natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Este necesară o consolidare a supravegherii politicilor statelor membre în vederea îmbunătățirii respectării angajamentelor asumate în temeiul noii strategii UE 2020.
There is a need for a strengthening of surveillance over Member States' policies in order to improve delivery on the commitments under the new EU 2020 strategy.
În această privință, este esențial ca strategia UE 2020 să prevadă un număr limitat de obiective ambițioase și specifice în funcție de țară (inclusiv pe piața internă), ferm asumate la nivelul statelor membre.
In this respect it is key that the EU 2020 strategy should lay out a limited number of ambitious and country-specific targets (including in the internal market), firmly owned at the level of Member States.
Noua strategie UE 2020 ar sprijini cel mai bine politicile structurale și de ocupare a forței de muncă dacă păstrează accentul pe obiectivele strategice principale de a intensifica potențialul de creștere și de a crea un nivel ridicat de ocupare a forței de muncă.
The new EU 2020 strategy would best support structural and employment policies if it remains focused on the primary policy targets of raising potential growth and creating high levels of employment.
În plus, strategia ar trebui să includă o mai mare interdependență între membrii din zona euro și răspunderea comună a acestora pentru funcționarea zonei euro și, prin urmare, necesitatea unei mai mari coerențe și coordonări a politicilor economice și fiscale în rândul membrilor zonei euro.
Furthermore, the strategy should incorporate the greater interdependence among euro area members and their shared responsibility for the functioning of the euro area and hence the need for greater coherence and coordination of economic and fiscal policies among euro area members.
În special, ar trebui să vizeze divergențele în materie de competitivitate care au apărut în rândul membrilor din zona euro de la introducerea monedei unice, conform unui studiu efectuat recent referitor la competitivitate.
In particular, it should target the competitiveness divergences that have arisen among euro area members since the introduction of the single currency, drawing on the recently established competitiveness review.
De fapt, este de apreciat definirea unor orientări de politică mai specifice, inclusiv orientări mai specifice adresate exclusiv membrilor din zona euro, astfel cum este posibil în temeiul noului articol 136 TFUE din Tratatul de la Lisabona.
In practical terms, I see merits in defining more specific policy guidelines, including more specific guidelines addressed exclusively to euro area members, as made possible under the new Art. 136 TFEU in the Lisbon Treaty.
Prin urmare, aștept cu nerăbdare comunicarea Comisiei cu privire la aceste chestiuni, prevăzută pentru primăvara anului 2010.
I therefore look forward to the Commission’s Communication on these matters which is expected in spring 2010.
BCE poate contribui extrem de eficient la reușita Strategiei UE 2020 dacă se concentrează în politica sa monetară asupra stabilității prețurilor într-un mod credibil și, prin urmare, sprijină puterea de cumpărare a gospodăriilor din zona euro.
The ECB can contribute to the success of the EU 2020 Strategy most effectively when focusing in its monetary policy on price stability in a credible manner and thereby supporting the purchasing power of euro area households.
În acest context, ar trebui evidențiat faptul că o piață unică europeană care funcționează mai bine facilitează realizarea stabilității prețurilor și sprijinirea creșterii prin politica monetară.
In this context it should be pointed out that a better functioning single European market makes it easier for monetary policy to achieve price stability and to support growth.
În consecință, măsurile de reformă structurală ar trebui să aibă drept obiectiv încurajarea concurenței pentru a accelera restructurarea și investițiile și pentru a face posibile noi oportunități de afaceri, în special în sectorul serviciilor.
Consequently, structural reform measures should be aimed at enhancing competition to speed up restructuring and investment and to give way to new business opportunities, in particular in the services sector.
Acest lucru este crucial pentru a face posibilă creșterea durabilă a productivității, care sprijină productivitatea potențială și venitul real și pentru a împiedica actuala criză să afecteze pe termen lung potențialul de creștere din zona euro.
This is crucial in order to engineer sustainable productivity growth supporting potential output and real income and in order to prevent the current crisis from affecting euro area potential growth in the long term.
La nivelul UE, un eveniment important pentru stimularea concurenței și eficienței economice este realizarea pieței unice, transpunerea corespunzătoare a normelor comune în legislația națională și aplicarea riguroasă a acestora.
At the EU level, an important milestone for enhancing economic competition and efficiency is the completion of Single Market, the proper transposition of the common rules into national laws, and their rigorous enforcement.
În plus, este necesară o mai mare flexibilitate a salariilor, astfel încât stabilirea salariului să contribuie la o ajustare a costurilor unitare ale forței de muncă în zona euro prin alinierea salariilor la pozițiile de competitivitate, la condițiile pieței locale a forței de muncă și la evoluțiile în materie de productivitate, în special în timpul recesiunilor.
Furthermore, there is a need for higher wage flexibility so that wage setting contributes to an adjustment of unit labour costs in the euro area by aligning wages to competitiveness positions, local labour market conditions and productivity developments, in particular in downturns.
În vederea evitării unei creșteri accentuate a șomajului, salariile trebuie să fie supuse unei ajustări suplimentare față de ce s-a exprimat până acum în evoluții ale salariilor negociate pentru acele țări marcate în trecut de reduceri ale competitivității și pentru sectoarele care au fost deosebit de puternic afectate de criză.
In order to avoid a further rise in unemployment, wages need to moderate beyond what has figured so far into negotiated wage developments for those countries marked by past competitiveness losses and for sectors being particularly hard hit by the crisis.
O revitalizare a cererii interne în faza actuală a creșterii scăzute necesită o ameliorare a încrederii gospodăriilor și a întreprinderilor, în special cu privire la viitoarele fluxuri de venituri.
A revitalisation of internal demand in the current phase of low growth requires an improvement in households’ and business confidence, in particular about future income streams.
În această privință, măsurile pe termen scurt de sprijin în condiții de criză luate până în prezent – în special cele care sprijină o ajustare a orelor lucrate – au avut succes în anumite situații privind reducerea pierderilor de locuri de muncă.
In this respect, short-term crisis support measures taken so far – specifically those supporting an adjustment in hours worked – have been successful in some cases in reducing employment losses.
Cu toate acestea, pe termen mediu, politicile temporare care întârzie schimbările structurale ale economiilor generează costuri bugetare inutile și creează ineficiență, care subminează ocuparea durabilă a forței de muncă și creșterea veniturilor reale.
However, in the medium term, temporary policies delaying structural changes in the economies carry unnecessary budgetary costs and create inefficiencies, which undermine sustainable employment and real income growth.
Prin urmare, sunt necesare strategii de ieșire clare și credibile pentru a încuraja cererea și ocuparea forței de muncă pe termen mediu.
Therefore, clear and credible exit strategies are necessary to foster demand and employment in the medium term.
În această privință, politicile fiscale ar trebui să amelioreze eficiența și calitatea cheltuielilor publice, dar și să sprijine investițiile și, prin urmare, productivitatea potențială.
In this respect, fiscal policies should improve the efficiency and quality of public spending and with a view to bolster investment and thereby potential output.
Un ultim domeniu în care consider că Strategia de la Lisabona ar trebui să avanseze se referă la sectorul energetic.
A final area where I think that the Lisbon strategy should press forward regards the energy sector.
Pe lângă chestiunile referitoare la schimbările climatice, dependența exagerată de petrol și de alte resurse epuizabile constituie o potențială vulnerabilitate și o posibilă sursă de instabilitate macroeconomică.
Besides issues related to climate change, over dependence on oil and other exhaustible resources constitutes a potential vulnerability and a possible source of macroeconomic instability.
În această privință, nu ar trebui trecute cu vederea rolul fluctuațiilor prețurilor la petrol și impactul acestora asupra zonei euro în recenta criză.
In this respect the role of the gyrations in oil prices and their impact on the euro area in the recent crisis should not be overlooked.
Prin urmare, promovarea strategiilor care au drept obiectiv deținerea unor surse alternative și sigure de energie și a unui sector energetic eficient ar trebui să aibă un loc important în următoarea Strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă.
Therefore, pushing forward strategies aiming at having alternative reliable sources of energy and an efficient energy sector should figure high in the next strategy on growth and employment.
Care este opinia dumneavoastră cu privire la ritmul extinderii zonei euro atât din punct de vedere al zonei euro, cât ș i din perspectiva ț ărilor candidate?
What is your opinion regarding the pace of euro area enlargement both from the euro area's and the candidate countries point of view?
Cum evalua ț i introducerea monedei euro de noile state membre până în prezent?
How do you evaluate the introduction of the euro by New Member States up to now?
Considera ț i că este necesară ameliorarea sau schimbarea procesului de aderare ș i/sau a perioadei de introducere a monedei euro?
Do you see a need for improvement or change in the accession process and/or the euro introduction period?
După introducerea monedei euro în 11 state membre în 1999, alte cinci state membre au adoptat euro între timp (inclusiv patru țări care au aderat la UE în 2004).
Following the introduction of the euro in 11 Member States in 1999, five additional Member States have adopted the euro in the meantime (including four countries that joined the EU in 2004).
Astfel, beneficiile monedei euro s-au extins tot mai mult și asupra noilor state membre, ceea ce demonstrează că zona euro nu este o „întreprindere închisă”.
The benefits of the euro have thus increasingly spread also to new Member States, which shows that the euro area is not a "closed shop".
Nu există un calendar prestabilit pentru extinderea zonei euro.
There is no predefined timetable for the enlargement of the euro area.
Se preconizează că toate statele membre care au aderat la UE din 2004 vor adopta moneda euro de îndată ce ajung la un nivel ridicat de convergență durabilă, astfel cum se prevede în tratat și în protocol.
All Member States that have joined the EU since 2004 are expected to adopt the euro once they have achieved a high degree of sustainable convergence as prescribed by the Treaty and Protocol.
Acest lucru necesită o pregătire aprofundată și nu ar trebui tratat cu prea multă ușurință.
This requires thorough preparation and should not be taken lightly.
Experiența statelor membre care au adoptat moneda euro confirmă că, atunci când sunt acceptați noi membri în zona euro, trebuie să se acorde foarte mare atenție durabilității convergenței.
The experience of Member States that have adopted the euro confirms that, when accepting new members into the euro area, we have to pay close attention to the sustainability of convergence.
Atingerea unui nivel ridicat de convergență durabilă este esențială, în primul rând chiar pentru noua țară participantă (astfel încât să se poată bucura de toate beneficiile adoptării monedei euro).
Achieving a high degree of sustainable convergence is essential, first and foremost for the country itself (so that it can reap the full benefits of euro adoption).
În plus, este, de asemenea, importantă pentru zona euro (întrucât realizarea convergenței durabile de către toate țările participante este esențială pentru coerența zonei euro și pentru funcționarea eficientă a politicii monetare unice).
In addition, it is also important for the euro area (as the achievement of the sustainable convergence of all participating countries is key for the coherence of the euro area and the efficient functioning of the single monetary policy).
Definirea unei strategii credibile în vederea adoptării monedei euro (însoțită de punerea în aplicare a reformelor structurale și a politicilor macroeconomice solide necesare) ar putea să contribuie la încurajarea asumării de către toate părțile relevante a angajamentului față de acest obiectiv.
Setting out a credible strategy towards euro adoption (accompanied by the implementation of the necessary sound macroeconomic policies and structural reforms) could help to foster the commitment of all relevant parties towards this goal.
În ceea ce privește procesul de adoptare a monedei euro, logica fundamentală a tratatului rămâne cea corectă: țările trebuie să se asigure că urmăresc politici macroeconomice solide.
As regards the euro adoption process, the fundamental logic of the Treaty remains correct: countries have to make sure that they pursue sound macroeconomic policies.
Cadrul instituțional care reglementează procesul de adoptare a monedei euro, astfel cum este prevăzut în tratat și în protocol, este destinat să asigure îndeplinirea condițiilor prealabile pentru participarea reușită la zona euro.
The institutional framework governing the process of euro adoption as enshrined in the Treaty and Protocol is designed to ensure that the preconditions for successful euro area participation are met.
Prin urmare, aderarea strictă la acest cadru este crucială.
Strict adherence to this framework is, therefore, crucial.
De asemenea, este extrem de important ca evaluarea convergenței să se bazeze pe date statistice de calitate ridicată și de încredere.
It is also extremely important that the convergence assessment is based on high quality and trustworthy statistical data.
Ce părere ave ț i despre problema viu dezbătută în prezent a taxelor pe tranzac ț iile financiare?
What do you think about the currently lively debated issue of financial transaction taxes?
O astfel de taxă ar permite doar ob ț inerea de venituri din sectorul financiar sau ar limita mai degrabă tranzac ț iile nedorite la nivel social?
Would such a tax rather merely raise revenues from the financial sector or is it more likely that it would limit socially undesirable transactions?
Care ar fi rolul BCE în punerea în aplicare a unei taxe UE pe tranzac ț iile financiare?
What would be the role of the ECB in the implementation of an EU financial transaction tax?
Pornind de la taxele pe tranzac ț iile financiare existente în prezent (de exemplu taxa de timbru din Regatul Unit), care ar fi domeniul de aplicare al unor astfel de taxe pentru ca acestea să fie eficiente?
Based on currently existing financial transaction taxes (e.g. stamp duty in the UK ), which could be the scope of such taxes in order to be effective?
Care ar fi riscurile ș i dezavantajele unor astfel de taxe?
Which would be the risks and drawbacks of such taxes?
Poate fi o astfel de taxă viabilă în cazul în care unele ț ări nu aderă la principiile ei?
Would such a tax be feasible if some countries do not adhere to its principles?
Ce alte op ț iuni ar exista, pentru a folosi formularea grupului G20, „pentru ca sectorul financiar să contribuie în mod just ș i substan ț ial” la achitarea oricăror costuri asociate cu interven ț ia guvernului pentru refacerea sistemului bancar?
Which could be, to-put in the G-20 wording, other options “as to how the financial sector could make a fair and substantial contribution” toward paying for any burdens associated with government interventions to repair the banking system?
Permiteți-mi să încep prin a-mi exprima adeziunea la opinia că „sectorul financiar ar putea contribui în mod just și substanțial la achitarea oricăror costuri asociate cu intervenția guvernului pentru refacerea sistemului bancar”.
Let me start by stating my support to the idea that «the financial sector could make a fair and substantial contribution” toward paying for any burdens associated with government interventions to repair the banking system.»
Cu toate acestea, afirmația că acest obiectiv s-ar realiza mai eficient prin introducerea unei taxe generale pe tranzacțiile financiare trebuie examinată cu precauție.
Nevertheless the notion that this objective would be better served by introducing a general financial transaction tax requires careful assessment.
În primul rând, trebuie clarificat faptul că scopul concret al introducerii unei astfel de taxe este de a permite obținerea de venituri din sectorul financiar și nu atât de a reduce volatilitatea piețelor financiare sau de a micșora stimulentele asociate cu asumarea excesivă de riscuri.
First, it needs to be clarified what the actual purpose of introducing such a tax would be to raise revenues from the financial sector and not so much to lower volatility in financial markets or to reduce incentives of excessive risk-taking.
Pe lângă dificultatea de a ajunge la un acord internațional necesar pentru a impune o astfel de taxă la nivel mondial și pe lângă faptul că taxa ar fi percepută în cele din urmă prin majorarea costurilor suportate de beneficiarii serviciilor financiare, trebuie examinată cu atenție însăși capacitatea generatoare de venituri a unei taxe pe tranzacțiile financiare.
Besides the difficulty in reaching the necessary international agreement to impose such a tax at worldwide level, and the fact that the tax would be paid ultimately by an increased costs to clients of financial services, even the revenue generation capacity of a financial transactions tax needs to be carefully evaluated.
Mai ales, nu se poate pur și simplu aplica în mod mecanic o cotă de impozitare de, să spunem, 0,01% din valoarea totală a tranzacțiilor de pe piața financiară pentru a estima veniturile potențiale, fără a lua în considerare eventualul impact asupra (i) volumului general al tranzacțiilor, asupra (ii) costurilor la care tranzacțiile sunt executate și asupra (iii) altor efecte secundare.
In particular, one cannot simply mechanically apply a tax rate of, for instance, 0.01 percent to the total amount of financial market transactions in order to estimate potential revenues, without taking into account its potential impact on (i) the overall volume of transactions, (ii) the prices at which transactions are executed, and (iii) other second-round effects.
În consecință, având în vedere gradul ridicat de incertitudine cu privire la eficiența unei taxe pe tranzacțiile financiare, precum și capacitatea sa incertă de a genera venituri, orice taxă pe tranzacțiile financiare ar trebui examinată cu atenție, luând în calcul alternativele posibile.
Hence, given the large uncertainty with respect to the effectiveness of a financial transactions tax, and its uncertain revenue generation potential, any financial transactions tax should be carefully assessed against possible alternatives.
Astfel de alternative, însă, pentru a constitui un instrument eficient de promovare a stabilității pieței financiare în viitor, ar trebui să însemne mai mult decât simple scheme de strângere de fonduri.
Such alternatives, however, in order to provide an efficient tool for promoting financial market stability in the future, would have to go beyond mere fund-raising schemes.
De fapt, grupul G20 și FMI au în lucru o serie de propuneri care, pe lângă taxa pe tranzacțiile financiare, includ și impozitarea primelor și a plăților din sectorul financiar (țintind intenția actorilor de pe piață de a-și asuma riscuri excesive), precum și impozitarea articolelor din bilanț pentru a preveni incompatibilitățile, toate acestea putând fi combinate cu sisteme de asigurare pentru a evita socializarea pierderilor viitoare din sectorul financiar.
In fact, the G20 and the IMF are working on a number of proposals which – apart from a financial transactions tax – also include taxation of bonuses and pay in the financial sector (targeting market participants‘ willingness to take excessive risk) as well as taxation of balance sheet items in order to prevent mismatches, all of which could be combined with insurance schemes to avoid the socialisation of future losses in the financial sector.
Spre deosebire de taxa menționată mai sus, care este percepută doar asupra tranzacțiilor financiare, aceste opțiuni se adresează instituțiilor luate individual, cu scopul de a consolida capacitatea de absorbție a pierderilor și rezistența sistemului financiar în ansamblul său.
Contrary to the above mentioned tax - which is levied on financial transactions only - these options focus on individual institutions with the purpose of strengthening the resilience and the loss-absorbing capacity of the financial system as a whole.
În acest context, de exemplu, în prezent se analizează posibilitatea de a introduce cerințe prudențiale suplimentare pentru instituțiile financiare de natură sistemică care, datorită statutului lor de a fi „prea mari pentru a da faliment”, ar beneficia, cel mai probabil, de asistență din partea guvernului.
In this context, for instance, it is currently analysed the possibility to introduce additional prudential requirements on systemic financial institutions that due to their “too big to fail” status would most likely receive government assistance.
Aceste cerințe prudențiale suplimentare – sub formă de suprataxe pe capital și/sau de capital contingent – au ca scop creșterea capacității de absorbție a pierderilor și a rezistenței la șocuri a bilanțurilor băncilor și, prin urmare, în mod indirect, reducerea costurilor așteptate suportate de contribuabili în cazul unor salvări ulterioare.
These additional prudential requirements - in the form of capital surcharges and/or contingent capital - aim to increase the loss absorption capacity and the resilience to shocks of banks balance sheets and therefore to indirectly reduce the expected cost for tax-payers in future bail-outs.
Alte măsuri avute în vedere vizează contribuții monetare de la instituțiile financiare, reducând sau contribuind astfel în mod direct la costurile (trecute sau viitoare) suportate de finanțele publice cu intervențiile guvernului.
Other measures under consideration aim to raise a monetary contribution from financial institutions thereby directly reducing or contributing to the (past or future) costs borne by public finances for government interventions.
Un exemplu relevant este introducerea unei taxe asupra răspunderii instituțiilor financiare, precum taxa pe răspunderea financiară percepută în SUA.
A prominent example is the introduction of a fee on financial institutions liabilities, as in the US financial responsibility fee.
Având drept obiectiv principal contribuția sectorului bancar la acoperirea costurilor unei crize financiare, intenția administrației SUA de a introduce o „taxă pe răspundere” ar putea fi preluată pe scară largă.
With its overarching objective of making the banking sector contribute to cover the costs of a financial crisis, the intention by the US administration to introduce a “responsibility fee” could be broadly shared.
În acest context, aș dori să reamintesc opinia – exprimată recent în cadrul Eurosistemului – conform căreia gestionarea crizei și cadrul de soluționare a acesteia ar trebui să aibă ca scop reducerea la minimum a eventualelor obligații ale contribuabililor rezultate din orice criză a instituțiilor financiare.
In this framework, I would like to recall the position - recently expressed by the Eurosystem - that the crisis management and resolution framework should aim at reducing to the minimum the possible burden for taxpayers arising from any crisis of financial institutions.