natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- Comunicarea sa privind cooperativele și societatea cooperativă europeană, conform prevederilor din aceste texte;
- its Communications on cooperatives and the European cooperative society, as provided for in those documents;
- Comunicarea sa din 1997 privind promovarea rolului asociațiilor și fundațiilor în Europa;
- its 1997 Communication on the promotion of the role of associations and foundations in Europe;
Economia socială joacă rolul de actor economic și social.
The social economy has a role to play in the economy as well as in society.
Întreprinderile din economia socială se caracterizează printr-o formă diferită de cea a întreprinderilor de capital.
Social economy enterprises are characterised by a form of enterprise that differs from the capital enterprise model.
Acestea sunt întreprinderi private, independente de autoritățile publice, care răspund necesităților și cererilor membrilor lor și interesului general.
These are private businesses, independent of the public authorities, which meet the needs and demands of their members and the general interest.
Capacitatea economiei sociale de a aduce răspunsuri inovatoare nevoilor sociale apărute în cursul istoriei i-a acordat acesteia o importanță crescândă.
The social economy’s capacity for providing innovative responses to the social needs that have emerged over the course of history has given it an increasing importance.
Economia socială cuprinde cooperativele, societățile mutuale, asociațiile și fundațiile, precum și alte întreprinderi și organizații care împărtășesc caracteristicile fondatoare ale economiei sociale.
The social economy is comprised of cooperatives, mutual societies, associations, foundations and other enterprises and organisations that share the founding characteristics of the social economy.
Lipsa de vizibilitate a economiei sociale rezultă din faptul că nu sunt întotdeauna luate în considerare caracteristicile specifice acestui model antreprenorial.
The social economy’s lack of visibility derives from the fact that the special features of this type of undertaking are not always taken into account.
Definiția economiei sociale
De finition of the social economy
Întreprinderile din economia socială se definesc prin caracteristici și valori comune:
Social economy enterprises can be defined by the characteristics and values that they share:
- supremația persoanei și a obiectivelor sociale asupra capitalului;
- primacy of the individual and the social objectives over capital;
- aplicarea principiului solidarității și al responsabilității;
- defence and implementation of the principles of solidarity and responsibility;
- comuniunea între interesele membrilor utilizatori și interesul general;
- coincidence of the interests of user members and the general interest;
- controlul democratic exercitat de membri;
- democratic control by members;
- adeziunea voluntară și deschisă;
- voluntary and open membership;
- autonomia de gestiune și independența față de puterile publice;
- self-management and independence of public authorities;
- mobilizarea celei mai mari părți a excedentului pentru atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă, pentru furnizarea de servicii membrilor și pentru interesul general.
- mobilisation of the bulk of surpluses in pursuit of the aims of sustainable development, the interests of services to members and the general interest.
Cu toate acestea, economia socială este puțin reprezentată pe plan instituțional, nefiind recunoscută sau susținută prea mult nici la nivel european.
However, the social economy is under-represented at institutional level and little recognised or supported, if at all, at European level.
Economia socială cuprinde denumirile utilizate în diferite țări de „economie solidară”, „al treilea sector”, „platformă” sau „al treilea sistem”, putând fi considerate activități aparținând economiei sociale cele care au aceleași caracteristici în toată Europa.
The social economy covers a range of terms used in the various Member States such as ‘the solidarity economy’, ‘third sector’, ‘platform’ or even ‘third system’, and activities throughout Europe sharing the same features may be termed social economy activities.
Recomandările prezentului raport
Recomme ndations of the re port
O abordare europeană a economiei sociale: recunoașterea conceptului
A European approach to the social economy : recognition of the concept
Diversitatea nu trebuie totuși să împiedice crearea unei abordări cu adevărat europene a economiei sociale.
This diversity should not, however, impede the design of a properly European approach to the social economy.
Aceste lucru include definirea rolului pe care îl poate juca economia socială în contextul instituțional al UE.
That will require defining the role that it can play in the EU’s institutional context.
Economia socială contribuie la realizarea a patru obiective majore ale politicii de ocupare a forței de muncă a UE: îmbunătățirea „angajabilității” populației active; promovarea spiritului antreprenorial, în special prin crearea de locuri de muncă la nivel local; îmbunătățirea capacității de adaptare a întreprinderilor și a lucrătorilor acestora printr-o modernizare a organizării muncii; consolidarea politicii privind egalitatea de șanse, în special prin dezvoltarea de politici publice care permit concilierea vieții familiale cu viața profesională.
The social economy helps to fulfil the four main aims of EU employment policy: improving the ‘employability’ of the active population; promoting the entrepreneurial spirit, particularly by creating jobs at the local level; improving the ability of enterprises and their workers to adapt, notably by modernising the organisation of work; strengthening equal opportunities policy, particularly by developing public policies that enable conciliation between family life and work.
Întreprinderile din economia socială pot aduce un plus de valoare societală fundamentală prin participarea la dezvoltarea economică a societății europene, prin facilitarea unei mai bune funcționări democratice a universului antreprenorial prin intermediul unei participări a utilizatorilor/membrilor și a salariaților și prin punerea în aplicare a conceptelor de responsabilitate socială a întreprinderilor și a serviciilor de proximitate.
Social economy enterprises can provide fundamental societal added value by participating in the economic grow of European society, improving the democratic functioning of the business world through the participation of users/members and employees and implementing the concepts of the corporate social responsibility and of locally rooted services.
Această contribuție a economiei sociale la politica de ocupare a forței de muncă nu se limitează doar la integrarea profesională propriu-zisă.
This contribution by the social economy to employment policy is not confined to job creation as such.
Locurile de muncă pe care aceasta le creează le furnizează salariaților garanții sociale, dreptul la formare, posibilități de a progresa pe plan profesional și oportunități de incluziune adaptate naturii activităților.
The jobs it creates provide employees with social security, a right to training, career development, and opportunities in suitable activities.
În consecință, este important să corelăm economia socială cu obiectivele de coeziune socială și de cetățenie activă, având în vedere că legăturile sale pe plan local și funcționarea sa favorizează participarea activă.
Finally, it is important to relate the social economy to the objectives of social cohesion and active citizenship, taking into account its local roots and its role in encouraging active participation.
Activitățile economiei sociale vizează crearea de rețelele sociale, cu atât mai importante cu cât acestea se înscriu într-un univers în care fenomenele de izolare și de excludere se multiplică.
Such activities tend to activate social networks that are all the more important in a world where isolation and exclusion are on the increase.
Un statut juridic clar: recunoașterea juridică
Clear legal status : legal recognition
Definiția conceptuală a economiei sociale trebuie să fie însoțită de o recunoaștere juridică a componentelor sale.
This conceptual definition of the social economy should be backed up by legal recognition of its components.
Cea de-a doua recomandare a prezentului raport vizează crearea unor statute europene pentru asociații, fundații și societăți mutuale.
The report’s second recommendation concerns the establishment of European statutes for associations, foundations and mutual societies.
Cu toate că sunt de cele mai multe ori considerate ca fiind egale celor de capital, întreprinderile din economia socială sunt dezavantajate de numărul insuficient de instrumente juridice care să le permită să acționeze la un nivel pan-european, ceea ce le constrânge să facă față unei concurențe neloiale.
While social economy enterprises are often regarded as being on a par with capital enterprises, they are handicapped by a lack of legal instruments to act at pan-European level and consequently have to face unfair competition.
Statutele europene ar putea permite remedierea lipsei de vizibilitate a acestor forme de întreprinderi la elaborarea de texte juridice europene și internaționale.
European statutes would deal with the lack of visibility of these forms of enterprise when drafting European and international legislation.
O a treia recomandare a prezentului raport insistă asupra necesității de a intensifica eforturile statistice legate de economia socială și de locurile de muncă pe care le creează și de a promova o mai bună înțelegere a diversității experiențelor naționale în ceea ce privește economia socială.
A third recommendation of the rapport is to step up statistical efforts concerning the social economy and the employment it generates, and to improve understanding of the wide range of national experience with the social economy.
Aceste eforturi ar putea fi susținute prin crearea unui registru statistic al întreprinderilor din economia socială în fiecare stat membru al Uniunii Europene, prin întocmirea de conturi satelit ale întreprinderilor economiei sociale pe sectoare instituționale și pe sectoare de activitate în fiecare stat membru și introducerea datelor în cauză în sistemul european de statistici EUROSTAT.
Such efforts could be supported by creating a statistical register of social economy companies in each EU Member State, establishing satellite accounts for social economy enterprises by institutional sector and branch of activity in each Member State and enabling such data to be input into the Eurostat system of European statistics.
Metoda grupării indicatorilor elaborată deja constă în stabilirea unei liste orientative de criterii a căror respectare de către operațiunea sau organizația în cauză este verificată, permițând astfel restabilirea unei anumite imparțialități între operatorii economiei sociale și operatorii „clasici”.
The ‘indicator-bundling’ method that has been devised consists in drawing up an indicative list of criteria which are verified for their fulfilment by the operation or organisation concerned, thus enabling some degree of objectivity to be restored between social economy operators and ‘traditional’ operators.
Economia socială și dialogul social
The social economy and social dialogue
Recunoașterea economiei sociale ca partener specific în cadrul dialogului social la nivel european constituie o provocare de mare anvergură.
Recognition of the social economy as a specific partner in the social dialogue at European level is a considerable challenge.
Economia socială începe să devină un actor economic și social major.
The social economy is every day becoming more conspicuous as a major actor on the economic and social scene.
Recunoașterea formală a componentelor economiei sociale în dialogul social european intersectorial face astfel obiectul celei de-a patra recomandări a prezentului raport.
Express recognition of the components of the social economy in the European intersectoral social dialogue is thus the aim of this report’s fourth recommendation.
Economia socială și piețele
The social economy and markets
Diferitele întreprinderi și organizații care fac parte din economia socială se confruntă cu provocarea integrării unor procese de producție eficiente și a obiectivelor de bunăstare socială în acțiunile lor.
The various enterprises and organisations making up the social economy are facing the challenge of integrating effective manufacturing processes and the aims of social well-being in their activities.
Actorii economiei sociale trebuie încurajați pentru a crea strategii care să fie în conformitate cu noile exigențe ale piețelor din ce în ce mai competitive și care să le permită consolidarea misiunii lor de a recunoaște bunăstarea membrilor lor, de a răspunde necesităților de interes general și de a consolida coeziunea socială.
The social economy’s actors must be encouraged to put in place strategies that comply with the new demands of the markets that are increasingly competitive and enable them to strengthen their task of recognising their members’ well-being, responding to the needs of the general interest and strengthening social cohesion.
Printre aceste strategii concurențiale, crearea unor rețelele și alianțe de întreprinderi trebuie să ocupe un loc important, la fel ca cercetarea mijloacelor specifice de finanțare a întreprinderilor, inovarea în ceea ce privește produsele și procesele sau stimularea politicilor de formare și dezvoltare a cunoștințelor despre economia socială.
Among those competitive strategies the implementation of business networks and alliances must take an important place, as must the search for particular ways of funding businesses innovation in goods and services or the stimulation of training policies and the development of social economy skills.
Schimbul de experiență la nivel local, național și european
Exchanging exp e rience at local, national and European level
Economia socială se înscrie de cele mai multe ori într-o dinamică locală și teritorială.
The social economy more often than not forms part of a local and regional dynamic.
O serie de organizații dintre cele mai inovatoare sunt de talie mică și operează la nivel local.
Many of the most innovative organisations are small in scale and operate at local level.
Există astfel riscul ca experiența acestora să nu fie difuzată decât dificil sau lent.
There is thus a risk that their experience can only be shared with difficulty and slowly.
De aceea este important să se aloce resursele adecvate pentru finanțarea schimburilor de experiență și ca acestea din urmă să fie coordonate pentru a constitui fonduri de inovare socioeconomică care să poată sprijini proiectele cele mai inovatoare ale economiei sociale.
For this reason it is important that national and European levels should use appropriate forms of finance to stimulate the exchange of experience and coordinate their efforts to set up a socio-economic innovation fund that could support the most innovative social economy projects.
Economia socială și modelul social european
The social economy and the European social model
Statele membre și Comisia Europeană trebuie să își asume mai multe angajamente concrete pentru ca economia socială să nu mai reprezinte doar un simplu instrument eficient pentru atingerea obiectivelor specifice ale politicii publice.
The Member States and the European Commission should make a more specific commitment to ensure that the social economy is not just an effective instrument for achieving the specific objectives of public policy.
Economia socială constituie astfel un obiectiv în sine, indispensabil pentru consolidarea valorilor asociate modelului social european.
The social economy is also an end in itself, indispensable for consolidating the values associated with the European social model.
Prin urmare, organizațiile care reprezintă economia socială trebuie să fie autorizate și încurajate să prezinte propuneri în ceea ce privește politica socială.
The organisations that are representative of the social economy should therefore be authorised and encouraged to put forward proposals in the area of social policy.
Evaluarea rezultatelor
Assessment of results
Ultima recomandare a prezentului raport se axează pe promovarea unui program de cercetare la nivel european care să permită examinarea ansamblului de activități care aparțin economiei sociale și care nu sunt imputabile altor servicii ale sectorului privat sau ale autorităților publice.
A final recommendation of the report concerns the promotion of a research programme at European level to examine the whole range of activities belonging to the social economy that are not attributable to other services provided by the private sector or public authorities.
Este important ca organismele economiei sociale să nu fie evaluate doar pe baza unor indicatori atât de stricți precum „numărul de persoane angajate” și „gradul de autofinanțare atins”și să se utilizeze metoda grupării indicatorilor.
It is important not to assess social economy bodies only by means of such crude indicators as ‘number of people employed’ or ‘level of self-financing’, and it is important to use the bundled indicator method.
Interesul crescând pentru economia socială pleacă de la conștientizarea obstacolelor cu care se confruntă întreprinderile din sectorul privat tradițional și din sectorul public în a răspunde anumitor provocări actuale precum șomajul, dar și calitatea și cantitatea serviciilor de interes colectiv.
The growing interest in the social economy derives from recognition of the limits of the traditional private sector and the public sector in solving some current challenges such as unemployment, but also of the quality and quantity of services of collective interest.
9 consideră că Uniunea Europeană și statele membre ar trebui să recunoască economia socială și părțile implicate în aceasta - cooperative, societăți mutuale, asociații și fundații - în legislațiile și politicile lor; sugerează ca aceste măsuri să cuprindă accesul ușor la credit și la scutiri fiscale, dezvoltarea microcreditelor, crearea unor statute europene pentru asociații, fundații și societăți mutuale, precum și o finanțare UE adaptată și stimulente pentru a sprijini mai bine organizațiile din domeniul economiei sociale care operează în sectoarele de pe piață și din afara pieței și care sunt create în scopul utilității sociale;
9 Takes the view that the European Union and the Member States should recognise the social economy and its stakeholders – cooperatives, mutual societies, associations and foundations – in their legislation and policies; suggests that those measures include easy access to credit and tax relief, the development of microcredits, the establishment of European statutes for associations, foundations and mutual societies, as well as tailored EU funding and incentives to better support social economy organisations operating within market and non-market sectors, which are created for the purpose of social utility;
Françoise Castex, Gabriela Crețu, Richard Howitt, Rumiana Jeleva, Magda Kósáné Kovács, Sepp Kusstatscher, Csaba Sógor, Patrizia Toia, Evangelia Tzampazi, Anja Weisgerber
Françoise Castex, Gabriela Creţu, Richard Howitt, Rumiana Jeleva, Magda Kósáné Kovács, Sepp Kusstatscher, Csaba Sógor, Patrizia Toia, Evangelia Tzampazi, Anja Weisgerber
referitoare la cercetarea aplicată în domeniul politicii comune a pescuitului
on applied research relating to the common fisheries policy
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 septembrie 2008 intitulată „O strategie europeană de cercetare marină și maritimă: Un cadru coerent al Spațiului European de Cercetare în sprijinul utilizării sustenabile a oceanelor și mărilor ” ( COM(2008)0534 ) („strategia de cercetare marină și maritimă”),
– having regard to the Communication from the Commission of 3 September 2008 entitled 'A European Strategy for Marine and Maritime Research: A coherent European Research Area framework in support of a sustainable use of oceans and seas' ( COM(2008)0534 ) ('the marine and maritime research strategy’),
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 septembrie 2002 intitulată „O strategie pentru dezvoltarea durabilă a acvaculturii europene” ( COM(2002)0511 ),
– having regard to the Communication from the Commission of 19 September 2002 on a strategy for the sustainable development of European aquaculture ( COM(2002)0511 ),
– având în vedere Rezoluția sa din 15 iunie 2006 privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007‑2013)
– having regard to its resolution of 15 June 2006 on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council concerning the seventh framework programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007 to 2013)
– având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2008 privind o politică maritimă integrată pentru Uniunea Europeană
– having regard to its resolution of 20 May 2008 on an integrated maritime policy for the European Union
– având în vedere Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”)
– having regard to Directive 2008/56/EC of the European Parliament and of the Council of 17 June 2008 establishing a framework for Community action in the field of marine environmental policy (Marine Strategy Framework Directive)
JO L 60, 5.3.2008, p.
OJ L 60, 5.3.2008, p.
– având în vedere raportul reuniunii mondiale la nivel înalt de la Johannesburg (Africa de Sud) din 26 august - 4 septembrie 2002 privind dezvoltarea durabilă
– having regard to the report of the world summit on sustainable development held in Johannesburg (South Africa) from 26 August to 4 September 2002
– având în vedere declarația de la Aberdeen adoptată la 22 iunie 2007 în cadrul conferinței EurOCEAN de organizațiile europene pentru cercetarea marină și maritimă, de rețelele de oameni de știință și de numeroși oameni de știință din întreaga Europă,
– having regard to the Aberdeen Declaration adopted on 22 June 2007 at the EurOCEAN conference by European marine and maritime research organisations, scientific networks and a large number of scientists from across Europe,
– având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit ( A6-0016/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Fisheries ( A6‑0016/2009 ),
A. întrucât Comisia a încercat să stimuleze cercetarea europeană în materie de pescuit și acvacultură începând cu cel de-al patrulea program-cadru, astfel încât să sprijine politica comună a pescuitului (PCP);
A. whereas the Commission has sought to stimulate European research on fisheries and aquaculture since the 4th Framework Programme in order to support the common fisheries policy (CFP),
B. întrucât în cadrul celui de-al șaptelea program-cadru toate cercetările în materie de pescuit și acvacultură sunt cuprinse în contextul mai larg al cercetărilor în domeniul agriculturii (tema 2), iar științele marine și gestionarea zonelor de coastă le revin științelor mediului;
B. whereas in the 7th Framework Programme, all research on fisheries and aquaculture is incorporated in the wider context of research on agriculture (thematic area 2), whilst marine sciences and the management of coastal zones come under environmental science,