natgillin/translations-raw huggingface dataset:
La 25 septembrie 2007, Comisia a publicat Cartea verde privind transporturile urbane intitulată „Către o nouă cultură a mobilităţii urbane”, care a făcut obiectul unei vaste consultări ale cărei rezultate nu au fost publicate până în prezent.
On 25 September 2007, the Commission published a Green Paper on urban transport entitled ‘Towards a new culture for urban mobility’, which was the subject of a broad consultation process, the findings of which have still to be disseminated and made public.
La 9 iulie 2008, Parlamentul European a votat o rezoluţie elaborată pe baza acestei cărţi verzi (în urma raportului lui Reinhard Rack din 12 iunie 2008), care evidenţiază următoarele puncte de reflecţie:
On 9 July 2008, the European Parliament adopted a resolution contributing to the Green Paper (on the basis of the report by Reinhard Rack of 12 June 2008), which laid the emphasis on the following avenues for discussion:
- delimitarea clară a domeniilor de responsabilitate ale Uniunii Europene;
- clear delineation of areas of responsibility of the EU;
- identificarea domeniilor în care este necesară o acţiune a Uniunii Europene:
- identification of the areas in which action must be taken at EU level:
* dezvoltarea unei abordări globale şi integrate,
* development of an integrated global approach
* colectarea şi difuzarea unor date fiabile şi comparabile,
* gathering and dissemination of reliable and comparable data
* crearea unei „platforme europene a mobilităţii urbane”,
* creation of a ‘European Platform for Urban Mobility’
* evaluarea costurilor externe ale diferitelor moduri de transport.
* evaluation of the external costs of the various modes of transport;
- difuzarea şi schimburile de bune practici;
- dissemination and exchange of good practices;
- finanţarea de proiecte pe bază de credite a Uniunii Europene trebuie să se subordoneze de acum unor condiţii şi obligaţii referitoare la transportul durabil şi protecţia mediului.
- financing of projects from EU funds to be more closely linked to conditions and requirements relating to sustainable transport and environmental protection.
În conformitate cu anunţurile politice ale Comisiei, această rezoluţie parlamentară se înscria pe linia proiectului de plan de acţiune care nu a putut fi prezentat înainte de sfârşitul lui 2008, aşa cum era prevăzut iniţial.
Based on the announcements made by the Commission, that European Parliament resolution was adopted in expectation of a draft action plan which it proved impossible to present before the end of 2008 as had originally been envisaged.
Parlamentul European preia iniţiativa referitoare la un plan de acţiune pentru transporturile urbane
The European Parl ia ment takes over the initiative for a n action p lan for urban transport
În lipsa publicării unui proiect de plan de acţiune al Comisiei şi având în vedere apropierea perioadei alegerilor europene din iunie 2009, Parlamentul European a hotărât, în mod excepţional, la propunerea Comisiei pentru transporturi, să elaboreze, ex nihilo , prezentul raport din proprie iniţiativă privind planul de acţiune.
Since no draft action plan has been published by the Commission and in view of the time limits imposed by the forthcoming European elections in June 2009, the European Parliament, on a proposal from the Committee on Transport and Tourism, has decided in this exceptional case to draw up ex nihilo this own‑initiative report on the action plan.
O componentă esenţială a politicii din domeniul transporturilor a Uniunii
A key component of EU transport policy
Problema transporturilor urbane nu poate să rămână la infinit separată de politica din domeniul transporturilor a Uniunii Europene, în măsura în care determină:
The question of urban transport is always bound to be integral to European Union transport policy, in that it governs:
- mobilitatea persoanelor şi bunurilor, în urma aplicării principiului libertăţii de circulaţie situat la baza construcţiei pieţei interne europene;
- the mobility of persons and goods in application of the principle of the freedom of movement, which is core to completion of the European internal market;
- organizarea nodurilor de comutare intermodale dintre transportul aerian, maritim, fluvial, rutier şi feroviar pe teritoriul Uniunii;
- the planning of intermodal exchange points between air, sea, river, road and rail traffic in European Union;
- conectarea zonelor urbane la reţelele transeuropene de transporturi şi realizarea celor 30 de proiecte prioritare aprobate în cadrul programării din 2004 a RTE-T
- the linking‑up of urban areas to Trans‑European Transport Networks and proper completion of the 30 priority projects identified in the 2004 TEN‑T programme
În caz contrar, politica în domeniul transporturilor a Uniunii Europene ar omite una dintre aceste dimensiuni teritoriale şi sociale esenţiale.
Were this not to be so, EU transport policy would be ignoring one of its key social and territorial dimensions.
În plus, Uniunea Europeană nu poate să neglijeze problematica privind competitivitatea economică a sectorului ingineriei şi a diferitelor sectoare industriale din domeniul transportului, asociată adaptării lor la o strategie de mobilitate durabilă şi la o serie de eforturi tehnice care vizează îndeplinirea obiectivului de mobilitate durabilă.
Besides this, the European Union cannot disregard the economic competitiveness issues at stake for its engineering sector and various transport industries, associated with their adapting to a strategy for sustainable mobility and to the technical drive towards achieving that sustainable mobility.
Integrarea transporturilor urbane în obiectivele planului privind clima
Incorporating urban transport into the Climate Plan
După adoptarea cărţii albe din 2001, Uniunea Europeană a decis, în cadrul Consiliului European din martie 2007, să îndeplinească până în 2020 un obiectiv extrem de ambiţios, de creştere cu 20% a eficienţei energetice, de reducere cu 20% a emisiilor de gaze cu efect de seră şi de asigurare a unei proporţii de 20% de energii regenerabile din totalul consumului energetic al Uniunii Europene.
Since the publication of the 2001 White Paper, the European Union has decided, following the European Council of March 2007, to set the particularly ambitious target of a 20% increase in energy efficiency, a 20% reduction in greenhouse gas emissions and 20% renewable energies as a proportion of overall EU energy consumption by 2020.
Partea deosebită pe care o ocupă transporturile rutiere din zonele urbane în emisiile de gaze cu efect de seră (40%), dar şi problemele deosebite ale aglomerărilor, accidentelor, congestionărilor, dar şi ale respectării condiţiilor de trai ale rezidenţilor, justifică adoptarea unei iniţiative europene conforme cu temeiurile sale juridice din domeniul transporturilor şi mediului şi cu obiectivele politice ale Consiliului.
The significant proportion of greenhouse gases (40% from traffic) generated by road traffic, which is predominant in urban areas, along with the considerable problems of congestion, accidents, traffic jams and respect for local residents’ living environment, justify an EU initiative in keeping with its legal bases relating to transport and the environment and the Council’s policy objectives.
Rolul Uniunii Europene în domeniul transporturilor urbane
The role of the European Union in the field of urban transport
· Respectarea cu stricteţe a principiului subsidiarităţii
· Strict respect for the p rincip l e of subsidiarit y
Cea mai mare parte a statelor membre ale Uniunii Europene, indiferent că sunt de natură federală sau nu, respectă un principiu (adesea cu valoare constituţională) de liberă administrare a colectivităţilor locale.
Most of the EU Member States, be they federal or not, respect the principle (often enshrined in the constitution) of administrative freedom for local authorities.
Autorităţile şi consiliile locale sunt libere să decidă cu privire la politicile lor, la programele şi investiţiile lor în transporturile urbane şi periurbane.
Local authorities and assemblies are free to determine their own urban and peri‑urban transport policies, programmes and investments.
Cu toate acestea, aşa cum s-a întâmplat deja, după o lungă dezbatere asupra acestui principiu, în cadrul discuţiei referitoare la Regulamentul (CE) nr.
The European Union cannot therefore contemplate taking even the most minimal prescriptive initiative concerning local authority transport policy.
1370/2007 privind serviciile publice de transport feroviar şi rutier de călători
However, just as it did following long discussions over that principle during the debate on Regulation (EC) No 1370/2007 concerning Public Service Obligations in the transport sector
· O abordare „din perspectiva utilizatorului”
· A ‘user ‑centred’ appro a ch
Încurajarea unei mobilităţi urbane mai durabile presupune în acelaşi timp:
Encouraging more sustainable forms of urban mobility entails simultaneously:
- să se acţioneze la nivelul comportamentului utilizatorilor mijloacelor de transport şi ai spaţiului public pentru a-i determina să optimizeze şi să diversifice modurile proprii de deplasare ţinând cont de stilurile lor de viaţă şi de constrângerile specifice ale spaţiului urban;
- influencing the behaviour of the users of transport and public space, in order to encourage them to optimise and diversify their modes of travel in line with lifestyles and the specific constraints of urban areas;
- să se realizeze o adaptare fizică şi calitativă a ofertei de moduri de deplasare şi a mijloacelor de transport urban la obiectivele care vizează ameliorarea condiţiilor de trai, respectarea obiectivelor legate de climă şi mediu ale Uniunii, diversificarea, accesibilitatea din punct de vedere fizic şi financiar a tuturor categoriilor de persoane, siguranţa şi confortul modurilor de deplasare urbană.
- adapting transport possibilities and modes of urban travel physically and qualitatively to the objectives of enhancing the living environment, meeting the EU’s climate and environment objectives, diversification, physical accessibility and affordability for all members of the public, and the safety and comfort of modes of urban travel.
· O abordare din perspectiva „sistemelor de deplasare urbană”
· A n ‘urban travel systems’ approach
Complexitatea şi interdependenţele sistemelor de deplasare şi ale modurilor de transport individual şi colectiv în cadrul spaţiilor urbane restrânge foarte mult posibilitatea unei abordări exclusiv tehnice, pe mod de transport.
The complexity and interdependence of travel systems and personal and collective modes of transport in urban areas makes a purely technical approach, focusing on various individual modes of transport, very limiting.
Este necesar, în schimb, să se gândească din perspectiva unor „sisteme de deplasări integrate”, care asociază în acelaşi timp moduri de deplasări uşoare şi moduri de transport diversificate şi complementare.
On the contrary, the reasoning should be in terms of ‘integrated travel systems’ which link soft modes of travel with diversified and complementary modes of transport.
Se va acorda o atenţie deosebită calităţii serviciului şi a materialelor, precum şi integrării funcţiilor tarifare, tehnice şi de reţea între diferite moduri.
Special attention should be devoted to the quality of services and equipment, and to the integration of pricing, technical and network operations across the various modes.
referitor la planul de acţiune privind mobilitatea urbană
on the urban mobility action plan
2. consideră că modelul oraşului axat pe trasee scurte este cel mai potrivit pentru a institui în oraşe o mobilitate care să respecte atât mediul, cât şi clima;
Takes the view that the urban planning model of the 'short journey city' is the best means of ensuring environmentally acceptable and climate-compatible mobility in cities;
6. regretă faptul că în perioada actuală de finanţare 2007-2013 doar aproximativ 9% (8 000 000 000 EUR) din fondurile structurale prevăzute pentru transport (82 000 000 000 EUR) sunt destinate transportului urban; consideră că acest procentaj este mult prea redus pentru a contracara provocările reprezentate de o mobilitate adaptată în oraşele europene şi de protecţia mediului şi a climei;
Regrets the fact that during the current aid programming period 2007-2013, only some 9% (equivalent to EUR 8 000 000 000) of all Structural Fund spending on transport (equivalent to EUR 82 000 000 000) is earmarked for urban transport; considers this proportion too small to be able to meet the challenges of devising appropriate mobility in European cities and environmental and climate protection;
8. solicită Comisiei să dezvolte instrumente care să faciliteze realizarea şi evaluarea unei politici integrate de transport urban durabil şi în special:
Calls on the Commission to develop tools to facilitate the implementation and evaluation of an integrated sustainable urban transport policy and in particular:
- să ajute statele membre şi oraşele să amelioreze durabilitatea amenajării teritoriului şi planificării transportului urban şi periurban, în special prin instituirea unor planuri de deplasare urbană; invită în acest sens actorii economici să participe din plin la această strategie prin intermediul planurilor de deplasare pentru întreprinderi;
- to help Member States and towns to improve the sustainability of town and country planning and urban and peri-urban transport planning, for example via the development of urban travel plans; invites economic players to contribute fully to this strategy from the point of view of company travel plans;
- să faciliteze instituirea unei abordări integrate şi a guvernanţei în parteneriat prin elaborarea unui ghid adresat actorilor de pe teren şi a unor studii care să evidenţieze costul unei abordări neintegrate;
- to facilitate the implementation of an integrated and partnership-based governance approach by drawing up a guide for those working at grass-roots level, and studies that demonstrate the cost of a non-integrated approach;
- să definească indicatori pertinenţi şi armonizaţi şi să creeze un grafic de performanţă în domeniul transportului urban care să permită evaluarea comparativă a oraşelor.
- to determine relevant, harmonised indicators and create an urban transport overview, allowing for comparative evaluation of towns.
– având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului ( COM(2009)0037 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2009)0037 ),
– având în vedere articolul 37 alineatul (2) al treilea paragraf din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu ( C6-00063/2009 ),
– having regard to Article 37(2), third subparagraph of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6-0063/2009 ),
– având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură şi dezvoltare rurală ( A6-0200/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A6‑0200/2009 ),
(1a) Reforma intrată în vigoare la 1 ianuarie 2006 a avut ca efect o diminuare drastică a producţiei de bumbac în Spania, punând în pericol în mod grav însăşi posibilitatea de supravieţuire a sectorului, ceea ce a generat restructurarea imediată a sectorului de egrenare a bumbacului.
(1a) The reform that entered into force on 1 January 2006 led to a drastic fall in cotton production in Spain that has seriously jeopardised the sector's survival, resulting in the immediate restructuring of the ginning industry .
Prezentul amendament are ca scop precizarea cauzei reale a crizei cu care se confruntă sectorul în momentul de faţă.
To clarify the true cause of the crisis facing this sector.
Sectorul bumbacului din Uniunea Europeană are o importanţă socio‑economică deosebită în zonele de producţie, atât pentru veniturile directe încasate de producătorii de bumbac şi de staţiile de egrenare, cât şi pentru dependenţa a numeroase alte sectoare din structura economică (de la semănat până la comercializarea fibrei).
The European cotton sector is of great social and economic importance to the cotton-producing areas, not only because of the direct revenue earned by cotton producers and ginning factories, but also because many other sectors of the economy (from harvesting to marketing the cotton fibre) are dependent on it.
Acest sector a fost supus în ultimii ani unui important proces de reformă.
The industry has undergone a major process of reform in the last few years.
Totuşi, reforma a rămas în vigoare până la adoptarea unui nou regulament.
However, the industry continued to operate pending adoption of a new regulation.
Au existat trei perioade în care sectorul bumbacului a urmat regulamentul anulat, cu consecinţe grave.
For three marketing years the cotton industry was guided by the annulled regulation, with unfortunate consequences.
Acest nou regulament a fost adoptat de Consiliu la 23 iunie 2008, în urma unor negocieri intense care au modificat propunerea iniţială a Comisiei, foarte similară cu cea anulată în 2006.
The Council adopted the new regulation on 23 June 2008, after intensive negotiations that amended an initial Commission proposal similar to the one annulled in 2006.
Noul sistem de sprijin prevede plăţi pe suprafaţă pentru o suprafaţă maximă garantată cultivată cu bumbac per stat membru şi ia în considerare crearea unor programe naţionale de restructurare care să permită sectorului european al bumbacului să facă faţă situaţiei nou create în urma aprobării noului sistem de sprijin şi să se adapteze la noile cerinţe ale pieţei.
The new aid scheme provides for payments by land area up to a maximum guaranteed area under cotton per Member State, and proposes setting up national restructuring programmes that will enable the European cotton industry to face up to the new situation created by adoption of the new aid scheme and adjust to the new market requirements.
În special industria de egrenare trebuie să suporte transformări majore care să permită soluţionarea excesului de capacitate în anumite zone de producţie.
The cotton ginning industry, in particular, is having to carry out substantial conversion work to solve the excess capacity in some production areas.
În concluziile sale din 20 noiembrie 2008, Consiliul a invitat Comisia să prezinte o propunere pentru a facilita statelor membre afectate prelungirea perioadei de patru ani prevăzute pentru planurile de restructurare cu încă patru ani, pentru a permite finalizarea mai eficientă a procesului de restructurare.
In its conclusions of 20 November 2008 the Council asked the Commission to put forward a proposal to enable the Member States concerned to prolong the four-year deadline for their restructuring plans for a further four years, so that they could carry out the restructuring process as effectively as possible.
În cadrul sistemului actual, aceste programe se desfăşoară pe o perioadă de patru ani, lucru care nu permite adoptarea tuturor măsurilor necesare îndeplinirii obiectivelor de restructurare stabilite, având în vedere situaţia deosebit de dificilă în care se află acest sector.
Under the present scheme such programmes have a life of four years, which will not allow all the measures to be adopted to achieve the intended restructuring objectives, because of the particularly difficult situation facing the industry.
Din această cauză, Comisia preconizează să li se ofere statelor membre posibilitatea de a prezenta un program cu durata de opt ani, mai precis pentru perioada 2010-2017, fără a creşte alocarea bugetară anuală acordată pentru programele de restructurare.
For this reason, without increasing the annual budgetary allocation available to the Member States for restructuring programmes, the Commission proposes to offer the Member States the opportunity to put forward a programme with an eight-year duration, that is, for the period 2010-2017.
Poziţia raportoarei
Rapporteur’s position
Subscrie fără rezerve la posibilitatea prelungirii la opt ani a duratei acestor programe şi la includerea ca beneficiari ai ajutoarelor a proprietarilor tuturor instalaţiilor aflate în funcţiune în perioada de referinţă.
She fully agrees with the option to extend the programmes’ running time to eight years and include the owners of all the factories that were active in the reference period.
De asemenea, insistă asupra necesităţii realizării acestei reforme cât mai repede cu putinţă, pentru a permite autorităţilor competente din fiecare stat membru adaptarea în mod rapid a programelor naţionale de restructurare respective, în conformitate cu noile norme.
She also stresses the need for the reform to be carried out in as short a time as possible to enable the relevant authorities in each Member State rapidly to adjust their respective national restructuring programmes to the new requirements.
Trebuie să se acorde atenţie pentru ca modificările tehnice propuse să nu presupună niciun tip de modificări în previziunile bugetare.
There is also a need to point out that the proposed technical modifications do not involve any change in the budgetary provisions.
Prin urmare, pentru a accelera procedura, acest raport este prezentat fără amendamente, întrucât propunerea primită din partea Comisiei satisface necesităţile cu care se confruntă, la ora actuală, sectorul bumbacului, în ceea ce priveşte punerea în aplicare cât mai repede cu putinţă a programelor de restructurare.
For all these reasons, and in the interest of speeding up proceedings, this report is presented without amendments, as the Commission proposal meets the cotton sector’s current need to implement the restructuring programmes as soon as possible.
Trebuie amintit că acest sector a suferit deja consecinţele punerii în aplicare a regulamentului din 2004 care a fost anulat şi este deci necesară punerea în aplicare a noului regulament în cel mai scurt timp.
It is worth pointing out that this is an industry that has already suffered the consequences of implementing the annulled 2004 Regulation, and there is a need for the new regulation to be applied at the earliest possible date.
– având în vedere Decizia 94/262/CECO, CE, Euratom a Parlamentului European din 9 martie 1994 privind statutul şi condiţiile generale pentru exercitarea funcţiilor Ombudsmanului
– having regard to Decision 94/262/ECSC, EC, Euratom of the European Parliament of 9 March 1994 on the regulations and general conditions governing the performance of the Ombudsman's duties
– având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 21 al acesteia,
– having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, particularly Article 21 thereof,
– având în vedere Codul european de bună conduită administrativă, în special articolul 5 alineatul (3) al acestuia,
– having regard to the European Code of Good Administrative Behaviour, particularly Article 5(3) thereof,
– având în vedere raportul Comisiei pentru petiţii ( A6-0201/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Petitions ( A6‑0201/2009 ),
A. întrucât, potrivit Curţii de Justiţie, principiul nediscriminării pe motive de vârstă, astfel cum este enunţat în articolul 21 al Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene constituie un principiu general al dreptului comunitar;
A. whereas according to the Court of Justice the principle of non-discrimination on grounds of age as enshrined in Article 21 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union constitutes a general principle of Community law,
B. întrucât un tratament diferit pe motive de vârstă constituie discriminare pe aceste motive, cu excepţia cazului în care acel tratament diferit este justificat în mod obiectiv, iar mijloacele de a-l aborda sunt adecvate şi necesare;
B. whereas a difference in treatment on grounds of age constitutes discrimination on those grounds, unless that difference in treatment is objectively justified and the means to achieve it are appropriate and necessary,