiosyncratic factors affecting individual banks, it cannot be excluded that this development to some extent also reflects effects on cross-border competition triggered by differences in government support measures, which, via their effects on individual banks’ cost of funding, are being transmitted to the interest rates offered to banks’ retail customers.
În acest sens, există dovezi empirice care sugerează faptul că în zona euro, chiar și în perioada crizei financiare, transferul ratelor de referință către ratele dobânzii din sectorul serviciilor bancare cu amănuntul a funcționat în mare măsură conform experiențelor anterioare.
That being said, empirical evidence suggests that even during the financial crisis the pass-through of policy rates to retail bank interest rates in the euro area has functioned broadly in line with historical experiences.
În plus, informațiile furnizate de Sondajul privind creditele bancare din cadrul Eurosistemului nu indică faptul că mediul concurențial (sau lipsa cestuia) a constituit un factor major în înăsprirea netă a standardelor de creditare ale băncilor din zona euro, observată din trimestrul al treilea al anului 2007.
In addition, information from the Eurosystem’s Bank Lending Survey also does not suggest that competition (or lack thereof) has been a major factor in the observed net tightening of euro area banks’ credit standards since Q3 2007.
Măsurile de sprijin acordate de Banca Centrală în cadrul Eurosistemului vizează sectorul bancar în ansamblu, comportând astfel mai puține riscuri de generare a unui tratament discriminatoriu.
Central bank support measures within the Eurosystem aim at the banking sector as a whole and as such entail fewer risks of entailing discriminatory treatment.
Deși nu sunt total lipsite de orice risc de denaturare a pieței, există un risc redus, cel puțin pe termen scurt, ca aceste măsuri să determine denaturări în domeniul concurenței bancare.
Although they are not necessarily free from risks of introducing certain market distortions, the risk of these measures introducing distortions in the field of bank competition is limited, at least in the short run.
Acest lucru este valabil atât în ceea ce privește operațiunile standard de refinanțare oferite de Eurosistem instituțiilor financiare monetare (IFM) din zona euro, cât și în ceea ce privește măsurile neconvenționale introduse în perioada de criză.
This applies to both the standard refinancing operations offered by the Eurosystem to euro area Monetary Financial Institutions (MFIs) and to the non-standard measures introduced during the financial crisis.
În schimb, într-o abordare internațională, măsurile neconvenționale de politică monetară introduse de Eurosistem începând din octombrie 2008 sunt ușor diferite de cele introduse de băncile centrale din alte jurisdicții, astfel că este posibil ca mediul concurențial echitabil din sectorul bancar la nivel mondial (precum și între băncile din zona euro și cele din afara zonei euro) să fi fost afectat.
Taking instead an international perspective, the non-standard monetary policy measures introduced by the Eurosystem since October 2008 differ somewhat from measures introduced by central banks in other jurisdictions and hence the level-playing field across global banks (and also between euro area and non-euro area banks) might have been affected.
Cu toate acestea, trebuie luat în considerare faptul că măsurile adoptate de băncile centrale din întreaga lume în contextul crizei au fost adaptate la specificul structurilor financiare și economice din economiile respective.
However, it has to be borne in mind that the measures undertaken by central banks around the world in the context of the crisis were tailored to the specificities of the financial and economic structures prevailing in their economies.
În plus, cadrele operaționale ale băncilor la nivel mondial erau diferite și în perioada anterioară crizei financiare.
Moreover, operational frameworks across global central banks differed also prior to the financial crisis.