natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dar ele sunt cele care suferă consecințele cele mai dezastruoase.
However, they are the ones that are suffering the most calamitous consequences.
Cauzele se găsesc în țările dezvoltate, ele sunt legate de expansiunea, în rândul acestora, a anumitor practici opace ale sistemului financiar, de puterea practicilor speculative, de lăcomia de a obține beneficii rapide și artificiale din economia reală și de iresponsabilitatea a numeroase dintre conducerile marilor instituții financiare.
The causes lie with the developed countries, the expansion within them of certain opaque practices within the financial system, the strength of speculative bubbles, the greed for fast, artificial profits from the real economy, and the irresponsibility of many managers of large financial institutions.
Toate acestea, în cadrul unei globalizări care tinde spre o dereglementare totală și respingerea tuturor instrumentelor de guvernare publică.
All this in the context of a concept of globalisation aiming at total deregulation and the rejection of any public governance tools.
Ceea ce a fost inițial diagnosticat drept criză financiară, despre care s-a spus ori s-a presupus că va afecta în mică măsură țările în curs de dezvoltare, care nu sunt încă integrate puternic în sistemul financiar mondial, s-a manifestat, din ce în ce mai puternic, sub forma unei devastatoare crize economice, sociale, umanitare și de dezvoltare.
What was initially diagnosed as a financial crisis, of which it was said or assumed that it would have little effect on developing countries, since they were not yet very closely integrated into the global financial system, has increasingly shown itself to be a devastating economic, social, development and humanitarian crisis.
Așa cum arată Comisia Europeană, după ce a afectat țările dezvoltate și pe cele cu o economie emergentă, „al treilea val” al crizei a lovit în mod dramatic țările în curs de dezvoltare.
As the European Commission points out, after having affected the advanced and emerging economies, the ‘third wave’ of the crisis has dramatically reached developing countries.
În acest caz, „valul” se poate transforma în „tsunami”.
In this case, the ‘wave’ is on the way to becoming a tsunami.
De fapt, în țările în curs de dezvoltare, această criză afectează absolut toate domeniile de activitate:
In fact, developing countries are suffering this crisis in each and every field of activity:
a) Reducerea ritmului creșterii economice și creșterea ratei șomajului.
a) Lower economic growth and more unemployment.
În 2009, creșterea economică în țările emergente și în curs de dezvoltare a scăzut la un sfert din cea înregistrată în 2007 și la o treime din creșterea înregistrată în 2008.
In 2009 growth in emerging and developing countries fell to a quarter of what it had been in 2007, and a third of what it had been in 2008.
Iar în următorii ani, sau cel puțin în următorii cinci ani, se așteaptă ca această situație să se mențină.
And the outlook is for continuing weakness over the next few years, at least for the next five.
În consecință, numărul șomerilor și al lucrătorilor săraci crește fulgerător de repede, în special în zonele urbane, ceea ce ar putea determina o creștere a fluxurilor de migranți, la care se adaugă și cele generate deja de schimbările climatice.
As a result, the number of unemployed people and poor workers is growing at a huge rate, above all in urban areas, which could also dramatically increase migration flows, in addition to the migration caused by climate change.
b) Reducerea prețurilor și a veniturilor obținute din materiile prime.
b) A fall in prices and revenue obtained through sale of their raw materials.
Se prevede reducerea cu peste 20% a prețului acestora (cu excepția petrolului) în anul 2009.
It is estimated that the price of raw materials (not including oil) will fall by more than 20% during 2009.
c) Reducerea schimburilor comerciale și creșterea restricțiilor comerciale.
c) Reduction in trade and increase in trade restrictions.
În anul 2009, se prevede scăderea volumului global al schimburilor comerciale cu peste 10%, întrucât exportul de bunuri din țările emergente și în curs de dezvoltare va cunoaște o creștere negativă de până la 17% în Africa, în timp ce în 2008 se preconizase o creștere pozitivă de 11,3%.
It is estimated that in 2009 the total volume of trade will fall by more than 10%, since exports of goods from emerging and developing countries will experience negative rates, of up to 17% for Africa, whereas in 2008 positive growth of 11.3% had still been forecast.
Toate acestea vor duce la o dezechilibrare gravă a contului curent, afectând profund capacitatea acestor țări de a lua împrumuturi și de a face investiții.
All this will lead to a significant deterioration in current account balances, which will have a serious effect on their ability to borrow and invest.
d) Accesul mai dificil la finanțare internațională și mai puține investiții externe.
d) Greater difficulty in accessing international finance and less external investment.
Fluxurile financiare externe către țările emergente și în curs de dezvoltare s-au redus drastic și se preconizează că nevoile financiare externe ale țărilor cu venituri redus vor atinge, în perioada 2009-2010, 25 de miliarde EUR anual, sumă din care cel mult o treime va putea fi asigurată de FMI.
There have been drastic reductions in external financial flows to emerging and developing countries, and it is estimated that the external financial requirements of the LICs for 2009-2010 will reach EUR 25 billion per year as compared with 2008, of which only a third, at most, will be able to be met by the IMF.
e) Reacția protecționistă a țărilor dezvoltate, care limitează capacitatea de export a țărilor în curs de dezvoltare.
e) A protectionist response by developed countries, which is hindering the export capacity of developing countries.
Comisia Europeană a subliniat necesitatea de a menține piețele deschise pentru a combate recesiunea și a impulsiona revenirea la creșterea economică, fapt care ar fi benefic atât pentru țările dezvoltate, cât și pentru cele în curs de dezvoltare.
The European Commission has emphasised the need to keep the markets open in order to combat the recession and encourage a return to growth, which will be beneficial for both developed and developing countries.
Dar, în același timp, Comisia a constatat creșterea practicilor protecționiste, atât a celor declarate, cât și a celor ascunse, și a solicitat ca țările dezvoltate să fie coerente în ceea ce privește declarațiile publice și politicile lor.
At the same time, however, it has noted an increase in protectionist practices, both overt and concealed, and has called for developed economies to maintain consistency between their public statements and their policies.
f) Diminuarea veniturilor și a transferurilor de fonduri ale imigranților, care au cunoscut o scădere de 7% în anul 2009 în comparație cu anul 2008, și în cazul cărora se așteaptă doar o ușoară revenire în anul 2010 și anul 2011, ceea ce afectează în special țările cu venitul cel mai scăzut, în care aceste fonduri reprezintă aproximativ 6% din PIB.
f) A fall in income and remittances by immigrants, which have seen a drop of 7% in 2009 as compared with 2008, and are expected to experience only a weak recovery by 2010 and 2011, with a particularly significant effect on low-income countries, for which remittances add about 6% to the GDP.
g) Mai puține ajutoare pentru dezvoltare, într-un moment în care, de fapt, sunt necesare resurse suplimentare.
g) Less development aid, when in fact we now need more additional resources.
În anul 2008 ajutoarele financiare au fost cu 25 de miliarde EUR mai scăzute față de obiectivul stabilit la summitul G8 de la Gleneagles pentru anul 2010, iar tendința de scădere se menține în continuare.
In 2008 aid was EUR 25 billion less than the target set by Gleneagles for 2010, and the trend is downwards.
Comisia Europeană estimează că fluxul ajutoarelor financiare va scădea cu 22 de miliarde EUR în anul 2009.
The European Commission is predicting that aid will have dropped by EUR 22 billion over 2009 as a whole.
h) O mai mare îndatorare.
h) Greater indebtedness.
Valoarea totală a datoriilor externe ale țărilor emergente și în curs de dezvoltare a crescut cu două puncte procentuale din PIB într-un singur an.
The total external debt of emerging and developing countries has risen by two percentage points of GDP in just one year.
Rezultatul tuturor acestor efecte negative asupra vieții oamenilor este că, conform estimărilor făcute de Intermón Oxfam și general acceptate, conform rapoartelor instituțiilor financiare internaționale, precum Banca Mondială, și conform Declarației din cadrul summitului mondial privind siguranța alimentară (noiembrie 2009), celor peste un miliard de persoane care trăiesc deja într-o sărăcie extremă, li se vor adăuga alte aproximativ 100 de milioane de persoane; numărul deceselor infantile din Africa subsahariană va crește cu 30 000-50 000 de cazuri; cheltuielile pentru educație, sănătate, infrastructură și rețelele de securitate și protecție socială, deja precare, vor scădea dramatic.
The result of all these negative impacts on people’s lives is that, according to calculations such as those by Intermón Oxfam, which are generally accepted, as well as reports by international financial institutions such as the World Bank, and the Declaration of the World Summit on Food Security (November 2009), approximately 100 million people will join the more than 1 billion people already living in extreme poverty; between 30 000 and 50 000 more children will die in Sub-Saharan Africa; there will be a fall in spending on education, health, infrastructure and on the already very precarious social security and protection networks.
În același timp, confruntate cu situația de criză, ajutoarele publice, planurile de stimulare fiscală și măsuri extraordinare privind lichiditățile au fost orientate către rezolvarea problemelor țărilor mai dezvoltate, într-o proporție inacceptabilă de peste 20 la 1.
Meanwhile, in the face of the crisis situation, public aid, fiscal stimulus plans and extraordinary liquidity measures have been directed towards resolving the problems of the more developed countries in an unacceptable proportion of more than 20 to 1.
Din noile împrumuturi acordate de FMI în urma summitului G20, doar 1,6% au fost acordate Africii.
Of the new IMF loans, following the G20 meetings, only 1.6% has gone to Africa.
Dintr-un total de 250 de miliarde USD în drepturi speciale de tragere acordate de G20, numai 17 miliarde USD au fost atribuite Africii.
Of a total of USD 250 billion of Special Drawing Rights granted by the G20, only USD 17 billion have gone to Africa.
În plus, împrumuturile vor duce la creșterea datoriei țărilor sărace.
In addition, the loans will increase the debt of impoverished countries.
În cele din urmă, necesitatea consolidării budgetare a țărilor dezvoltate pune în pericol menținerea angajamentelor privind ajutorul public pentru dezvoltare (APD).
Finally, the fiscal consolidation needs of developed countries are jeopardising the maintenance of ODA commitments.
Este evident faptul că, în timp ce criza a mai pierdut din putere în țările dezvoltate, aceasta se intensifică în țările în curs de dezvoltare.
It is clear that while the crisis has been easing in developed countries it has been worsening in developing countries.
În timp ce țările avansate ies deja din criză, țările care au cea mai mare nevoie să iasă din această criză continuă să se afunde mai mult.
While the advanced countries are now coming out of the crisis, those that most need to emerge from it are continuing to sink deeper into it.
Pentru țările dezvoltate, această criză va reprezenta o dificultate temporară în bunăstarea lor, atât ca intensitate, cât și ca durată.
For the developed world this crisis will be a temporary slump in its prosperity, both in intensity and in duration.
Pentru multe țări în curs de dezvoltare, criza amenință să devină o prăpastie în care se va irosi un întreg deceniu de luptă împotriva sărăciei și a excluderii, afectând grav o întreagă generație.
For many developing countries it threatens to be an abyss in which an entire decade of the fight against poverty and exclusion will be lost, with a whole generation being seriously affected.
Persistența acestei crize în țările în curs de dezvoltare reprezintă, de asemenea, un obstacol pentru creșterea mondială.
The continuation of the crisis in developing countries also constitutes a brake in itself on world growth.
Comisia Europeană recunoaște acest lucru când declară că „creșterea economică din țările în curs de dezvoltare va crea locuri de muncă, creștere economică și prosperitate și în alte țări și va contribui la pacea și stabilitatea mondială”.
The European Commission recognises this, in stating that ‘growth in developing countries will provide jobs, growth and prosperity elsewhere too and contribute to global peace and stability’.
Același lucru este exprimat și în declarația liderilor G20 de la Pittsburgh, în care se menționează că „măsurile de reducere a decalajelor de dezvoltare pot fi un catalizator important al creșterii economice mondiale”.
The same sentiment appears in the G20 Leaders’ Statement in Pittsburgh, which states that ‘steps to reduce the development gap can be a potent driver of global growth’.
Totuși, în pofida faptului că întreaga comunitate internațională a subliniat, în mod repetat, faptul că dezvoltarea constituie o parte integrantă a soluției pentru actuala criză mondială, în pofida faptului că, în cadrul conferințelor internaționale de la New York, Accra și Doha și în cadrul summiturilor G20 de la Washington, Londra și Pittsburgh și, în special, în cadrul Reuniunii la nivel înalt a G8 de la L’Aquila s-au adoptat poziții ferme și s-au luat angajamente concrete pentru îndeplinirea ODM, pentru menținerea obiectivelor de asistență, pentru creșterea eficienței acesteia și pentru includerea țărilor în curs de dezvoltare în procesul de reformare a guvernanței globale, este clar că resursele promise nu au ajuns în țările respective și că reformele anunțate nu au fost puse încă în aplicare.
However, despite the fact that the international community has repeatedly stressed that development is part and parcel of the solution to this global crisis, and despite the fact that at international conferences in New York, Accra and Doha, at the G20 meetings in Washington, London and Pittsburgh, and particularly at the G8 Summit in L’Aquila, strong positions were taken and precise commitments made to reach the MDGs, to stick to aid targets, to make aid more effective, and to involve the developing countries in the reform of global governance, it is clear that the resources promised have not reached these countries and that the reforms announced have yet to be put into effect.
În fața acestei realități, țările dezvoltate trebuie să dea un răspuns ferm și rapid.
In view of this situation, the developed world must respond strongly and swiftly.
Un ajutor al cărui scop să fie reducerea sărăciei și a excluderii, măsuri care să contribuie la dezvoltare și mijloacele necesare pentru ieșirea din criză, toate acestea sunt necesare acum, în anul 2010.
Aid to reduce poverty and exclusion, measures to contribute to development and the resources that are necessary in order to emerge from the crisis are needed now, in 2010.
Trebuie găsite mijloace rapide de plată a sumelor promise și modalități de avansare a ajutoarelor convenite pentru următorii ani.
Rapid forms of disbursement and ways of bringing forward aid promised for future years must be found.
Acest răspuns rapid trebuie urmat de un altul, de o durată mai lungă.
This rapid response needs to be succeeded by a second, longer-lasting response.
Acest lucru nu poate fi realizat prin mijloace izolate, oricât de spectaculoase ar fi acestea, ci doar printr-un angajament larg, cu un set de acțiuni mai bine coordonate și gestionate, pe baza unor criterii mai eficiente și mai transparente, urmărindu-se realizarea unor acorduri ample între principalii donatori, țările partenere, instituțiile financiare și societatea civilă.
This cannot be done through an isolated measure, however striking that may be, but must be implemented through a broad commitment with a package of better coordinated actions managed in a more effective and transparent way, seeking broad agreements between main donors, partner countries, financial institutions and civil society.
Pentru punerea în mișcare a acestui dispozitiv de acțiune, UE trebuie să continue să își asume un rol de lider și să dea dovadă de o extremă hotărâre, fiind necesară consolidarea angajamentelor fiecărui organism al Uniunii și prezentarea unei poziții a Parlamentului lipsite de ambiguități.
In putting into motion this dynamic for action, the EU must continue to take the lead and be utterly determined, and therefore we need to strengthen the commitment of each and every one of the EU bodies, and to make Parliament’s voice heard in unambiguous terms.
Raportoare: María Muñiz De Urquiza
Rapporteur: María Muñiz De Urquiza
Catherine Bearder, José Bové, George Sabin Cutaș, Salvatore Iacolino, Syed Kamall, Elisabeth Köstinger, Jörg Leichtfried, Matteo Salvini, Michael Theurer, Jarosław Leszek Wałęsa
Catherine Bearder, José Bové, George Sabin Cutaş, Salvatore Iacolino, Syed Kamall, Elisabeth Köstinger, Jörg Leichtfried, Matteo Salvini, Michael Theurer, Jarosław Leszek Wałęsa
privind efectele crizei financiare și economice mondiale asupra țărilor în curs de dezvoltare și asupra cooperării pentru dezvoltare
on the effects of the global financial and economic crisis on developing countries and on development cooperation
Raportor pentru aviz: Jürgen Klute
Rapporteur: Jürgen Klute
Comisia pentru afaceri economice și monetare recomandă Comisiei pentru dezvoltare, competentă în fond, includerea următoarelor sugestii în propunerea de rezoluție ce urmează a fi adoptată:
The Committee on Economic and Monetary Affairs calls on the Committee on Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
Burkhard Balz, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Pascal Canfin, Nikolaos Chountis, George Sabin Cutaș, Rachida Dati, Leonardo Domenici, Derk Jan Eppink, Markus Ferber, Elisa Ferreira, Vicky Ford, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Sven Giegold, Enikő Győri, Liem Hoang Ngoc, Othmar Karas, Wolf Klinz, Jürgen Klute, Werner Langen, Astrid Lulling, Arlene McCarthy, Íñigo Méndez de Vigo, Ivari Padar, Alfredo Pallone, Anni Podimata, Antolín Sánchez Presedo, Olle Schmidt, Edward Scicluna, Peter Simon, Peter Skinner, Theodor Dumitru Stolojan, Ivo Strejček, Kay Swinburne, Marianne Thyssen, Ramon Tremosa i Balcells
Burkhard Balz, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Pascal Canfin, Nikolaos Chountis, George Sabin Cutaş, Rachida Dati, Leonardo Domenici, Derk Jan Eppink, Markus Ferber, Elisa Ferreira, Vicky Ford, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Sven Giegold, Enikő Győri, Liem Hoang Ngoc, Othmar Karas, Wolf Klinz, Jürgen Klute, Werner Langen, Astrid Lulling, Arlene McCarthy, Íñigo Méndez de Vigo, Ivari Padar, Alfredo Pallone, Anni Podimata, Antolín Sánchez Presedo, Olle Schmidt, Edward Scicluna, Peter Simon, Peter Skinner, Theodor Dumitru Stolojan, Ivo Strejček, Kay Swinburne, Marianne Thyssen, Ramon Tremosa i Balcells
referitor la propunerea de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului privind tarifele de securitate aviatică
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on aviation security charges
referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului privind tarifele de securitate aviatică
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on aviation security charges
– având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European şi Consiliului ( COM(2009)0217 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2009)0217 ),
– având în vedere articolul 251 alineatul (2) şi articolul 80 alineatul (2) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie ( C7-0038/2009 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 80(2) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7-0038/2009 ),
– având în vedere articolul 294 alineatul (3) şi articolul 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcţionarea UE,
– having regard to Article 294(3) and Article 100(2) of the Treaty on the Functioning of the EU,
– având în vedere avizul Comitetului Economic şi Social European din 5 noiembrie 2009
– having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee of 5 November 2009
Nepublicat însă în Jurnalul Oficial. ,
Not yet published in the Official Journal. ,
– în urma consultării Comitetului Regiunilor,
– after consulting the Committee of the Regions,
– având în vedere raportul Comisiei pentru transport şi turism (A7--0035/2010),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism ( A7‑0035/2010 ),
(1) Securitatea aviaţiei pe aeroporturile europene este, în esenţă, o responsabilitate a statului.
(1) Aviation security at European airports is essentially a state responsibility.
Fiecare stat membru decide asupra metodelor de finanţare a securităţii aviatice.
Each Member State decides on the methods for financing aviation security.
Este necesar să se stabilească un cadru comun de reglementare a elementelor esenţiale ale tarifelor de securitate, precum şi a modalităţii de stabilire a acestora, deoarece, în absenţa unui asemenea cadru, este posibil ca cerinţele de bază în relaţia dintre organismele de administrare a aeroporturilor şi utilizatorii aeroporturilor să nu fie respectate.
It is , however, necessary to establish a common framework regulating the essential features of security charges and the way they are set, as in the absence of such framework basic requirements in the relationship between airport managing bodies and airport users may not be respected.
Este necesar să se stabilească un cadru comun de reglementare a elementelor esenţiale ale tarifelor de securitate, precum şi a modalităţii de stabilire a acestora, deoarece, în absenţa unui asemenea cadru, este posibil ca cerinţele de bază în relaţia dintre organismele de administrare a aeroporturilor şi utilizatorii aeroporturilor să nu fie respectate.
It is necessary to establish a common framework regulating the essential features of security charges and the way they are set, as in the absence of such framework basic requirements in the relationship between bodies setting such charges and airport users may not be respected.
Adaptare necesară articolului 6.
Necessary adaptation to Article 6.
(3) Este foarte important ca utilizatorii aeroporturilor să obţină, în mod periodic, de la organismele de administrare a aeroporturilor , informaţii cu privire la modul şi elementele pe baza cărora sunt calculate tarifele de securitate.
(3) It is vital for airport users to obtain from the airport managing body , on a regular basis, information on how and on what basis aviation security charges are calculated.
Aceste informaţii vor permite transportatorilor aerieni familiarizarea cu costurile rezultate din serviciile de securitate şi cu eficienţa investiţiilor aferente.
This information will provide air carriers with an insight into the costs incurred by providing security services and the productivity of related investments.
Pentru a permite organismului de administrare a aeroportului să evalueze corect condiţiile privind viitoarele investiţii, utilizatorii aeroportului trebuie îi să comunice acestuia, în timp util, toate previziunile operaţionale, proiectele de dezvoltare, precum şi cererile specifice şi propunerile.
To allow an airport managing body to properly assess the requirements with regard to its future investments, the airport users should be required to share all their operational forecasts, developments projects and specific demands and wishes with the airport managing body on a timely basis.