natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Parlamentul European, care nu are la dispoziție această cale de acțiune, poate, în cazuri justificate corespunzător, să își folosească puterea bugetară pentru a obține aceleași rezultate, dacă decide acest lucru.
The European Parliament, which does not have this weapon at its disposal, may, in duly justifiable cases, use its budgetary authority to achieve similar ends if it decides to do so.
În această etapă, este suficient să se afirme că există multe cazuri în care urbanizarea masivă a înglobat în programul general anumite elemente din fondurile europene alocate finanțării de noi infrastructuri; acest lucru permite Parlamentului European și Comisiei pentru control bugetar să examineze mai atent aceste cazuri, dacă nu se înregistrează progrese în rezolvarea problemelor semnalate Parlamentului de către petiționari.
Suffice it to say at this stage that there are many instances where massive urbanisation has incorporated elements of EU funding for new infrastructure into the overall programme to allow the Parliament, and its Budgetary Control Committee, to look into such cases more closely if progress is not made to resolve the issues raised by the petitioners with the European Parliament.
Desigur, în calitate de raportor, îmi exprim speranța că acest lucru nu va fi necesar.
As rapporteur I naturally very much hope that this will not be necessary.
Dlui Marcin LIBICKI
Mr Marcin LIBICKI
Subiect: Avizul sub formă de scrisoare asupra proiectului de raport privind impactul urbanizării extensive din Spania asupra drepturilor individuale ale cetățenilor europeni, asupra mediului înconjurător și asupra aplicării dreptului comunitar, pe baza petițiilor (Petițiile 00/00 și 00/00) [ 2008/2248(INI) ]
Subject: Opinion in the form of a letter on the draft report on the impact of extensive urbanization in Spain on individual rights of European citizens, on the environment and on the application of EU law, based upon petitions received (Petitions 00/00 and 00/00 ) ( 2008/2248(INI) )
Stimate domnule Libicki,
Dear Mr Libicki,
Comisia pentru afaceri juridice face următoarele observații asupra unor aspecte strict juridice ale proiectului de raport susmenționat.
The Committee on Legal Affairs has the following observations to make on certain strictly legal aspects of the draft report cited above.
Proiectul de raport întocmit de raportorul Comisiei pentru petiții conține unele erori în ceea ce privește sfera de aplicare și aplicabilitatea dreptului intern, care pot induce în eroare cititorii prin supraestimarea posibilităților de acțiune ale Uniunii Europene în cazuri în care un stat membru sau autoritățile naționale sunt suspectate de încălcarea drepturilor fundamentale stabilite de Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.
The draft report drawn up by the rapporteur of the Petitions Committee contains certain misconceptions as to the scope and applicability of national law which are liable to mislead its readers into overestimating what the European Union can do in cases where a Member State or national authorities have allegedly acted in breach of fundamental rights as set out in the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms and the Charter of Fundamental Rights of the European Union .
Pentru ca instituțiile comunitare (Comisia, Curtea de Justiție) să poată acționa împotriva unui stat membru în astfel de cazuri, încălcarea unui drept fundamental trebuie să se afle în sfera de competențe ale Comunității.
In order for the Community institutions (the Commission, the Court of Justice) to be able to act against a Member State in such circumstances, the violation of a fundamental right must be referable to the exercise of Community competence.
Simplul fapt că unele dintre persoanele care susțin că au suferit prejudicii în urma unei presupuse încălcări a unui drept fundamental înscris în CEDO și în Carta drepturilor fundamentale a UE și-au exercitat drepturile comunitare de liberă circulație sau de libertate de stabilire nu este suficient pentru a aduce problema sub jurisdicția Comunității.
The mere fact that some of the persons who purportedly suffered injury as a result of an alleged infringement of a fundamental right enshrined in the ECHR and the Charter had exercised their Community rights of free movement or freedom of establishment does not suffice to bring the matter within the jurisdiction of the Community.
În ceea ce privește presupusa încălcare a dreptului la proprietate (articolul 1 din primul protocol adițional la CEDO), proiectul de raport nu reușește să stabilească nicio legătură cu dreptul comunitar.
As regards the alleged breach of the right to property (Article 1 of the first Additional Protocol to the ECHR), the draft report fails to show any connection whatsoever with Community law.
Prezentul tratat nu aduce atingere regimului proprietății în statele membre. (cauza 119/75 Terrapin v.
This Treaty shall in no way prejudice the rules in Member States governing the system of property ownership.
Terranova [1976] ECR 1039), demonstrează faptul că în ceea ce privește regimul proprietății competența statelor membre „trebuie să se aplice întotdeauna coroborat cu principiile fundamentale ale dreptului comunitar, precum libera circulație a bunurilor, persoanelor, serviciilor și capitalurilor”, evidențiază o neînțelegere fundamentală a jurisprudenței referitoare la articolul 295.
(Case 119/75 Terrapin v. Terranova [1976] ECR 1039) shows that the competence of the Member States in respect of the system of property ownership "must always be applied in conjunction with the fundamental principles of Community law, such as the free of movement of goods, persons, services and capital" betrays a fundamental misunderstanding of the case-law on Article 295.
Jurisprudența respectivă se referă la cazurile în care Comunitatea, aflată în exercitarea competențelor comunitare (privind libera circulație a bunurilor, etc.), a intenționat, într-un fel sau altul, să influențeze, să limiteze sau să controleze exercitarea drepturilor de proprietate, așa cum permite articolul 1 din primul protocol adițional la CEDO.
That case-law is concerned with instances where the Community, in the exercise of Community competence (over free movement of goods, etc), purported in some way to influence or limit or control the exercise of property rights, as is permitted by Article 1 of the first Additional Protocol to the ECHR.
Într-adevăr, astfel cum Curtea a hotărât în mod sistematic, „deși dreptul la proprietate face parte din principiile generale ale dreptului comunitar, el nu constituie un drept absolut și trebuie interpretat în legătură cu funcțiile sale sociale, prin urmare, exercitarea acestuia poate fi restricționată cu condiția ca restricțiile respective să corespundă de fapt obiectivelor de interes general urmărite de Comunitate și să nu constituie o intervenție disproporționată și inacceptabilă care dăunează fondului însuși al drepturilor garantate” [cauza C-491/01 British American Tobacco (Investments) și Imperial Tobacco [2002] ECR I-11453].
Indeed, as the Court has consistently held, "while the right of property forms part of the general principles of Community law, it is not an absolute right and must be viewed in relation to its social function and whereas, consequently, its exercise may be restricted, provided that those restrictions in fact correspond to objectives of general interest pursued by the Community and do not constitute a disproportionate and intolerable interference, impairing the very substance of the rights guaranteed" (Case C-491/01 British American Tobacco (Investments) and Imperial Tobacco [2002] ECR I-11453).
Aducerea unui caz în fața Curții Europene a Drepturilor Omului este posibilă doar ca ultimă soluție, după epuizarea tuturor căilor de recurs la nivel național.
It is only in the last resort when all national remedies have been exhausted that it is possible to take a case to the European Court of Human Rights.
Cu alte cuvinte, în efectuarea achiziției obligatorii a unei proprietăți imobiliare, autoritățile spaniole acționează în temeiul Constituției spaniole și al legilor adoptate în conformitate cu dispozițiile relevante din Constituție.
The long and short of it is that, in carrying out the compulsory purchase of real property, the Spanish authorities act in pursuance of the Spanish Constitution and laws enacted pursuant to the relevant provision of the Constitution.
Faptul că unele dintre persoanele afectate de măsurile aflate în discuție sunt cetățeni ai Uniunii Europene care și-au exercitat una dintre libertățile acordate prin tratat nu are nicio relevanță.
The fact that some of the people affected by the measures in question were Union citizens who had exercised one of the freedoms granted by the Treaty has no bearing on the matter.
Modul adecvat de a solicita o compensație este prin intermediul tribunalelor spaniole și, în ultimă instanță, după epuizarea tuturor căilor de recurs la nivel național, prin intermediul Curții Drepturilor Omului de la Strasbourg.
The proper means of seeking redress is through the Spanish courts and, ultimately, once all domestic remedies have been exhausted, the Court of Human Rights at Strasbourg.
În ultimul rând, proiectul de raport face referire la proceduri inițiate de Comisie împotriva Spaniei pentru presupuse încălcări ale directivei privind achizițiile publice.
Lastly, the draft report refers to proceedings brought by the Commission against Spain for alleged infringements of the public procurement directive.
Cu toate acestea, există îndoieli cu privire la existența unei relații cauzale suficiente între presupusa aplicare inadecvată a acestei directive și presupusele daune susținute de petiționari.
However, it is doubted whether there is a sufficient causal relationship between the alleged improper implementation of that Directive and the damage allegedly sustained by the petitioners.
În concluzie, după examinarea problemei în cadrul reuniunii din 12 februarie 2009, Comisia pentru afaceri juridice recomandă, cu 13 voturi pentru și nicio abținere
In conclusion, after examining the issue at its meeting of 12 February 2009, the Committee on Legal Affairs, by 13 votes in favour
Au fost prezenți următorii membri: Alin Lucian Antochi (președinte), Lidia Joanna Geringer de Oedenberg (vicepreședinte), Francesco Enrico Speroni (vicepreședinte), Monica Frassoni (raportoare), Sharon Bowles, Brian Crowley, Jean-Paul Gauzès, Klaus-Heiner Lehne, Alain Lipietz, Manuel Medina Ortega, Georgios Papastamkos, Aloyzas Sakalas, Jaroslav Zvěřina. , comisiei dvs în calitate de comisie responsabilă, să treacă la examinarea propunerii menționate anterior ținând seama de sugestiile făcute.
The following Members were present: Alin Lucian Antochi (acting Chair), Lidia Joanna Geringer de Oedenberg (Vice-Chair), Francesco Enrico Speroni (Vice-Chair), Monica Frassoni (rapporteur), Sharon Bowles, Brian Crowley, Jean-Paul Gauzès, Klaus-Heiner Lehne, Alain Lipietz, Manuel Medina Ortega, Georgios Papastamkos, Aloyzas Sakalas, Jaroslav Zvěřina. and no abstentions, recommends that your committee, as the committee responsible, proceed to examine the above proposal in keeping with its suggestions.
Sir Robert Atkins, Margrete Auken, Alessandro Battilocchio, Victor Boștinaru, Simon Busuttil, Michael Cashman, Alexandra Dobolyi, Glyn Ford, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Cristina Gutiérrez-Cortines, David Hammerstein, Carlos José Iturgaiz Angulo, Marcin Libicki, David Martin, Miguel Angel Martínez Martínez, Manolis Mavrommatis, Mairead McGuinness, Willy Meyer Pleite, Gay Mitchell, José Javier Pomés Ruiz, Nicolae Vlad Popa, Andreas Schwab, Richard Seeber, Kathy Sinnott, Rainer Wieland
Sir Robert Atkins, Margrete Auken, Alessandro Battilocchio, Victor Boştinaru, Simon Busuttil, Michael Cashman, Alexandra Dobolyi, Glyn Ford, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Cristina Gutiérrez-Cortines, David Hammerstein, Carlos José Iturgaiz Angulo, Marcin Libicki, David Martin, Miguel Angel Martínez Martínez, Manolis Mavrommatis, Mairead McGuinness, Willy Meyer Pleite, Gay Mitchell, José Javier Pomés Ruiz, Nicolae Vlad Popa, Andreas Schwab, Richard Seeber, Kathy Sinnott, Rainer Wieland
referitor la Cartea verde privind coeziunea teritorială și stadiul dezbaterilor referitoare la viitoarea reformă a politicii de coeziune
on Green Paper on Territorial Cohesion and the state for the debate on the future reform of Cohesion policy
referitoare la Cartea verde privind coeziunea teritorială și stadiul dezbaterilor referitoare la viitoarea reformă a politicii de coeziune
on Green Paper on Territorial Cohesion and the state for the debate on the future reform of Cohesion policy
– având în vedere cel de-Al cincilea raport intermediar al Comisiei din 19 iunie 2008 privind coeziunea economică și socială – Regiuni în creștere, o Europă în creștere ( COM(2008)0371 ) (Al cincilea raport intermediar),
– having regard to the Commission's fifth progress report of 19 June 2008 on economic and social cohesion - Growing regions, growing Europe ( COM(2008)0371 ) (Fifth Progress Report),
– având în vedere Cartea verde a Comisiei din 6 octombrie 2008 privind coeziunea teritorială – Transformarea diversității teritoriale într-un avantaj ( COM(2008)0616 ) (Cartea verde),
– having regard to the Commission Green Paper of 6 October 2008 on Territorial Cohesion-Turning territorial diversity into strength ( COM(2008)0616 ) (Green Paper),
– având în vedere documentul de lucru al Comisiei din 14 noiembrie 2008 intitulat „Regiuni 2020 - o evaluare a viitoarelor provocări pentru regiunile UE” ( SEC(2008)2868 ) (Raportul Comisiei privind Regiunile 2020),
– having regard to the Commission staff working document of 14 November 2008 on Regions 2020 - an assessment of Future Challenges for EU Regions ( SEC(2008)2868 ) (Commission Report on Regions 2020),
- având în vedere articolele 158 și 159 și articolul 299 alineatul (2) din Tratatul CE,
- having regard to Articles 158 and 159 and Article 299(2) of the EC Treaty,
- având în vedere cel de-Al patrulea raport al Comisiei din 30 mai 2007 privind coeziunea economică și socială ( COM(2007)0273 ),
- having regard to the Commission's fourth Report of 30 May 2007 on Economic and Social Cohesion ( COM(2007)0273 )
– având în vedere Agenda teritorială a Uniunii Europene, Carta de la Leipzig privind dezvoltarea durabilă a orașelor europene, precum și implementarea programului de acțiune pentru Agenda teritorială,
– having regard to the Territorial Agenda of the EU and the Leipzig Charter on Sustainable European Cities, and the implementation of the Action Programme of the Territorial Agenda,
– având în vedere rezoluțiile sale din 21 februarie 2008 referitoare la al patrulea raport privind coeziunea economică și socială
– having regard to its resolutions of 21 February 2008 on the fourth report on economic and social cohesion
Texte adoptate, P6_TA(2008)0068 . (rezoluția referitoare la al patrulea raport intermediar) și la monitorizarea Agendei teritoriale și a Cartei de la Leipzig: Spre un program european de acțiune pentru dezvoltare spațială și coeziune teritorială
Texts adopted, P6_TA(2008)0068 . (resolution on the Fourth Progress Report), of 21 February 2008 on the follow-up of the Territorial Agenda and the Leipzig Charter: Towards a European Action Programme for Spatial Development and Territorial Cohesion
Texte adoptate, P6_TA(2008)0069 . , precum și rezoluția sa din 21 octombrie 2008 referitoare la guvernare și parteneriat
Texts adopted, P6_TA(2008)0069 . , and of 21 October 2008 on governance and partnership
Texte adoptate, P6_TA(2008)0492 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0492 . ,
– având în vedere raportul Observatorului în Rețea al Amenajării Teritoriului European (ORATE) intitulat „Perspective ale teritoriului - scenarii teritoriale pentru Europa” și cel al Parlamentului European privind „Disparitățile regionale și coeziunea: care sunt strategiile pentru viitor?”,
– having regard to the report by the European Spatial Planning Observatory Network (ESPON) entitled 'Territorial Futures - Spatial scenarios for Europe and that of the European Parliament Regional Disparities and Cohesion: what Strategies for the Future?',
– având în vedere concluziile Conferinței privind coeziunea teritorială și viitorul politicii de coeziune, care a avut loc la Paris între 30 – 31 octombrie 2008,
– having regard to the conclusions of the Conference on territorial cohesion and the future of cohesion policy held in Paris on 30 to 31 October 2008,
– având în vedere Rezoluția sa din 28 septembrie 2005 privind rolul coeziunii teritoriale în dezvoltarea regională
– having regard to its resolution of 28 September 2005 on the role of territorial cohesion in regional development
A. întrucât Tratatul de la Lisabona, care consacră coeziunea teritorială ca fiind unul din obiectivele principale ale Uniunii Europene, alături de coeziunea socială și economică, nu a fost încă ratificat de toate statele membre;
A. whereas the Lisbon Treaty, which enshrines territorial cohesion as among the fundamental objectives of the European Union alongside economic and social cohesion, has not yet been ratified by all EU Member States,
B. întrucât conceptul de coeziune teritorială a fost implicit în cadrul politicii de coeziune de la începuturile sale și a stat la baza dezvoltării sale; întrucât Tratatul de la Lisabona și Cartea verde au conferit o mai mare vizibilitate și claritate acestui concept;
B. whereas the concept of territorial cohesion has been implicit in cohesion policy since its inception and at the core of its development; whereas the Lisbon Treaty and the Green Paper have made the concept more visible and explicit,
C. întrucât politica de coeziune a UE rămâne un pilon cheie în procesul de integrare europeană și una dintre politicile cele mai reușite ale UE, prin facilitarea convergenței dintre regiuni din ce în ce mai diverse și prin stimularea creșterii economice și a ocupării forței de muncă; întrucât politica de coeziune a UE este expresia cea mai vizibilă, palpabilă și cuantificabilă a solidarității și echității europene și întrucât coeziunea teritorială, ca parte integrantă din politica de coeziune a UE, se bazează pe aceleași principii;
C. whereas the EU cohesion policy remains an essential pillar in the process of European integration and one of the most successful EU policies, by facilitating convergence between increasingly diverse regions and stimulating growth and employment; whereas the EU cohesion policy is the most visible, tangible and quantifiable expression of European solidarity and equity, and whereas territorial cohesion, as an integral part of the EU cohesion policy, is based on the same principles,
D. întrucât, deși s-au înregistrat progrese importante în materie de convergență în Uniunea Europeană, ultimele rapoarte privind coeziunea scot în evidență o tendință de înrăutățire a disparităților teritoriale dintre regiunile UE, de exemplu în ceea ce privește accesibilitatea, în special pentru regiunile UE dezavantajate din punct de vedere structural, dar și la nivel intraregional și în cadrul teritoriilor UE, ceea ce ar putea conduce la o segregare spațială și ar putea mări diferențele dintre nivelurile de prosperitate ale regiunilor UE;
D. whereas, despite significant progress made in terms of convergence in the European Union, the most recent cohesion reports highlight a trend towards worsening territorial disparities between EU regions, for instance in terms of accessibility, in particular for the structurally disadvantaged EU regions, but also at an intra-regional level and within EU territories, which could lead to phenomena of spatial segregation and widen the differences in the levels of prosperity of the EU regions,
E. întrucât politica de coeziune a UE a reușit deja să creeze anumite sinergii semnificative cu alte politici comunitare, cu scopul de a spori impactul acestora pe teren și în avantajul cetățenilor Uniunii și întrucât, de exemplu, sinergiile dintre politica de coeziune și cercetare și inovare sau strategia de la Lisabona și sinergiile la nivel transfrontalier au generat rezultate pozitive tangibile care trebuie să fie confirmate și extinse,
E. whereas the EU cohesion policy has already been successful in creating some important synergies with other Community policies with the aim of increasing their impact on the ground and for the benefit of citizens of the Union and whereas, for example, synergies between cohesion policy and research and innovation or the Lisbon Strategy, and synergies at cross-border level, have delivered tangible positive results that must be confirmed and expanded,
Stadiul dezbaterilor referitoare la viitorul politicii de coeziune
State of the debate about the future of the EU cohesion policy
Evaluarea Cărții verzi privind coeziunea teritorială
Assessment of the Green Paper on Territorial Cohesion
7. salută analiza din Cartea verde, care definește trei concepte-cheie care ar trebui să fie esențiale pentru dezvoltarea coeziunii teritoriale: concentrarea, conectarea și cooperarea; consideră că aceste concepte pot contribui la soluții pentru a depăși câteva obstacole elementare care împiedică dezvoltarea armonioasă, echilibrată și durabilă a Uniunii Europene, cum ar fi efectele negative asociate concentrării activității economice, în special în unele capitale naționale și regionale, inegalitățile în ceea ce privește accesul la piețe și servicii, cauzate de distanță sau concentrare, lipsa infrastructurii, precum și diviziunile impuse de frontierele dintre statele membre, dar și dintre regiuni;
Welcomes the analysis in the Green Paper which defines three key concepts that should be central to the development of territorial cohesion: concentration, connection and cooperation; considers that those concepts can contribute to the solution on some basic obstacles that hinder the harmonious, balanced and sustainable development of the European Union, such as the negative effects associated with the concentration of economic activity, in particular in certain national and regional capitals, the inequalities in terms of access to markets and services that result from distance or concentration, lack of infrastructure, and the divisions that are imposed by boundaries between Member States but also regions;
9. salută lansarea consultării publice privind coeziunea teritorială, așa cum se solicită în Cartea verde; consideră că succesul oricăror consultări publice este direct legat de participarea cât mai mare a diferitelor părți interesate și a societății civile; invită autoritățile naționale, regionale și locale competente să difuzeze de îndată informațiile relevante, pentru a mări gradul de sensibilizare cu privire la importanța acestui nou concept;
Welcomes the launching of the public consultation on territorial cohesion, as requested in the Green Paper; considers that the success of any public consultation is directly linked with the widest possible participation of the different stakeholders and civil society; calls on the competent national, regional and local authorities to disseminate, without delay, the relevant information, in order to raise awareness about the importance of this new concept;
Analiza conceptului de coeziune teritorială
Analysis of the concept of Territorial Cohesion
Recomandări pentru viitorul coeziunii teritoriale
Recommendations for the future of territorial cohesion
25. salută publicarea raportului Comisiei referitor la Regiuni 2020; invită Comisia să includă constatările și analizele din acel document de lucru în Cartea sa albă privind coeziunea teritorială, în special în ceea ce privește descrierea coeziunii economice, sociale și teritoriale;
Welcomes the publication of the Commission Report on Regions 2020; calls on the Commission to incorporate the findings and analyses of that working document into its White Paper on Territorial Cohesion, in particular in connection with the description of economic, social and territorial cohesion;