natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Angajamentul internațional este, de asemenea, important, schimbările climatice putând să accentueze în continuare potențialul conflictual existent în relațiile internaționale, de exemplu prin migrația determinată de mediu, de pierderea de teren, de conflictele la graniță ca urmare a inundațiilor și a retragerii liniilor de coastă, prin conflicte determinate de resurse ca urmare a reducerii suprafețelor de pământ utilizabile pentru agricultură sau a creșterii deficitului de apă.
International commitment is also important because climate change may further heighten existing conflict potential in international relations, e.g. as a result of environment-induced migration, loss of land and border disputes owing to flooding and receding coastlines, conflicts over resources arising from the shrinkage of agricultural land, or increasing scarcity of water.
Conform World Energy Outlook din 2006, petrolul este, la nivel global, cea mai importantă sursă de energie, reprezentând aproximativ 35% din consumul de energie primară, urmat de cărbuni cu 25% și gaz cu 21%.
According to the World Energy Outlook of 2006, petroleum is the most important energy source in the world, accounting for 35% of primary energy consumption, followed by coal at 25% and natural gas at 21%.
Surse și previziuni de încredere indică o creștere semnificativă a necesarului de energie în lume și în Europa până în 2020 și mai departe.
Reliable sources and predictions point to a substantial increase in energy needs in the world by 2020 and beyond.
Astfel, Agenția Internațională pentru Energie se așteaptă până în 2030 la o creștere a necesarului mondial de energie de cel puțin 60%.
For example, the International Energy Agency expects an increase in world energy needs of at least 60% by 2030.
De aceasta se leagă și o problemă, din ce în ce mai acută, referitoare la distribuție, deoarece necesarul de energie în creștere din țările emergente va ascuți și mai mult concurența pentru un acces sigur la sursele de energie fosilă în anii viitori, în special deoarece epoca energiei fosile ieftine și în abundență este pe cale de a se încheia.
This is linked to an increasing extent with a distribution problem, since the rising need for energy in emerging countries will further exacerbate the competition for secured access to fossil fuel sources in the next few years, particularly because the age of cheap and abundant fossil energy is coming to an end.
Pentru a satisface acest necesar în creștere, comunitatea internațională se confruntă cu o enormă provocare.
To meet this growing need, the world community is faced with enormous challenges.
Pare improbabil să se poată satisface, numai prin creșterea eficienței, necesarul în creștere de energie al populației lumii.
It seems unlikely that the increasing energy needs of a growing world population can be met solely by efficiency improvements.
De aceea deciziile din următorii câțiva ani referitoare investiții vor determina structura sistemului energetic și a mixului energetic pentru următoarele decenii.
Accordingly, investment decisions taken in the next few years will determine the structure of the energy system and the energy mix over the coming decades.
Politica actuală în privința biocombustibililor s-a împotmolit într-un conflict de interese care, pe de o parte, este marcat de lipsa alimentelor și prețurile în creștere la alimente și, pe de altă parte, de necesarul de energie în creștere și de căutarea unor combustibili alternativi.
Present-day biofuels policy has resulted in a conflict of objectives marked on the one hand by scarcity of foodstuffs and rising food prices and on the other by increasing energy needs and the search for alternative fuels.
Problematica unei politici durabile în materie de biocombustibili devine aici din ce în ce mai presantă și ar trebui direcționată către stabilirea unor criterii de durabilitate pentru producerea biocombustibililor din prima generație ca și stimularea dezvoltării celei de a doua generații, care să nu fie tributară vreunei ideologii.
Meanwhile the issue of a sustainable biofuels policy is becoming ever more acute and should be geared both to setting sustainability criteria for first-generation biofuels and to the ideology-free development of the second generation.
Eficiența energetică
Energ y effi c ien cy
Datele științifice prezente sunt foarte clare: 40% din consumul final de energie provine din sectorul construcții și astfel 33% din totalul emisiilor de gaze cu efect de seră sunt provocate de suprafețele construite.
The existing scientific data speak for themselves: 40% of final energy consumption is accounted for by the buildings sector, which means that 33% of all greenhouse gas emissions derive from the built environment.
Astfel, sectorul clădirilor (clădiri de locuințe ca și imobile industriale și publice) dispune de un potențial enorm și rentabil de reducere al CO 2 prin modernizarea izolației termice și a sistemelor de încălzire, respectiv răcire, a instalațiilor electrice și a instalațiilor de aerisire.
Accordingly the buildings sector (residential accommodation as well as commercial and public buildings) has an immense and cost-effective potential for CO 2 reduction by modernising heat insulation and heating and cooling systems, electric appliances and ventilation systems.
De importanță centrală este și chestiunea stimulentelor care pot fi create pentru a se introduce aceste măsuri de modernizare masive necesare.
One crucial issue in this connection is what incentives can be created to trigger these necessary massive modernisation measures.
Mobilitate și logistică
Mobilit y und l ogisti cs
Decuplarea creșterii traficului de la creșterea economică generală este într-adevăr obiectivul cheie al politicii de trafic UE; totuși, creșterea cererii de servicii de transport a depășit rata de creștere a PIB-ul și cota ridicată de emisii de gaze cu efect de seră provenite din transporturi în UE crește în continuare.
While the separation of transport growth from general economic growth is a key objective of EU transport policy, demand for transport services has nevertheless outstripped GDP growth and the already high share of transport emissions as a percentage of overall greenhouse gas emissions in the EU is continuing to rise.
În prezent, cam o treime din consumul final de energie al UE revine transporturilor, în condițiile în care sectorul transporturi este dependent aproape integral (în jur de 97%) de combustibilii bazați pe petrol (benzină și motorină).
At present transport accounts for around one third of final energy consumption in the EU, with the transport sector almost completely (97%) dependent on petroleum-based fuels (petrol and diesel).
Pe de o parte, mobilitatea urbană este legată direct de calitatea vieții, dar, pe de altă parte, exact traficul urban individual contribuie în mod semnificativ la emisiile de gaze cu efect de seră și alte probleme de mediu cum ar fi poluarea aerului și poluarea fonică.
On the one hand urban mobility is directly linked to individual quality of life, yet on the other hand it is individual traffic in cities which makes a substantial contribution to greenhouse gas emissions and to other environmental problems such as air pollution and noise.
În loc să ajute la creșterea calității vieții multor cetățeni, de fapt ajută la scăderea acesteia prin efectele sale negative asupra sănătății.
Instead of enhancing citizens’ quality of life, it may significantly detract from it through negative effects on health.
Trebuie să răspundem de aceea împreună la întrebarea cum putem armoniza modelul economic și social european, care se bazează pe asigurarea disponibilității persoanelor, a mărfurilor și a bunurilor, sub primatul eficienței temporale, cu eficiența resurselor necesară pentru o dezvoltare sustenabilă.
We therefore need to give a common answer to the question how we are to reconcile the European economic and social model – which is based on the availability of people, goods and services, giving priority to efficiency of time – with the efficiency of resources needed for sustainable development.
Conform UNESCU, O zecime din toate monumentele culturale sau peisajele culturale ale lumii sunt periclitate de efectele schimbărilor climatice.
According to UNESCO, one tenth of all world heritage sites and traditional landscapes are endangered by the effects of climate changes.
Astfel, sectorul turismului european este grav afectat deoarece Europa, conform Organizației Mondiale a Turismului (OMT), este cea mai importantă regiune turistică a lumii, iar în anii 2006, 55% din totalul sosirilor de turiști s-a produs în Europa.
In Europe this means that the tourist industry is hard hit, because according to the UN World Tourism Organisation (UNWTO) Europe is the most important tourist region in the world, with 55% of all international tourist arrivals in 2006.
Este cunoscut că schimbările climatice pot provoca modificări în fluxurile de turiști, fapt care ar determina dezavantaje economice însemnate pentru regiunile turistice afectate.
It is well known that climate change can alter tourist flows, which would result in significant economic disadvantages for the holiday regions in question.
Sistemul de comercializare a cotelor de emisie și emisiile industriale
Emissions Trading Scheme and industrial emissions
Uniunea Europeană a creat, prin sistemul ei de comercializare a cotelor de emisie, un instrument unic pentru obținerea reducerilor de emisii cu cea mai mare eficiență posibilă.
With its Emissions Trading Scheme the European Union has created a unique instrument for achieving emissions reductions with maximum efficiency.
Prima sesiune de comerț multinațional cu cote de emisie a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2005.
The first multi-national emissions allowance trading entered into force on 1 January 2005.
Ca prim sistem de acest fel la nivel mondial are, în special, capacitatea de a funcționa ca exemplu pentru partenerii noștri internaționali.
As the first scheme of its kind in the world, it has the potential in particular to serve as a model for our international partners.
Schimbările climatice pun agricultura din Europa și din lume în fața mai multor provocări de aceeași magnitudine.
Climate change confronts agriculture in Europe and the world with several challenges of equal magnitude.
În primul rând, agricultura trebuie să-și reducă propriile emisii și să dezvolte strategii de adaptare la condițiile de climă aftale în curs de modificare.
Agriculture needs first of all to reduce its own emissions and develop adaptation strategies to changing climatic conditions.
Ca producător de biomasă și de material pentru combustibili, agricultura furnizează produsele esențiale de bază pentru noile surse de energie.
As a producer of biomass and materials for biofuels it supplies the essential raw materials for emerging sources of energy.
În același timp, trebuie să se producă suficiente alimente pentru populația în continuă creștere a lumii.
At the same time sufficient food must be produced to feed the world’s still growing population.
În acest context, creșterea vitelor joacă un rol decisiv: Organizația pentru Alimentație și Agricultură estimează o creștere a producției de carne de la 229 milioane tone în prezent la 465 milioane tone în 2050 și a producției de lapte de la 580 la 1043 milioane tone.
In this context, livestock production in particular plays a crucial role: the Food and Agriculture Organisation (FAO) predicts an increase in meat production from 229 million tonnes at present to 465 million tonnes in 2050, and for milk production from 580 to 1043 million tonnes.
Astfel, dezvoltarea sectorului de creștere a vitelor e mai rapidă decât a celorlalte sectoare din agricultură.
This means that the livestock rearing sector will be growing faster than any other sector of the agriculture industry.
Concomitent, ținând seama de întreg lanțul valoric, creșterea vitelor este răspunzătoare de 18% din emisiile globale de gaze cu efect de seră și produce, astfel, mai multe gaze cu efect de seră decât sectorul transporturi!
At the same time, all along the value chain, livestock production is responsible for 18% of global greenhouse gas emissions and thus produces more greenhouse gases than the transport sector!
Modificările în practica agricolă, legislația europeană ca și cele mai noi reforme structurale ale Politicii Agricole Comune, care vizează din ce în ce mai mult criteriul de durabilitate, duc fără îndoială, indirect, către o reducere a emisiilor prin intermediul unei mai bune utilizări a resurselor disponibile.
Changes to agricultural practice, European legislation and the most recent structural reforms to the Common Agricultural Policy, which increasingly aim at sustainability, will undoubtedly lead indirectly, via improved use of available resources, to emissions reductions.
Totuși, nu putem ignora faptul că nu există obiective specifice de protecție a climei în agricultură; de asemenea, nu există sisteme de stimulare care să exploateze potențialele deja existente de moderare a efectelor negative.
However, one should not ignore the fact that there are no specific climate objectives for agriculture, nor are there any incentives to exploit existing mitigation potential.
Ca și în alte sectoare, o carieră modernă cu profil climatic clar câștigă din ce în ce mai mult în însemnătate.
As in other sectors, a modern career with a clear climate profile is becoming more and more important.
De aceea, o practică agricolă în acord cu clima cere distribuirea noilor cunoștințe privind gestionarea solului, iar instruirea profesională a tinerilor agricultori trebuie să se țină seama din ce în ce mai mult de impactul schimbărilor climatice și de impactul producției agricole asupra climei, pentru a răspunde provocării reprezentate de schimbările climatice pentru agricultură și creșterea vitelor.
Climate-friendly agricultural practice therefore calls for the transmission of new knowledge in soil management, and the professional training of young farmers must increasingly take account of the impact of climate change and the climate impact of agricultural production in order to confront the challenge which climate change represents for agriculture and livestock rearing.
E în afara oricărei îndoieli că pădurile au o mare însemnătate pentru biosferă.
There can be no doubt that forests are of immense value for our biosphere.
Încă peste 30% din suprafața pământului la nivel mondial este acoperită cu pădure, în care se află mai mult de o treime din toate speciile existente pe Pământ.
30% of the world's land surface is covered in forests, which are home to more than two thirds of all the species on earth.
În plus, aproximativ 30% din emisiile anuale de gaze cu efect de seră sunt absorbite de păduri.
Furthermore some 30% of annual greenhouse gas emissions are absorbed by forests.
Astfel, pădurile joacă un rol esențial în combaterea schimbărilor climatice.
Forests thus play a major role in combating climate change.
Totuși, în ciuda funcțiilor numeroase ale pădurilor în cadrul ecosistemului mondial, acestea nu au nici un preț de piață.
And yet, in spite of their many functions in the global ecosystem, they have no overall market price.
La aceasta se adaugă faptul că cel puțin o treime din pădurile lumii sunt deja afectate de urmările schimbărilor climatice.
Moreover, at least a third of the world's forests are already affected by the consequences of climate change.
Ar trebui să recunoaștem serviciile ecologice și funcțiile sociale ale pădurilor sau, altfel spus: pădurea înseamnă mai mult decât suma copacilor săi.
We should recognise these eco-services and social functions performed by forests – or, to put it rather flippantly, we should acknowledge that the forest is more than the sum of its trees.
Solul este cel mai important suport spațial pentru activitatea economică.
The soil is the most important spatial basis for economic activity.
Pe de o parte reprezintă baza pentru producerea a 90% din totalul alimentelor, pentru producerea întregii cantități de furaj pentru vite, a tuturor textilelor și a tuturor combustibililor.
On the one hand it is the basis for the production of 90% of all human food, animal feed, textiles and fuels.
În urma solicitărilor în creștere și adesea în contradicție una cu cealaltă din aproape toate sectoarele economice, printre care agricultura, gospodăriile individuale, industria și comerțul, transportul și turismul, solul este expus mai rapid ca niciodată la distrugeri ireversibile din cauza impermeabilității și a eroziunii, a scăderii conținutului de substanțe organice, a poluării, a salinizării, a compactării și a pierderii biodiversității, precum și în urma inundațiilor și cutremurelor.
As a result of the increasing and often contradictory demands placed on it by nearly all sectors of the economy, including agriculture, private homes, industry and trade, transport and tourism, the soil is exposed more rapidly than ever before to irreversible damage by sealing and erosion, organic matter decline, pollution, salination, compaction, loss of biodiversity, flooding and landslides.
Există o relație clară între modificarea climei, dezvoltarea sustenabilă, calitatea mediului și degradarea solului.
There is a clear link between climate change, sustainable development, environmental quality and soil degradation.
Solul suferă ca urmare a schimbării climei, care la rândul său poate să ducă în continuare la accentuarea degradării.
The soil is affected by climate changes which may in turn lead to further degradation of the soil.
În același timp, solul joacă un rol important în extragerea carbonului din atmosferă, prin dinamica humusului.
At the same time the soil plays an important role via the dynamics of humus in binding atmospheric carbon.
Degradarea solului provoacă pierderea substanțelor organice din sol (și implicit a carbonului încorporat organic în sol), reducând capacitatea solului de a funcționa ca un absorbant de carbon.
Soil degradation leads to the loss of organic soil material (and thus of organically bound carbon), which in turn entails a loss of the soil’s capacity to operate as a carbon sink.
Trebuie, de aceea, să facem tot ce este posibil pentru a pune bazele unei politici de protecție a solului prin metode potrivite de tratare a solului, ținând cont de importanța substanțelor organice pentru fertilitatea solului, pentru capacitatea sa de stocare a apei și de a funcționa ca un absorbant de carbon.
We must therefore do all we can to establish a policy of soil protection by appropriate soil treatment measures taking account of the importance of organic substances in the soil for its fertility, its water storage capacity and its ability to function as a carbon sink.
Gestionarea apei
Water management
Ca urmare a efectelor negative ale schimbărilor climatice și ca urmare a unei – uneori – proaste gospodăriri a apei, calitatea apei din UE nu este nici pe departe satisfăcătoare.
Owing to the negative effects of climate change and sometimes inept water management, the quality of the EU’s water is far from satisfactory.
Calitatea apei este expusă unor pericole deosebite generate de mai multe cauze, cum ar fi deversările, emisiile și scurgerile de substanțe periculoase.
Water quality is subject to particular dangers from a number of sources including releases, emissions and losses of hazardous substances.
Activitățile umane au un impact atât de profund asupra structurii hidrologice globale, încât apele abia mai pot să se regenereze.
Human activities impact so deeply on the structure of global hydrology that it is barely possible for water to regenerate.
Înainte de toate, apa joacă un rol important în schimbările climatice deoarece nu doar declanșează fenomene de modificare a climei (prin intermediul topirii ghețarilor), ci suportă ea însăși efectele schimbării.
Most of all, however, water also has a central role to play in climate change in that it not only triggers climate-changing processes (e.g. in the form of meltwater) but is also itself subject to change.
Efectele schimbărilor climatice asupra circuitului apei ar putea să declanșeze în continuare un efect de domino pentru numeroase sectoare economice, cum ar fi agricultura (creșterea necesarului de irigații), sectorul energetic (scăderea potențialului hidroelectric și disponibilitatea foarte scăzută a apei pentru răcire), sănătatea umană (scăderea calității apei), timpul liber și odihna (restricții asupra turismului), pescuitul și transportul naval, precum și efecte negative asupra biodiversității, deja aflată în pericol.
The effects of climate change on the hydrological cycle may in turn unleash a domino effect on a number of economic sectors such as agriculture (increased need for watering), energy (less hydroelectric potential and reduced availability of water for cooling), human health (poorer water quality), leisure and recreation (restrictions on tourism), fisheries and shipping, as well as negative effects on already threatened biodiversity.
Principala provocare pe care trebuie să o luăm în considerare este gospodărirea integrată a apei, bazată pe necesarul de apă prezent și viitor, aceasta reprezentând cheia gestionării cu succes a efectelor schimbărilor climatice asupra resurselor de apă disponibile.
The central challenge we need to face is the issue of integrated water management based on present and future water requirements, which is the key to coping successfully with the impact of climate change on available water resources.
În ultima sută de ani, temperatura medie la nivel mondial a crescut cu circa 0,6°C, iar nivelul mării cu 0,17 m.
Over the past hundred years, the average global temperature has risen by some 0.6°C, and sea levels by 0.17m.
În timpul acestei perioade, atât apa de mare cât și resursele de apă dulce s-au încălzit cu 0,04°C, în timp ce temperatura la suprafață a crescut cu 0,6°C.
During that period both seawater and freshwater systems have warmed by 0.04°C, while surface temperatures have risen by 0.6°C.
Este previzibil că schimbările climatice vor aduce cu sine modificări importante pentru pescuitul marin și acvacultura marină din Uniunea Europeană.
It is predictable that climate change will bring major changes to sea fishing and marine aquaculture in the European Union.
Printre altele, se anticipează o creștere a temperaturii și ca urmare o creștere a nivelului mării, cu o modificare a circulației atlantice termohaline, și cu o modificare a salinității, precum și a răspândirii geografice a organismelor, cu o dislocare a populațiilor de pești și o diminuare cantitativă a planctonului vegetal.
For example, a rise in temperature and thus in sea levels is expected, as is a change in the Atlantic thermohaline circulation, a change in salinity and the geographical distribution of organisms, shifts in fish populations and a quantitative reduction in phytoplankton.
Ca urmare, clima în schimbare va avea o influență directă asupra ratei de supraviețuire, răspândirii, fertilității și comportamentului animalelor individuale și implicit asupra mărimii și răspândirii stocurilor industriale de pești.
Consequently the changing climate will have a direct influence on survival rates, spread, fertility and behaviour of individual animals and thus on the size and distribution of industrial fish stocks.
De aceea, este necesar un plan de ansamblu cuprinzător pentru mări, așa cum e prevăzut în directiva privind strategia pentru mediul marin, pentru a garanta o gospodărire mai bună și mai sustenabilă a zonelor și a resurselor marine.
We therefore need a comprehensive framework plan for the sea, as provided for in the Marine Strategy Directive, to ensure a better and more sustainable management of marine areas and resources.
Gestionarea deșeurilor și a resurselor
Waste treatment and resource management
Gestionarea deșeurilor și a resurselor se află chiar în fața unor provocări majore: pe de o parte, este clar că legislația europeană în domeniul deșeurilor contribuie deja la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră din sectorul deșeurilor.
Our waste and resource management is faced with crucial challenges: on the one hand it is clear that European waste legislation already contributes to reducing net greenhouse gas emissions from the waste sector.
Aceasta e cu siguranță un succes.
That is certainly a success.