natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– Parlamentul European, Consiliul și Comisia ar trebui să convină asupra unui „contract” sau „program” de legislatură, bazat pe obiectivele strategice generale și pe prioritățile pe care Comisia va trebui să le prezinte la începutul mandatului său, care ar trebui să facă obiectul unei dezbateri comune cu Parlamentul European și cu Consiliul cu scopul stabilirii unui acord (eventual în forma unui acord interinstituțional specific, chiar dacă acesta nu este obligatoriu din punct de vedere juridic) între cele trei instituții privind obiectivele comune și prioritățile pentru cei cinci ani de legislatură;
– the European Parliament, the Council and the Commission should agree on a 'contract' or 'programme' for the parliamentary term, based on the broad strategic goals and priorities to be presented by the Commission at the beginning of its mandate, which should be the subject of a joint debate with the European Parliament and the Council, with the aim of establishing an understanding (possibly in the form of a specific interinstitutional agreement, even if this is not legally binding) between the three institutions on common goals and priorities for the five-year legislative term;
– pe baza acestui contract sau program, Comisia ar trebui să elaboreze în continuare ideile sale privind programarea financiară și să prezinte, la sfârșitul lunii iunie din anul ulterior alegerilor, propunerile sale pentru cadrul financiar multianual de cinci ani, însoțite de lista propunerilor legislative necesare pentru punerea în aplicare a programelor respective, care ar trebui dezbătute și adoptate ulterior de Consiliu și de Parlamentul European, în conformitate cu procedura prevăzută în tratate, la sfârșitul aceluiași an (sau, cel mai târziu, la sfârșitul primului trimestru al anului următor);
– on the basis of this contract or programme, the Commission should then further develop its ideas for the financial programming, and present, by the end of June of the year following the elections, its proposals for a five-year multiannual financial framework – accompanied by the list of the legislative proposals needed in order to put the respective programmes into action – which should then be discussed and adopted by the Council and the European Parliament, in accordance with the procedure laid down in the Treaties, by the end of that same year (or, at the latest, by the end of the first quarter of the following year);
– astfel, Uniunea ar dispune de un cadru financiar multianual de cinci ani care poate să intre în vigoare la începutul anului N+2 (sau N+3)
– this would enable the Union to have a five-year multiannual financial framework ready to enter into force at the beginning of year N+2 (or N+3)
50. consideră că trecerea la sistemul de programare financiară și politică cincinală va necesita prelungirea și adaptarea cadrului financiar actual înscris în Acordul interinstituțional privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară
Considers that moving to this system of five-year financial and political programming will require prolongation and adjustment of the current financial framework contained in the Interinstitutional Agreement on budgetary discipline and sound financial management
1). , până la sfârșitul anului 2015/2016, viitorul cadru financiar intrând în vigoare la începutul anului 2016/2017
1). until the end of 2015/2016, with the next one entering into force by the beginning of 2016/2017
În conformitate cu Raportul Böge privind evaluarea intermediară a cadrului financiar 2007/2013 (INI/2008/2055) și cu Raportul Guy-Quint privind aspectele financiare ale Tratatului de la Lisabona (INI/2008/2054). ;
In accordance with the Böge report on the mid-term review of the 2007-2013 financial framework (INI/2008/2055) and the Guy-Quint report on the financial aspects of the Lisbon Treaty (INI/2008/2054). ;
– Comisia ar trebui să prezinte programul său anual legislativ și de activitate Parlamentului European și Consiliului, în vederea unei dezbateri comune care să permită Comisiei să introducă adaptările necesare;
– the Commission should present its annual working and legislative programme to the European Parliament and the Council, with a view to a joint debate allowing the Commission to introduce the necessary adaptations;
– Consiliul Afaceri Generale, în colaborare cu Parlamentul European, ar trebui să adopte programul operațional comun al activităților fiecărui grup al celor trei președinții, pentru durata totală a mandatului de 18 luni al acestora, program care să fie folosit drept cadru operațional individual pentru respectivul program de activitate al fiecărei președinții, pe durata celor șase luni de activitate;
– the General Affairs Council, in dialogue with the European Parliament, should adopt the joint operational programming of the activities of each group of three Presidencies for the entire 18-month term of their mandate, which will serve as a framework for the respective programme of activities of each Presidency for its six-month term;
Rela ț ii externe
External relations
Vicepre ș edintele Comisiei (Înaltul Reprezentant)
Vice-President of the Commission (High Representative)
57. subliniază că sarcinile Vicepreședintelui Comisiei (Înaltul Reprezentant) sunt extrem de costisitoare și că vor necesita o cooperare strânsă cu celelalte instituții, în special cu Președintele Comisiei, față de care acesta este responsabil din punct de vedere politic, în domeniul relațiilor externe care țin de competența Comisiei, cu președinția Consiliului asigurată prin rotație și cu Președintele Consiliului European;
Stresses that the tasks of the Vice-President of the Commission (High Representative) are extremely onerous and will require a great deal of coordination with the other institutions, especially with the President of the Commission, to whom he/she will be politically accountable in the areas of external relations that fall within the remit of the Commission, with the rotating Presidency of the Council and with the President of the European Council;
59. solicită Comisiei și vicepreședintelui Comisiei (Înaltul Reprezentant) să valorifice pe deplin posibilitatea prezentării inițiativelor comune în domeniul relațiilor externe, pentru a spori coeziunea dintre diferitele domenii de acțiune ale Uniunii în sfera relațiilor externe și pentru a extinde posibilitatea ca acestea să fie adoptate de Consiliu, mai ales în domeniul PESC; subliniază în această privință necesitatea unei monitorizări parlamentare a măsurilor de politică externă și de securitate;
Calls on the Commission and the Vice-President of the Commission (High Representative) to make full use of the possibility of presenting common initiatives in the field of foreign relations, in order to enhance the cohesion of the different areas of action of the Union in the external sphere and increase the possibility of those initiatives being adopted by the Council, particularly in relation to the CFSP; stresses in this connection the need for parliamentary supervision of foreign and security policy measures;
– Vicepreședintele Comisiei (Înaltul Reprezentant) ar trebui să propună numirea unor reprezentanți speciali, cu un mandat definit în mod clar, în conformitate cu articolul 33 din Tratatul privind Uniunea Europeană, care să îl asiste în domeniile sale de competență specifice privind chestiunile legate de PESC (acești reprezentanți speciali desemnați de Consiliu ar trebui, de asemenea, să fie audiați de Parlamentul European și ar trebui să informeze cu regularitate Parlamentul European cu privire la activitatea lor);
– the Vice-President of the Commission (High Representative) should propose the nomination of special representatives, with a clear mandate defined in accordance with Article 33 of the Treaty on European Union, to assist him/her in specific areas of his/her competences in CFSP matters (those special representatives nominated by the Council should also be heard by the European Parliament and should keep the European Parliament regularly informed of their activities);
– acesta ar trebui să coordoneze activitățile sale din domenii diferite de PESC cu comisarii care dețin portofolii în domeniile respective, și ar trebui să le delege acestora funcțiile sale de reprezentare a Uniunii la nivel internațional în domeniile respective, atunci când este necesar;
– he/she should coordinate his/her activities in fields other than the CFSP with the Commissioners responsible for portfolios in those areas, and should delegate to them his/her functions of international representation of the European Union in those areas whenever necessary;
– în caz de absență, Vicepreședintele Comisiei (Înaltul Reprezentant) ar trebui să decidă, în funcție de situația respectivă și ținând seama de îndatoririle pe care le are de fiecare dată, cine urmează să îl reprezinte;
– in the event of absence, the Vice-President of the Commission (High Representative) should decide, on a case-by-case basis, in light of the duties to be performed on each occasion, who is to represent him/her;
– Președintele Consiliului European reprezintă Uniunea la nivelul șefilor de stat și de guvern în chestiunile referitoare la PESC, dar nu are competența de a desfășura negocierile politice în numele Uniunii, această sarcină aparținând Vicepreședintelui Comisiei (Înaltului Reprezentant); de asemenea, acestuia/acesteia i se poate solicita să îndeplinească un rol specific de reprezentare a Consiliului European la anumite evenimente internaționale;
– the President of the European Council represents the Union at the level of Heads of State or Government in matters concerning the CFSP, but does not have the power to conduct political negotiations in the name of the Union, which is the task of the Vice-President of the Commission (High Representative); he/she may also be called upon to fulfil a specific role of representation of the European Council at certain international events;
– Președintele Comisiei reprezintă Uniunea la cel mai înalt nivel în cadrul tuturor aspectelor relațiilor externe ale Uniunii, cu excepția chestiunilor care se referă la PESC, sau în cadrul tuturor politicilor sectoriale specifice care intră în domeniul acțiunii externe a Uniunii (comerț internațional etc.); Vicepreședintele Comisiei (Înaltul Reprezentant) sau comisarul competent sau mandatat poate, de asemenea, să asigure acest rol, sub autoritatea Comisiei;
– the President of the Commission represents the Union at the highest level in relation to all aspects of the external relations of the Union, except for matters concerning CFSP, or any specific sectoral policies falling within the scope of the external action of the Union (foreign trade etc.); the Vice-President of the Commission (High Representative) or the competent/mandated Commissioner may also assume this role under the authority of the Commission;
63. subliniază importanța coordonării și colaborării tuturor actorilor responsabili cu aceste sarcini de reprezentare externă a Uniunii, pentru a evita conflictele de competență și a asigura coerența și vizibilitatea Uniunii pe plan internațional;
Stresses the importance of coordination and cooperation between all the different parties responsible for these different tasks concerning external representation of the Union, so as to avoid conflicts of competence and ensure the coherence and visibility of the Union in the external sphere;
Impactul Tratatului de la Lisabona asupra dezvoltării echilibrului institu ț ional al Uniunii Europene
Impact of the Lisbon Treaty on the development of the institutional balance of the European Union
O analiză politică a rela ț iilor între Parlament ul European, Consiliul European , Consiliul de mini ș tri ș i Comisie
A political analysis of the changing relations between the European Parliament, the Council and the Commission
Tratatul de la Lisabona creează o uniune politică având o personalitate juridică și un cadru instituțional unic.
The Treaty of Lisbon creates a political Union with legal personality and a single institutional framework.
După extinderea care i-a permis să realizeze reunificarea sa, Europa avea nevoie de această refundamentare pentru a răspunde la provocările secolului al XXI-lea și ale globalizării.
Following the enlargement that brought about its reunification, Europe needed this relaunch in order to address the challenges, such as globalisation, facing it in the 21st Century.
Într-o anumită măsură se poate considera că, așa cum s-a întâmplat cu Tratatul de la Roma după sfârșitul celui de-al doilea război mondial, Europa încearcă, prin Tratatul de la Lisabona, să facă față unui mediu nou, apărut după sfârșitul războiului rece.
In much the same way as the Treaty of Rome was a response to the new situation obtaining after the Second World War, the Treaty of Lisbon may be seen as an attempt by Europe to face up to the new environment brought about by the end of the Cold War.
Urmând proiectul său de pace și de stabilitate și consolidând integrarea sa socio-economică, Uniunea Europeană le oferă cetățenilor săi un spațiu de libertate, de securitate și de justiție și contribuie în calitate de actor global la organizarea unei lumi mai drepte și mai durabile.
By continuing to pursue its goal of peace and stability while fostering closer social and economic integration, the European Union can offer its citizens an area of freedom, security and justice and play a part, as a global player, in building a fairer and more sustainable world.
Pentru atingerea acestui obiectiv, Uniunea Europeană extinsă la 27 de membri avea datoria să „devină mai democratică, mai transparentă și mai eficientă” (Declarația de la Laeken).
In order to be able to do so, the 27-Member State EU needed to ' become more democratic, more transparent and more effective' (Laeken Declaration).
În acest scop, Tratatul de la Lisabona modifică Tratatul privind Uniunea Europeană (Maastricht) și Tratatul de Instituire a Comunității Europene (de la Roma, modificat ulterior), care devin Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), respectiv Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).
To this end, the Lisbon Treaty amends the Treaty on European Union (Treaty of Maastricht) and the Treaty establishing the European Community (Treaty of Rome, as subsequently amended), which will become known as the Treaty on European Union (TEU) and the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) respectively.
Primul definește cadrul constituțional al Uniunii, cel de-al doilea, funcționarea practică a acesteia.
The TEU establishes the Union's constitutional framework, while the TFEU establishes how the Union is to operate in practice.
Cele două tratate au aceeași valoare juridică.
The two Treaties have the same legal value.
Strict vorbind, ar fi mai coerent să se subordoneze tratatul privind funcționarea tratatului de bază care instituie Uniunea Europeană, ceea ce ar justifica, pentru o eventuală revizuire a tratatului privind funcționarea, o procedură mai suplă decât pentru tratatul de bază.
It would be more logical if the TFEU were, at a later stage, to be subordinated to the basic Treaty establishing the European Union, the TEU, thus enabling a more flexible procedure to be used for revision of the TFEU than for revision of the basic Treaty.
Tratatul de la Lisabona nu poate intra în vigoare decât după ratificarea acestuia de către toate statele membre.
The Lisbon Treaty cannot enter into force until it has been ratified by all the Member States.
Cu toate acestea, trebuie nu doar avută în vedere această ratificare, ci trebuie și pregătită punerea în aplicare a tratatului.
Making preparations for implementation of the Treaty does not in any way prejudge the outcome of the ratification process.
Abținerea ar avea dimpotrivă drept consecință întârzierea punerii sale în aplicare, odată tratatul ratificat.
On the contrary, not doing so would result in late implementation once the Treaty has been ratified.
De aceea este justificat ca fiecare dintre instituțiile Uniunii să anticipeze ratificarea, studiind implicațiile tratatului asupra funcționării lor, precum și pentru relațiile interinstituționale.
Each of the EU institutions is therefore fully justified in not waiting for ratification to take place before looking into the Treaty's implications for its own workings and for interinstitutional relations.
Prezentul raport analizează impactul Tratatului de la Lisabona asupra dezvoltării echilibrului instituțional al Uniunii Europene.
This report looks at the Lisbon Treaty's impact on the development of the EU's institutional balance.
Raportul subliniază importanța punerii în aplicare a noilor dispoziții și a primelor numiri.
It highlights the importance of implementing the new provisions and making the first appointments.
Raportul se concentrează asupra relației dintre Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu și Comisie.
The report focuses on relations between Parliament, the European Council, the Council and the Commission.
Evaluează echilibrul global între aceste instituții și nu se limitează numai la relația lor cu Parlamentul.
It assesses the overall balance between these institutions and does not confine itself to the other institutions' relations with Parliament.
Este vorba despre o analiză politică pe parcursul căreia se formulează recomandări concrete.
The report provides a political analysis, in the light of which practical recommendations are set out.
Prezentul raport nu tratează măsuri organizatorice interne din cadrul Parlamentului necesare pentru punerea în aplicare.
The report does not deal with the organisational changes within Parliament that implementation of the Treaty will require.
Acestea fac obiectul unor rapoarte separate
These will be addressed in separate reports
Raportul Leinen privind noul rol și noile responsabilități ale Parlamentului în urma Tratatului de la Lisabona și raportul Corbett privind Revizuire generală a regulamentului Parlamentului European. .
Leinen report on Parliament's new role and responsibilities in implementing the Treaty of Lisbon and Corbett report on the general revision of Parliament's Rules of Procedure. .
Dacă tratează organizarea acțiunii externe a Uniunii, acesta nu abordează organizarea Serviciului european pentru acțiune externă care va face obiectul unui raport separat
While it looks at the way in which the Union's external action is organised, the report does not touch upon the organisation of the European External Action Service, which will be dealt with in a separate report
Raportul Brok privind aspectele instituționale ale creării unui serviciu european pentru acțiunea externă în curs de elaborare în Comisia pentru afaceri constituționale. .
Brok report on the institutional aspects of creating a European service for external action, currently being drawn up within the Committee on Constitutional Affairs. .
În final, raportul nu examinează nici relația cu parlamentele naționale.
Lastly, it does not go into relations with national parliaments.
Deși au un rol foarte important de jucat – un rol care este consolidat de protocoalele anexate la tratat – parlamentele naționale nu sunt o instituție a Uniunii Europene.
Although they have an extremely important role to play - and one which is enhanced by the protocols annexed to the Treaty -, national parliaments do not, as such, form part of the EU institutions.
Relația cu parlamentele naționale va face obiectul unui raport separat
Relations with national parliaments will therefore be dealt with in a separate report
Raportul Brok privind evoluția relațiile dintre Parlamentul european și parlamentele naționale în cadrul Tratatului de la Barcelona. .
Brok report on the development of relations between the European Parliament and the national parliaments under the Lisbon Treaty. .
Prezentul raport analizează dezvoltarea previzibilă a relațiilor dintre instituțiile politice ale Uniunii în cadrul noului tratat.
The report looks at how relations between the Union's political institutions are likely to change under the new Treaty.
După o evaluare istorică, o primă parte analizează dispozițiile principale ale tratatului privind fiecare instituție.
Following an overview of the historical background to the new Treaty, the first part of the report analyses the main Treaty provisions concerning each of the institutions.
Ulterior raportul tratează relațiile interinstituționale, (primele) numiri, programarea interinstituțională și acțiunea externă a Uniunii.
It then looks at interinstitutional relations, (first) appointments, interinstitutional programming and the Union's external action.
A. Evolu Ţ ia echilibrului institu Ţ ional
A. Changing Institutional Balance
Parlamentul European, Consiliul și Comisia sunt cele trei instituții politice instituite de Tratatul de la Roma în momentul creării Comunității Europene.
The European Parliament, the Council and the Commission are the three political institutions that were established by the Treaty of Rome at the European Community's inception.
Parlamentul avea în principal un rol consultativ și era compus din parlamentari naționali.
Parliament had a mainly consultative role and was made up of members of national parliaments.
Consiliul decidea în principiu în unanimitate.
As a rule, the Council acted unanimously.
Comisia propunea și executa legislația europeană.
The Commission initiated and implemented European legislation.
Primele alegeri directe ale Parlamentului European au fost organizate în 1979.
The first direct elections to the European Parliament were held in 1979.
Actul unic european (1986) prevedea că Consiliul poate aproba cu majoritate calificată cea mai mare parte a directivelor privind armonizarea necesară instituirii pieței unice.
The Single European Act (1986) enabled the Council to act by a qualified majority when adopting most of the directives laying down harmonisation measures required for the establishment of the single market.
În același timp era instituită o procedură de cooperare cu Parlamentul European pentru aceste directive.
It also introduced a procedure for cooperation with Parliament on such directives.
Tratatele de la Maastricht, Amsterdam și Nisa au extins în mod sistematic decizia majoritară în cadrul Consiliului și în paralel au instaurat, apoi au extins, procedura de codecizie cu Parlamentul European.
The Maastricht, Amsterdam and Nice Treaties systematically extended majority decision-making within the Council and, at the same time, established and then extended the procedure for codecision with the European Parliament.
Tratatul de la Maastricht a prorogat mandatul Comisiei de la patru la cinci ani pentru a-l face să coincidă cu mandatul Parlamentului European.
The Maastricht Treaty extended the Commission's term of office from four years to five, to bring it into line with the EP's five-year term.
Până la Tratatul de la Maastricht, integrarea europeană era bazată mai ales pe domeniul socio-economic.
Up until the Maastricht Treaty, the European integration process focused mainly on social and economic issues.
Actul Unic European, dar mai ales Tratatul de la Maastricht, instituind Uniunea Europeană pentru a acoperi problemele de politică externă, de justiție și de cetățenie, au acordat integrării europene o nouă dimensiune politică.
The Single European Act and, even more so, the Maastricht Treaty, which established the European Union incorporating the areas of foreign policy, justice and citizenship, gave the process a new political dimension.
Cei doi noi „piloni” de activitate aveau totuși o dimensiune esențial interguvernamentală, ceea ce limita rolul Comisiei și al Parlamentului European.
However, the two new 'pillars' had an essentially intergovernmental dimension which greatly restricted the role played by the Commission and Parliament.
Primele reuniuni europene la vârf erau de fapt reuniuni informale ale șefilor de stat și de guvern.
The first European summit meetings were informal meetings of Heads of State or Government.
Începând cu anul 1975 aceste reuniuni au devenit regulate, sub numele de Consiliu European, și au primit în mod progresiv un caracter mai formal.
From 1975 onwards, such meetings were held on a regular basis and became known as European Council meetings, gradually gaining a more formal footing.