natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Fără îndoială, autoritățile publice contractante beneficiază de avantajele pieței interne europene și de normele acesteia: piețele mai mari oferă mai multă libertate de alegere, ceea ce poate duce la costuri mai mici și la o calitate mai bună a produselor; o mai mare transparență contribuie la combaterea corupției și a fraudei; cooperarea transfrontalieră creează noi posibilități de acțiune și oferă noi experiențe.
There is no doubt that public contracting authorities are benefiting from the European internal market and its rules: larger markets create more choice, which can lead to lower costs and better quality; greater transparency helps to fight corruption and fraud; cross-border cooperation creates new possibilities for action and offers the chance of new experiences.
Există însă și un revers al medaliei: în numeroase state membre, autoritățile regionale și locale sunt autoritățile publice contractante cele mai importante și tocmai în cazul lor, în contextul actualei crize economice, directivele europene privind achizițiile publice reduc libertatea de acțiune, încetinesc procesul de atribuire a contractelor și îl fac mai costisitor.
But there are drawbacks as well: in many Member States regional and local authorities are the largest public contracting authorities and, against the background of the current economic crisis, it is precisely their experiences which are highlighting the way the European public procurement directives are reducing the scope for action and making the process of awarding contracts slower and more costly.
Contractanții, în special întreprinderile mici și mijlocii, suferă și ei din cauza procedurilor birocratice și a lipsei de certitudine juridică.
Contractors as well, in particular small and medium-sized undertakings, are suffering under the burden of red tape and legal uncertainty.
Există numeroase studii care scot în evidență creșterea costurilor și a duratei procedurilor; nu ne vom ocupa însă în detaliu de aceste studii în prezentul raport.
Many studies have been drawn up showing just how costs are increasing and procedures are becoming lengthier, although they cannot be dealt with in detail in this report.
Incertitudini juridice
Legal uncertainties
Cauzele acestei evoluții sunt variate.
There are various reasons for this development.
Pe de o parte, unele dispoziții ale directivelor nu sunt suficient de clare: dezacordurile politice dintre Consiliu și Parlament au dus la compromisuri asupra textului, la lacune și la incoerențe.
On the one hand, some provisions of the directives themselves are not sufficiently clear: political disagreements in the Council and Parliament resulted in compromises on wording, loopholes and inconsistencies in the texts.
Neclaritățile juridice au avut drept rezultat un număr însemnat de proceduri juridice de recurs la nivel național și european.
Legal uncertainties have led to a plethora of appeal procedures and national and European court cases.
Jurisprudența CJUE și instrumentele legislative fără caracter obligatoriu ale Comisiei Europene au încercat să umple lacunele juridice, dar această abordare a sporit și mai mult confuzia.
Attempts have been made, through the case-law of the CJEU and by means of Commission soft law proposals, to close the legal loopholes, an approach which has merely added to the confusion.
Toate acestea au dus la un regim legislativ complex, care pune în special autoritățile locale mici și întreprinderile mici și mijlocii în fața unor probleme juridice dificile, pe care acestea nu le mai pot gestiona fără a suporta costuri crescute sau fără a apela la consultanță juridică externă.
All this has left us with a complex set of rules which are creating serious legal problems, primarily for smaller local authorities, but also for small and medium-sized undertakings, problems which they can no longer solve without incurring additional costs or seeking external legal advice.
Aplicarea greșită a dispozițiilor privind achizițiile este una dintre cele mai frecvente surse de eroare în utilizarea resurselor în cadrul fondurilor structurale europene.
The incorrect application of the rules governing procurement is one of the most common causes of errors in the disbursement of resources under the European Structural Funds.
Domeniile principale ale litigiilor juridice sunt parteneriatele public-public, urbanistica (inclusiv construcția de locuințe sociale) și concesionările de servicii.
The main areas of legal dispute concern public-public partnerships, town planning (including the construction of social housing) and service concessions.
Există însă neclarități și în domeniul parteneriatelor public-privat, al achiziției unor produse care provin din comerțul echitabil, al utilizării directivelor privind achizițiile publice în cazul unor contracte a căror valoare se situează sub pragurile aplicabile, precum și în ceea ce privește posibilitatea de a lua în considerare criteriile sociale, precum remunerația egală, egalitatea de gen, respectarea acordurilor salariale, angajarea persoanelor aflate în șomaj de o perioadă lungă de timp sau a adolescenților cu competențe sau calificări slabe.
However, there is also uncertainty surrounding public-private partnerships, the procurement of fair-trade products, the application of the public procurement directives to contracts whose value falls below the relevant thresholds and the scope for taking account of social criteria, such as equal pay, gender equality, compliance with wage agreements and the provision of jobs for the long-term unemployed and young people with poor skills or qualifications.
Coordonare insuficientă în cadrul Comisiei
Inadequate coordination within the Commission
De asemenea, coordonarea în cadrul Comisiei Europene este insuficientă.
There is also a lack of coordination within the Commission.
Multe servicii ale Comisiei au considerat achizițiile publice drept un instrument pentru atingerea unor scopuri pentru care Uniunea Europeană nu dispune în mod normal de suficiente resurse financiare sau de competența legislativă necesară.
Many Commission departments have ‘discovered’ public procurement as a means of achieving objectives for which the European Union would otherwise lack the financial resources or the legislative competence.
Desigur că este logic ca autoritățile contractante să fie încurajate să se angajeze în proceduri de achiziții publice responsabile din punct de vedere ecologic și social și să susțină cercetarea și inovarea.
It of course makes sense to encourage contracting authorities to engage in ecologically and socially responsible procurement and to foster research and innovation.
Totuși, numărul mare de inițiative rezultate de aici nu contribuie la asigurarea clarității juridice și subminează eforturile de atinge un obiectiv care merită de altfel să fie susținut.
However, the many initiatives which have resulted do not make for legal clarity and are undermining efforts to achieve what is in itself a worthwhile objective.
Numeroasele instrumente legislative fără caracter obligatoriu nu au făcut decât să contribuie la apariția incoerențelor juridice.
A plethora of soft law measures has merely added to the legal inconsistencies.
Comisia ar trebui să acorde atenție, în cadrul elaborării de instrumente fără caracter juridic obligatoriu, principiului proporționalității și efectelor practice ale acestor instrumente la nivel local.
When developing soft law, the Commission should consider whether its proposals are consistent with the proportionality principle and their practical implications at local level.
Cel mai recent studiu al European Institute of Public Administration (EIPA), intitulat „The Institutional Impacts of EU Legislation on Local and Regional Governments, A Case Study of the 199/31/EC Landfill Waste and 2004/18/EC Public Procurement Directives”, critică utilizarea excesivă a instrumentelor legislative neobligatorii: „utilizarea instrumentelor legislative neobligatorii în reglementarea unor aspecte foarte importante ale directivei este o altă deficiență majoră; nu este posibil să se preconizeze impactul instituțional al acestor instrumente”.
The most recent study produced by the European Institute of Public Administration (EIPA), ‘The Institutional Impacts of EU Legislation on Local and Regional Governments, A Case Study of the 1999/31/EC Landfill Waste and 2004/18/EC Public Procurement Directives’, criticises the extensive use of soft law: ‘using soft law to regulate very important aspects of the Directive is another important shortcoming: it is not possible to foresee the institutional impact of soft law’.
În sensul obiectivelor inițiativei pentru o mai bună legiferare, ar trebui studiat și impactul instrumentelor legislative neobligatorii, iar problema respectării principiilor subsidiarității și proporționalității ar trebui revăzută (evaluare limitată de impact).
In keeping with the aims of the Better Lawmaking initiative, the impact of soft law should also be studied and the issue of compliance with the subsidiarity and proportionality principles reviewed (shortened impact assessment).
Din păcate, a existat până acum o lipsă de echilibru politic în punerea în aplicare de către Comisie a dreptului european în materie de achiziții publice.
Unfortunately there has thus far been a lack of political balance to the Commission’s implementation of European public procurement law.
Deși au fost luate numeroase inițiative și au fost elaborate ghiduri și orientări în domeniul achizițiilor ecologice și eficiente din punct de vedere energetic, cea mai recentă comunicare a Comisiei privind domeniul achizițiilor responsabile din punct de vedere social datează din anul 2000, adică de dinaintea revizuirii directivelor privind achizițiile publice.
Whilst many initiatives have been taken and many manuals and guidelines are available in the area of ecologically responsible and energy-efficient procurement, the Commission’s most recent communication on socially responsible procurement dates back to 2000, i.e. prior to the revision of the public procurement directives.
Până în prezent a fost publicată o singură comunicare în domeniul juridic deosebit de complex al achizițiilor care sprijină comerțul echitabil și nu există niciun fel de orientări sau ghiduri.
In the legally particularly complex field of fair trade procurement, only one communication has thus far been issued, and no guidelines or manuals.
Acest lucru ar putea fi interpretat greșit ca o reflectare indirectă a priorităților Comisiei.
This could be misconstrued as an indirect reflection of the Commission’s priorities.
Raportoarea solicită, prin urmare, o coordonare mai bună a procedurilor de achiziții publice în rândul diferitelor servicii implicate ale Comisiei, precum și o strategie comună publică privind achizițiile publice, inclusiv o pagină de internet unică, în vederea îmbunătățirii transparenței legislației.
Your rapporteur is therefore calling for better coordination of public procurement policy among the various Commission departments involved and the development of a joint, public strategy on public procurement, including a uniform web presence, with a view to making the law more transparent.
În plus, sunt necesare mai multe inițiative privind organizarea schimburilor de experiențe, dezvoltarea de proceduri și metode testate, precum și metodele și sprijinul pentru programele de formare în statele membre.
More initiatives would also be welcome in the areas of the organisation of exchanges of experience, the development of proven practices and methods and support for training courses in the Member States.
Aceste cursuri de formare nu ar trebui să se adreseze doar autorităților locale contractante, ci ar trebui să includă și factorii de decizie și alte persoane și organisme, în special organizații neguvernamentale, care prestează servicii sociale.
Moreover, such training courses should not be aimed solely at local contracting authorities, but should also encompass political decision-makers and other individuals and bodies, in particular NGOs, which provide social services.
S-ar putea dovedi util în acest sens experiența aferentă modelului francez, care este testat în acest moment.
Here, the experience gained with this model in France, where it is currently being tested, could prove instructive.
Raportul critică și lipsa de transparență cu privire la alcătuirea și la rezultatele activității comitetului consultativ intern pentru achiziții publice al Comisiei și îndeamnă Comisia să ia măsuri pentru a asigura o alcătuire echilibrată și mai multă transparență atât în cadrul acestui comitet, cât și în cadrul viitorului comitet pentru parteneriatele public-privat.
The report also criticises the lack of transparency regarding the composition and results of the work of the internal Commission advisory committee on public procurement and calls on the Commission to take steps to ensure that both this commitee and the planned new committee on public-private partnerships have a balanced composition and work in a transparent manner;
Clarificarea juridică oferită de CJUE cu privire la parteneriatele public-public
Legal clarification by the CJEU of the situation regarding public-public partnerships
Intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona a modificat situația juridică, în special prin consolidarea rolului autorităților locale și regionale.
The entry into force of the Lisbon Treaty has changed the legal position, above all by strengthening the role of local and regional authorities.
A fost recunoscut pentru prima dată în legislația primară a Uniunii Europene dreptul la „autonomie administrativă la nivel regional și local” [articolul 4 alineatul (2) din TUE]:
For the first time an acknowledgment of the ‘right to regional and local self-government’ has been incorporated into European Union primary law (Article 4(2) TEU):
„Uniunea respectă egalitatea statelor membre în raport cu tratatele, precum și identitatea lor națională, inerentă structurilor lor fundamentale politice și constituționale, inclusiv în ceea ce privește autonomia locală și regională.”
‘ The Union shall respect the equality of Member States before the Treaties as well as their national identities, inherent in their fundamental structures, political and constitutional, inclusive of regional and local self-government ’ .
„rolul esențial și competențele discreționare ample ale autorităților naționale, regionale și locale în ceea ce privește furnizarea, punerea în funcțiune și organizarea serviciilor de interes economic general într-un mod care să răspundă cât mai bine nevoilor utilizatorilor . ”
‘ the essential role and the wide discretion of national regional and local authorities in providing, commissioning and organising services of general economic interest as closely as possible to the needs of the users ’ .
CJUE a invocat deja dreptul la autonomie administrativă la nivel local în mai multe hotărâri pronunțate înainte de intrarea în vigoare a noului tratat și a subliniat faptul „ că o autoritate publică poate îndeplini sarcinile de interes public care îi revin prin propriile mijloace [...] și în colaborare cu alte autorități publice” (cauza C-480/06, Stadtwerke Hamburg).
In a number of judgments handed down prior to the entry into force of the new Treaty the CJEU had invoked the right to local self-government and made it clear that the ‘possibility for public authorities to use their own resources to perform the public-interest tasks conferred on them may be exercised in cooperation with other public authorities’ (Case C-480/06, Stadtwerke Hamburg).
Prin aceasta, CJUE a confirmat libertatea de alegere a autorităților locale și a consolidat autonomia administrativă la nivel local.
In this way the CJEU has confirmed local authorities’ margin for discretion and strengthened local self-government.
Hotărârile nu reprezintă, totuși, un cec în alb care justifică orice formă de colaborare între autoritățile locale.
However, the judgments do not constitute a blank cheque justifying all forms of cooperation between local authorities.
CJUE consideră că parteneriatele public-public, cum ar fi acordurile de cooperare dintre autoritățile locale și cooperarea între state, nu intră în domeniul de aplicare al directivelor privind achizițiile publice dacă îndeplinesc toate criteriile următoare:
The CJEU regards public-public partnerships, such as cooperation agreements between local authorities and national cooperation, as falling outside the scope of the public procurement directives if they meet the following criteria:
1. scopul parteneriatului este realizarea în comun a unei sarcini de serviciu public atribuite tuturor autorităților locale;
1. the purpose of the partnership is the joint provision of a public-service task conferred on all local authorities,
2. această sarcină se realizează exclusiv prin intermediul autorităților publice, adică fără participarea sectorului privat;
2. the task is carried out solely by public authorities, i.e. without the involvement of private individuals or undertakings,
3. activitatea respectivă este realizată în esență în numele autorităților publice participante.
3. and the activity involved is essentially performed on behalf of the public authorities concerned.
CJUE a confirmat și faptul că simpla posibilitate de a deschide un parteneriat public-public pentru investitorii privați nu anulează excluderea acestor parteneriate din domeniul de aplicare al directivelor privind achizițiile publice, dacă nu există nicio posibilitate reală ca această măsură să fie luată la momentul atribuirii contractului.
The CJEU has also confirmed that the mere possibility of a public-public partnership being opened up to private investors does not invalidate the exclusion of such partnerships from the scope of the public procurement directives if there is no real prospect of such a step being taken at the time when the contract is awarded.
Un aspect controversat al dreptului achizițiilor publice a fost astfel clarificat în mod corespunzător.
A controversial area of public procurement law has thus been adequately clarified.
O consecință a acestei jurisprudențe trebuie să fie abținerea Comisiei de la a iniția proceduri privind încălcarea dreptului comunitar împotriva statelor membre în acest domeniu și reluarea, împreună cu Parlamentul și cu părțile interesate, a activității de consolidare a jurisprudenței CJUE.
One consequence of this ruling must be that the Commission refrains from bringing Treaty infringement proceedings against Member States in this area and, together with Parliament and stakeholders, begins the work of consolidating the CJEU case-law.
Scopul acestui raport este de a aduce o primă contribuție la acest proces.
This report is intended as the first contribution to that process.
Clarificarea situației juridice a concesionărilor de servicii
Clarification of the legal situation regarding service concessions
Concesionările de servicii au fost definite pentru prima dată în directivele revizuite privind achizițiile publice drept contracte în legătură cu care „echivalentul financiar pentru prestarea de servicii constă numai în dreptul de a exploata serviciul sau în acel drept însoțit de un preț”.
The revised public procurement directives take the new step of defining service concessions as contracts in connection with which ‘the consideration for the provision of services consists either solely in the right to exploit the work or in this right together with payment’.
Legiuitorul comunitar a exclus în mod explicit concesionările de servicii din domeniul de aplicare al acestor directive pentru a oferi autorităților contractante și contractanților un grad mai mare de flexibilitate și pentru a ține seama de diferitele culturi și tradiții juridice din statele membre, abordare confirmată de CJUE în recenta sa hotărâre din 10 septembrie 2009 în cauza C-206/08, Eurawasser.
The Community legislator explicitly excluded service concessions from the scope of the directives, with a view to offering contracting authorities and contractors a greater degree of flexibility and to taking account of the differing legal cultures and traditions in the Member States, an approach confimed by the CJEU in its recent judgment of 10 September 2009 in Case C-206/08, Eurawasser.
Concesionările de servicii nu sunt acoperite de directivele privind achizițiile publice, ci doar de regimul mai puțin exigent al tratatelor UE.
Service concessions are not covered by the public procurement directives, but only by the less stringent regime of the EU Treaties.
De asemenea, CJUE a definit mai precis în această hotărâre criteriul transferării riscului economic.
In that judgment, the CJEU also defined the criterion of transfer of economic risk more precisely.
Conform CJUE, dreptul de a concesiona servicii în domeniul gospodăririi apelor nu este anulat prin faptul că contractele de furnizate sunt acoperite de un regulament administrativ care prevede obligativitatea racordării și a utilizării serviciului.
In its view, the right to award a service concession for water supply services is not invalidated by the fact that supply contracts are governed by by-laws stipulating compulsory connection and compulsory use of the service.
Riscul economic care justifică concesionarea unui serviciu ar putea fi de asemenea limitat.
The economic risk justifying the conclusion of a service concession may also be limited.
CJUE a confirmat autoritățile publice contractante pot alege să asigure furnizarea unui serviciu prin concesionare în măsura în care ele apreciază că aceasta este modalitatea optimă de asigurare a respectivului serviciu public.
The CJEU has confirmed that it must remain open to public contracting authorities to ensure the provision of services by way of a concession if they consider that to be the best method of ensuring the public service in question.
Astfel, CJUE a clarificat un alt aspect care provoacă adesea litigii juridice.
In so doing it has clarified the situation in another area which frequently gives rise to legal disputes.
Clarificări în domeniul parteneriatelor public-privat
Clarification of the situation regarding public-private partnerships
Comisia și CJUE au adus clarificări și în alte domenii.
The Commission and the CJEU have clarified the situation in other areas as well.
Atât Comisia, în comunicarea sa din 5 februarie 2008 privind parteneriatele public-privat, cât și CJUE, în hotărârea sa din 15 octombrie 2009 din cauza C‑196/08, Acoset, au specificat cu claritate că nu este necesară o dublă procedură de licitație în legătură cu atribuirea de contracte sau de sarcini unor parteneriate public-privat nou constituite, dar că toate criteriile prezentate în continuare trebuie îndeplinite înainte de acordarea unei concesionări fără procedură de licitație unei entități mixte publice-private constituite special în scopul respectiv:
Both the Commission, in its 2008 communication on public-private partnerships, and the CJEU, in its judgment of 15 October 2009 in Case C-196/08, Acoset, have made it clear that no double competitive tendering procedure is required in connection with the award of contracts to and the conferral of certain tasks on newly-established public-private partnerships, but that all the following criteria must be met before a concession can be awarded without competitive tendering to a mixed public-private undertaking specially established for that purpose:
- alegerea asociatului privat trebuie să aibă loc prin intermediul unei proceduri publice, după ce au fost verificate cerințele financiare, tehnice, operaționale și administrative, precum și caracteristicile ofertei în raport cu serviciile care trebuie furnizate;.
- The private participant must be selected by means of a public procedure, following a review of the financial, technical, operational and administrative requirements and the characteristics of the tender in the light of the particular service to be provided.
Prin urmare, există suficientă claritate juridică și în privința parteneriatelor de tip public-privat.
The legal situation regarding public-private partnerships is thus also sufficiently clear.
Aspecte de urbanistică
Town planning
Cu toate acestea, nu toate problemele au fost clarificate.
This is not the case in all areas, however.