natgillin/translations-raw huggingface dataset:
În primul rând, jocurile de noroc online implică un element transfrontalier care le permite operatorilor de jocuri de noroc online să presteze servicii consumatorilor din alte state membre decât cel în care sunt instalaţi.
First of all, online gambling entails a cross-border element, which makes it possible for online gambling operators to provide their services to consumers in other Member States than the one they are based in.
Prin urmare, consumatorii nu pot şti în ce ţară este instalat operatorul lor de servicii.
Consumers may therefore not know in which country their service provider is based.
În al doilea rând, există riscul major ca operatorii de jocuri de noroc online să nu poată verifica identitatea consumatorilor din moment ce persoanele care utilizează cărţi de credit nu sunt neapărat şi posesorii de drept ai acestora.
Secondly, online gambling creates an increased risk of online gambling providers not being able to verify the identity of the consumer since the person using a credit card may not be its rightful owner.
În al treilea rând, uşurinţa cu care poate fi creat un site de jocuri de noroc le permite operatorilor necinstiţi să apară şi să dispară de pe piaţă într-un interval scurt de timp.
Thirdly, online gambling sites can be set up quickly and dishonest operators can therefore appear and disappear within a short period of time.
În al patrulea rând, spre deosebire de jocurile de noroc convenţionale, operatorilor de jocuri de noroc online le este foarte greu să verifice dacă clienţii sunt minori, se află sub influenţa alcoolului sau a altor substanţe sau dacă au un comportament suspect.
Fourthly, it is difficult for online gambling operators to supervise their customers as opposed to conventional gambling where it is possible to see whether the customer is under age, is drunk or in other ways intoxicated or behaving suspiciously.
În plus, în cazul jocurilor de noroc online lipsesc controlul şi constrângerile sociale, deoarece accesul la ele este foarte simplu şi nu necesită prezenţa altor persoane.
Also since access to online gambling services is easy and can be done in isolation, social checks and constraints that can be exercised by the presence of others are lacking.
În conformitate cu principiul subsidiarităţii, pieţele europene ale jocurilor de noroc online sunt reglementate la nivel naţional.
The European online gambling markets are regulated nationally in accordance with the principle of subsidiarity.
Ca urmare, cadrele legislative pentru piaţa jocurilor de noroc (convenţionale şi online) din UE sunt foarte eterogene.
Therefore the regulatory frameworks for the (conventional and online) gambling market in the EU are very much heterogeneous.
În 20 dintre statele membre jocurile de noroc online sunt autorizate, în timp ce şapte state membre le-au interzis.
In twenty EU Member States online gambling is allowed, whereas seven Member States have prohibited online gambling.
13 state membre au liberalizat piaţa, şase state deţin monopoluri publice şi un stat membru a autorizat un monopol privat
Thirteen Member States have a liberalised market, while six have state-owned monopolies and one Member State has licensed a private monopoly.
„Online Gambling”, notă de informare pentru Parlamentul European, Europe Economics, XX octombrie 2008. .
Online Gambling, a briefing paper for the European Parliament, Europe Economics, XX October 2008
Statele membre care au interzis total jocurile de noroc online sau care le autorizează doar în condiţii de monopol justifică aceste restricţii invocând argumentul ordinii sociale şi publice.
The Member States who have banned online gambling altogether or allow it only under monopoly conditions argue that these limitations are justified on grounds of social and public order.
Aşa-zisele monopoluri naţionale asupra jocurilor de noroc au provocat însă dispute serioase.
However, there have been great disputes regarding the so-called national gambling monopolies.
Companii de jocuri de noroc, persoane private şi organizaţii din sectorul media au depus numeroase plângeri la Comisia Europeană, susţinând că anumite state membre îşi protejează în mod ilegal pieţele de jocuri de noroc şi veniturile rezultate din monopolurile pe care le deţin.
Numerous complaint have been filed with the European Commission by gambling companies, private persons and media organisations claiming that certain Member States are unlawfully protecting their gambling markets and the revenues arising from their monopolies.
În consecinţă, Comisia a iniţiat proceduri privind încălcarea dreptului comunitar împotriva a zece state membre, pentru a examina dacă măsurile naţionale de limitare a serviciilor transfrontaliere de jocuri de noroc online sunt compatibile cu dreptul comunitar
As a result the Commission has started infringement procedures against ten Member States, in order to verify whether national measures limiting the cross-border supply of online gambling are compatible with Community law.
Problema reglementării pieţelor jocurilor de noroc din UE este foarte delicată, fie că este vorba de jocuri de noroc convenţionale, fie de cele online.
The issue of regulating EU gambling markets, whether conventional or online, is very sensitive.
Dar există o nevoie evidentă de a clarifica cadrul legislativ al jocurilor de noroc online.
But there is a clear need for clarification about the regulatory environment concerning online gambling.
În prezent, mai multe cauze aflate pe rol la Curtea Europeană de Justiţie sunt legate de jocurile de noroc.
At present, several cases pending at the European Court of Justice right now are related to gambling.
Această situaţie nemulţumeşte atât Curtea, cât şi statele membre, consumatorii şi furnizorii de jocuri de noroc online.
This situation is dissatisfactory for the Court as well as Member States, consumers and online gambling providers.
Multe dintre cauzele legate de jocurile de noroc înaintate Curţii Europene de Justiţie se află încă pe rol, altele însă au fost soluţionate (jurisprudenţă prezentată în cele ce urmează).
A number of cases regarding gambling have been referred to the European Court of Justice, some of which have already been settled (case law below) and many of which are still pending.
Jurisprudenţa Curţii Europene de Justiţie este alcătuită din următoarele cauze: Schindler 1994 (C-275/92), Läärä 1999 (C-124/97), Zenatti 1999 (C-67/98), Anomar 2003 (C-6/01), Gambelli 2003 (C-243/01), Lindman 2003 (C-42/02), Placanica 2007 (C-338/04), Unibet 2007 (C- 432/05) şi UNIRE 2007 (C– 260/04).
The case law by the European Court of Justice consists of the following cases: Schindler 1994 (C-275/92), Läärä 1999 (C-124/97), Zenatti 1999 (C-67/98), Anomar 2003 (C-6/01), Gambelli 2003 (C-243/01), Lindman 2003 (C-42/02), Placanica 2007 (C-338/04), Unibet 2007 (C – 432/05) and UNIRE 2007 (C – 260/04).
În aceste cauze, Curtea Europeană de Justiţie a afirmat că libertatea de a presta servicii (articolul 49 din Tratatul CE) se aplică şi în cazul jocurilor de noroc.
In these cases The European Court of Justice has stated that freedom of movement (Article 49 of the EU Treaty) applies to gambling services.
A afirmat însă şi faptul că jocurile de noroc pot implica anumite aspecte de ordin moral, religios şi cultural, pot presupune un risc ridicat de comitere a unor infracţiuni sau fraude şi pot avea consecinţe grave la nivel individual şi social
However the court has also stated that gambling may entail certain moral, religious and cultural aspects, involve a high risk of crime or fraud and may have damaging individual and social consequences.
CEJ, hotărârea din cauza Schindler, C-275/92. .
EJC in the Schindler judgment, C-275/92
Prin urmare, restricţiile se pot justifica în măsura în care sunt necesare pentru protecţia consumatorilor, pentru păstrarea ordinii publice (prevenirea fraudelor şi a infracţiunilor), pentru menţinerea ordinii sociale (cultură sau morală) şi pentru a preveni transformarea jocurilor de noroc într-o sursă de profit privat
Restrictions may therefore be justified if they are necessary for consumer protection, for maintenance of the public order (prevention of fraud and crime), for maintaining of the social order (culture or morale) and for preventing gambling from being a source of private profit.
Hotărârea din cauza Gambelli C-243/01. .
Gambelli judgement C-243/01
Este indicat, de asemenea, să se aibă în vedere răspunsul din 14 noiembrie 2006 al Comisarului McCreevy din cadrul şedinţei plenare de la Strasbourg la întrebarea orală privind jocurile de noroc adresată de Arlene McCarthy, preşedinta Comisiei pentru piaţa internă şi protecţia consumatorilor.
It should also be noted that on 14 November 2006, Commissioner McCreevy responded to the Oral Question on Gambling posed by Arlene McCarthy, Chair of the Committee on Internal Market and Consumer Protection, during the European Parliament’s plenary session in Strasbourg.
Comisarul a declarat cu această ocazie că, deocamdată, o armonizare comunitară a legislaţiei ce reglementează jocurile de noroc este puţin probabilă.
Here, the commissioner stated that EU-wide harmonisation of legislation regulating gambling at present was not likely.
Obiectul acestui raport este concentrarea pe integritatea jocurilor de noroc online.
The object of this report is to focus on the integrity of online gambling.
Integritate înseamnă aici în primul rând un set de valori care trebuie respectate în scopul prevenirii fraudelor: a operatorilor de jocuri de noroc online faţă de consumatori, a consumatorilor faţă de operatori, a consumatorilor faţă de alţi consumatori.
Integrity is first seen as a set of values which aim at preventing fraud: by online gambling operators against consumers or by consumers against online gambling operators or consumers against other consumers.
În acest sens, integritatea include şi toate mijloacele de prevenire a activităţilor infracţionale, cum ar fi spălarea de bani.
Integrity in this sense also includes all means to avoid criminal activities such as money-laundering.
În prezentul raport, integritatea este abordată şi din perspectiva comportamentului operatorilor de jocuri de noroc online.
In this report integrity is also looked at as the behaviour of online gambling operators.
Raportul vizează totodată dependenţa şi accesul minorilor la jocurile de noroc.
Therefore, this report covers addictive and under-age gambling as well.
Cei mai mulţi consumatori pot practica jocurile de noroc fără a risca o dependenţă psihologică; există însă un număr mic, dar semnificativ, de persoane care riscă să devină dependenţi.
Most consumers are able to gamble without risking a psychological addiction, however a small but significant number of individuals risk becoming problem gamblers.
OMS defineşte jocul de noroc patologic drept orice practicare excesivă a jocurilor de noroc care conduce la probleme financiare, sociale şi/sau psihologice
WHO defines problem gambling as any excessive gambling that leads to financial, social and/or psychological disorders.
OMS (1992) Clasificarea ICD -10 a tulburărilor mintale şi de comportament, Geneva.
WHO (1992) The ICD-10 Classification of mental and behavioural disorders , Geneva.
Alţi termeni frecvent utilizaţi sunt jocul patologic, compulsiv, problematic, excesiv, dependent. .
Other commonly used terms include pathological, compulsive, disordered, excessive and addictive gambling.
Riscul dependenţei de jocurile de noroc este în general agravat de posibilitatea permanentă de a juca, de frecvenţa câştigurilor, de natura tentantă sau atrăgătoare a jocurilor, de posibilitatea de a pune în joc sume importante, de posibilitatea de a dispune de un credit pentru a juca, de amplasarea jocurilor în locuri în care oamenii joacă ca urmare a unui impuls, precum şi de faptul că nu există campanii de informare privind riscurile pe care le presupun astfel de jocuri
The risk of an addiction to gambling is generally aggravated by the permanent availability of the opportunity to play, the frequency of wins, the enticing or attractive nature of games, the possibility of staking large sums, the availability of credit in order to play, the location of games at places where people can play on an impulse, and the fact that there is no information campaign regarding the risks of gaming.
Avizul avocatului general Bot din 14 octombrie 2008 în cauza C-42/07. a se vedea, de asemenea, SICL (2006), p.
Opinion of Advocate General Bot to the ECJ, 14 October 2008, Case C-42/07; see also SICL (2006), p.
Jocurile de noroc online îmbină mai mulţi astfel de factori de risc legaţi de jocul de noroc patologic.
Online gambling combines several of such risk factors related to problem gambling.
De exemplu, operatorii online pot propune o bogată varietate de jocuri (pariuri, ruletă, poker, automate cu monede etc.), după cum pot introduce periodic noi jocuri, folosind noile tehnici de comercializare şi de orientare către un anume public, bazate pe ultimele cercetări în materie de comportament al clienţilor (în ceea ce priveşte cheltuirea banilor), astfel încât să ţină consumatorul „lipit” de monitor.
For instance, online operators are able to offer a wide variety of games (betting, roulette, poker, slot machines, etc) and to introduce new games regularly, using new marketing and targeting techniques, involving the latest data research technology on the customers’ (spending) behaviour, keeping the consumer ‘glued’ to the screen.
Un aspect îngrijorător îl reprezintă interacţiunea tot mai intensă dintre serviciile multimedia, cum ar fi televiziunea, serviciile de SMS şi telefonie şi site-urile internet, care oferă jocuri la distanţă sau online, accesul la astfel de jocuri devenind uşor şi acceptabil din punct de vedere social, mai ales în ceea ce îi priveşte pe tineri.
A worrying aspect is the increasing cross-over between multimedia services, such as television, phone- and SMS-services and internet sites, in offering remote or online games, making it easy and socially acceptable to participate in those games, especially for younger people.
Suntem îngrijoraţi de faptul că raportul depăşeşte sfera iniţiativei, care intenţiona să se axeze pe transparenţa pieţei jocurilor de noroc online, pe integritatea operatorilor de jocuri de noroc online şi pe eventualele prejudicii aduse consumatorilor de sectorul jocurilor de noroc online.
We are concerned that the content of the report goes beyond the remit of the initiative which intended to focus on the transparency of the online gaming market, the integrity of online gambling operators and the possible consumer detriment caused by the online gaming industry.
Considerăm că raportul subminează anumite principii ale pieţei unice, că o serie de aspecte ale pieţei jocurilor de noroc online pot fi înţelese greşit şi că raportul nu reflectă în mod fidel situaţia din toate statele membre.
We consider that the report undermines some of the principles of the Single Market, that key aspects of the online gambling market may be misunderstood and that the report does not adequately reflect the situation in all Member States.
În anumite state membre există deja pieţe bine reglementate, care funcţionează bine şi care permit consumatorilor să practice jocurile de noroc într-un mediu online sigur şi în condiţii de securitate.
Well functioning and well regulated markets already exist in certain Member States that allow consumers to play in a safe and secure online environment.
Acceptăm faptul că evoluţia internetului pune probleme pe termen lung în ceea ce priveşte protecţia consumatorilor, dar considerăm că acestea pot fi reglementate în mod eficace, fără interdicţii; ia act de eforturile depuse deja de operatorii europeni responsabili pentru a îmbunătăţi standardele şi a asigura siguranţa consumatorilor.
We accept that the advent of the Internet poses consumer protection challenges in the long term but these can be effectively regulated, without prohibition; notes the work already done by responsible European operators to improve standards and ensure consumer safety.
Dorim să subliniem progresele înregistrate deja în anumite jurisdicţii cu privire la stabilirea cadrelor de reglementare şi la beneficiile potenţiale ale unor pieţe mai deschise, dar în acelaşi timp reglementate în mod eficace; constată, de asemenea, limitările practice şi juridice ale metodelor propuse pentru blocarea prestării serviciilor online.
We would like to emphasise the advances already made by some jurisdictions in developing regulatory regimes and the potential benefits of more open yet effectively regulated markets; notes also the practical and legal limitations of proposed methods to block online service provision.
referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor subcontractante în lanțul de producție
on the social responsibility of subcontracting undertakings in production chains
– având în vedere articolul 31 alineatul (1) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,
– having regard to Article 31(1) of the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
– având în vedere articolele 39, 49, 50 și 137 din Tratatul CE,
– having regard to Articles 39, 49, 50 and 137 of the EC Treaty,
– având în vedere propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a sancțiunilor la adresa angajatorilor de resortisanți din țări terțe cu ședere ilegală ( COM(2007)0249 ),
– having regard to the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council providing for sanctions against employers of illegally staying third-country nationals ( COM(2007)0249 ),
– având în vedere Rezoluția sa din 26 octombrie 2006 referitoare la aplicarea Directivei 96/71/CE privind detașarea lucrătorilor
– having regard to its resolution of 26 October 2006 on the application of Directive 96/71/EC on the posting of workers
452. și Rezoluția sa din 11 iulie 2007 privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii
452. and its resolution of 11 July 2007 on the posting of workers in the framework of the provision of services
– având în vedere Orientările OCDE pentru societățile multinaționale,
– having regard to the OECD's Guidelines for multinational enterprises,
– având în vedere declarația de principii tripartită a OIM privind societățile multinaționale și politica socială,
– having regard to the ILO's tripartite declaration of principles concerning multinational enterprises and social policy,
– având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2005 referitoare la dimensiunea socială a globalizării
– having regard to its resolution of 15 November 2005 on the social dimension of globalisation
– având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2007 privind responsabilitatea socială a întreprinderilor: un nou parteneriat
– having regard to its resolution of 13 March 2007 on corporate social responsibility: a new partnership
JO C 301 E, 13.12.2007, p.
OJ C 301E, 13.12.2007, p.
– având în vedere Rezoluția sa din 9 octombrie 2008 referitoare la accelerarea luptei împotriva muncii nedeclarate
– having regard to its resolution of 9 October 2008 on stepping up the fight against undeclared work
Texte adoptate, P6_TA(2008)0466 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0466 . ,
– având în vedere Rezoluția sa din 11 iulie 2007 privind modernizarea dreptului muncii pentru a răspunde provocărilor secolului al XXI-lea
– having regard to its resolution of 11 July 2007 on the Green Paper "Modernising labour law to meet the challenges of the 21st century"
– având în vedere hotărârea Curții de Justiție a Comunităților Europene din cauza C-60/03 Wolff & Müller
– having regard to the judgment of the Court of Justice of the European Communities in Case C-60/03 Wolff & Müller
Cauza C-60/03 Wolff & Müller [2004], nepublicată încă în Recueil. ,
Case C-60/03 Wolff & Müller [2004] ECR I-9553. ,
– având în vedere studiul „Răspunderea în procesele de subcontractare din sectorul european al construcțiilor” realizat de Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă,
– having regard to the study "Liability in subcontracting processes in the European construction sector" conducted by the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions,
– având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale ( A6-0065/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs ( A6‑0065/2009 ),
A. întrucât subcontractarea poate fi considerată drept o parte integrantă a activității economice;
A. whereas subcontracting can be regarded as an integral part of economic activity,
B. întrucât rata extrem de crescută a activității economice din ultimul sfert de secol a avut un rol foarte important în creșterea nivelului ocupării forței de muncă în cele mai multe dintre economiile Uniunii Europene și întrucât această dezvoltare a adus avantaje majorității societăților și a stimulat inițiativa privată;
B. whereas the unprecedented rate of economic activity over the last quarter of a century has played a major role in raising employment levels across most economies of the European Union and whereas this development has benefited large and small companies and has also encouraged entrepreneurship,
C. întrucât globalizarea și concurența crescută, asociată acesteia, operează schimbări în modul de organizare a societăților, inclusiv externalizarea activităților care nu au un caracter strategic, crearea de rețele și recurgerea mai frecventă la subcontractare;
C. whereas globalisation and its corollary of increased competition are bringing about changes in the ways companies organise themselves, including the outsourcing of non-strategic activities, the creation of networks and increased recourse to subcontracting,
D. întrucât, ca urmare, complexitatea relațiilor dintre societățile-mamă și filialele acestora și dintre contractanții principali și subcontractanți face dificilă perceperea clară a diferitelor structuri, operațiuni și politici, precum și a responsabilității și a răspunderii ce revin diferitelor părți din lanțul de producție;
D. whereas, as a result, the complexity of the links between parent companies and their subsidiaries and between main contractors and their subcontractors makes it more difficult to clearly perceive the diverse structures, operations and policies as well as the responsibilities or liability of the various actors in the production chain,
E. întrucât aceste schimbări au avut consecințe profunde asupra relațiilor de muncă și împiedică uneori identificarea clară a legislației aplicabile relațiilor dintre diferitele elemente ale unui lanț de producție și, prin urmare, tarifarea și repartizarea forței de muncă nu mai sunt guvernate de cadrul de reglementare al industriei;
E. whereas these changes have had far-reaching consequences for labour relations and sometimes make it difficult to clearly determine the branch of law applying to the relationships between the various elements of a production chain, and as a consequence the pricing and allocation of labour is no longer governed by the industry’s regulatory framework,
F. întrucât în prezent procesul de producție din mai multe sectoare are forma unui lanț de producție fragmentat care s-a lungit și s-a lărgit, un lanț care are o componentă logistică (atât orizontală, cât și verticală) și una valorică, de natură economică și productivă, în care specializările sau sarcinile unice sunt adesea „externalizate” unor întreprinderi mici sau unor lucrători independenți și întrucât rezultatul în conturile întreprinderii constă într-o substituire a costurilor directe ale forței de muncă cu costuri aferente subcontractării, serviciilor sau furnizorilor bazate pe facturi și „contracte comerciale de servicii”;
F. whereas the production process in several industries nowadays takes the form of a fragmented chain of production that has lengthened and broadened, a chain constituting a logistical chain (both horizontal and vertical), as well as a value-chain of an economic and productive nature with single specialities or tasks often ‘externalised’ to small firms or self-employed workers, and whereas the effect in company accounts is a substitution of direct labour costs by subcontracting, services or supplier costs based on invoices and ‘commercial contracts for services’,