natgillin/translations-raw huggingface dataset:
66. ; solicită Comisiei să prezinte în mod coerent propuneri legislative specifice privind un sistem armonizat de informare şi de protecţie a consumatorului, în special în ceea ce priveşte creditul ipotecar (cum ar fi fişe de informaţii europene normalizate, armonizate, simple şi comparabile, care să conţină indicaţii comune privind rata anuală a dobânzii etc.);
66. ; calls on the Commission to put forward, in a coherent manner specific legislative proposals for a harmonised system of consumer information and protection, in particular in the framework of mortgage credit (such as a harmonised, simple and comparable European standardised information sheet including common indications on the annual percentage rate charged, etc.);
15. sugerează majorarea liniei bugetare 17 02 02 pentru finanţarea unor activităţi la nivelul UE, având drept obiectiv îmbunătăţirea nivelului de formare financiară al consumatorilor şi a culturii financiare a acestora; solicită Comisiei să vină cu contribuţii pentru ridicarea gradului de conştientizare la nivelul UE prin sprijinirea organizării, la nivel naţional şi regional, de conferinţe, seminarii, campanii de mass-media şi de sensibilizare, precum şi de programe educaţionale cu participare transfrontalieră, în special în materie de servicii financiare cu amânuntul şi de gestionare a creditului/datoriei la nivel de gospodărie casnică;
Suggests the increase of the budget line 17 02 02 to finance activities at EU level aiming at improving consumers' financial education and financial literacy; asks the Commission to contribute to raising awareness at EU level through supporting the organisation of national and regional conferences, seminars, media and awareness campaigns as well as educational programmes with cross-border participation, in particular in the field of retail financial services and household credit/debt management;
I Importanţa educaţiei financiare
I Importance of financial education
Educaţiei financiare i se acordă multă atenţie atât în SUA, cât şi în UE.
Financial education is high on the agenda both in the USA and the EU.
Există două motive pentru aceasta.
The reason for this is twofold.
În primul rând, consumatorii se confruntă cu o creştere constantă a accesibilităţii şi complexităţii bunurilor şi serviciilor.
Firstly, consumers are confronted with a constantly increasing availability and complexity of goods and services.
În al doilea rând, informarea şi consilierea consumatorilor nu pot ţine pasul cu nivelul de complexitate a produselor financiare.
Secondly, consumer information and counselling cannot keep up with the level of complexity of financial products.
Această situaţie contribuie la creşterea vulnerabilităţii consumatorilor în ceea ce priveşte aspectele financiare.
This situation increases the vulnerability of consumers with regard to financial issues.
Consumatorii necesită competenţe de bază care îi vor ajuta să aleagă şi să înţeleagă pe deplin informaţiile şi sugestiile oferite.
Consumers need basic skills which will help them choose and fully understand the information and suggestions.
Dacă s-ar reduce decalajul dintre intermediarii financiari şi consumatori în ceea ce priveşte informarea şi competenţele financiare, s-ar diminua şi riscul de îndatorare excesivă, de incapacitate de plată sau de faliment.
If the gap in information and financial expertise between financial intermediaries and consumers is reduced this would decrease the risk of over-indebtedness, default or bankruptcy.
De asemenea, s-ar intensifica concurenţa dintre creditori şi astfel ar creşte eficienţa globală a pieţei, întrucât consumatorii mai bine informaţi pot face distincţia între diferite propuneri de finanţare, fiind capabili să o aleagă pe cea mai apropiată de necesităţile lor.
It would also generate more competition between lenders and thus raise the overall efficiency of the market because better informed consumers can distinguish between different financing proposals and select the one closest to their needs.
II Conceptul de capacitate financiară
II Concept of financial capability
Conceptul de capacitate financiară, astfel cum este definit de cercetători, cuprinde trei elemente de bază:
The concept of financial capability, as defined by researchers, includes three basic elements:
· cunoştinţe financiare şi înţelegerea aspectelor financiare
· financial knowledge and understanding
Trebuie stabilit un nivel de bază de capacitate financiară.
A basic level of financial capability should be established.
Consumatorii ar trebui să fie capabili să înţeleagă terminologia financiară de bază, precum şi, într-o anumită măsură, procedurile tehnice, juridice şi matematice pe care le implică aceasta.
Consumers should be able to understand basic financial terminology as well as to some extent the technical, legal and mathematical procedures involved.
Astfel de cunoştinţe ar trebui dobândite prin educaţie şi formare, dar şi prin recepţionarea pasivă a informaţiilor din diferite surse sau prin experienţă.
This knowledge should be acquired through education and training but also through passive receipt of information from different sources or experience.
· aptitudini şi competenţe financiare
· financial skills and competence
După dobândirea unui anumit nivel de cunoştinţe, consumatorii ar trebui să-şi dezvolte capacitatea de a le folosi în avantajul lor.
After a certain level of knowledge is acquired consumers should develop the ability to use it to their benefit.
Acest lucru impune o gamă de competenţe specifice precum colectarea de informaţii financiare (extrase de cont, chitanţe etc.) şi ţinerea evidenţei acestora, evaluarea corespunzătoare a informaţiilor colectate, compararea diferitor produse şi alte aptitudini care vor facilita planificarea financiară (economiile, cheltuielile, repartizarea bugetului, investiţiile).
This calls for a range of specific skills such as gathering financial information (bank statements, receipts, etc.) and record-keeping, proper evaluation of the gathered information, comparison between the different products and other skills that will facilitate financial planning (saving, spending, budgeting, investing).
· responsabilitatea financiară
· financial responsibility
Cunoştinţele şi competenţele nu vor fi suficiente pentru a garanta gestionarea corespunzătoare a propriilor finanţe de către consumatori.
Knowledge and skills will not be sufficient to ensure that consumers manage their finances appropriately.
Aceştia trebuie să fie pregătiţi şi dispuşi să aplice cunoştinţele şi competenţele respective.
They must be ready and willing to use their knowledge and skills.
În general, această problemă este legată de atitudine.
This is largely a question of attitude.
Capacitatea financiară înseamnă mai mult decât simpla cunoaştere a modului corect de acţionare.
Financial capability means more than simply knowing the right course of action.
Persoane care au aceleaşi cunoştinţe pot alege să acţioneze diferit deoarece au atitudini diferite faţă de cheltuieli şi investiţii.
People with the same knowledge may choose different courses of action because they have different attitudes towards spending and investing.
Chiar şi persoanele care au cunoştinţele şi competenţele necesare pot lua decizii care nu sunt responsabile în termeni macroeconomici.
Even when people have the knowledge and skills they still may make decisions that are not responsible in macroeconomic terms.
III Probleme datorate lipsei capacităţii financiare
III Problems due to lack of financial capability
Pentru consumatorii care au puţine cunoştinţe financiare este dificil să aleagă produsele şi serviciile care se potrivesc cel mai bine cu necesităţile lor.
It is difficult for consumers with low financial knowledge to choose the products and services that are most suitable to their needs.
Acestora le este greu să evalueze sfaturile primite şi pot fi astfel induşi în eroare, devenind victimele practicilor de vânzare neloiale.
It is hard evaluate given advice and they may be misled and victim to unfair selling practices.
În general, produsele financiare sunt înţelese greşit, mai ales dacă acestea sunt mai complicate.
There is a general misunderstanding of financial products, especially if they are more complicated.
Această problemă are două consecinţe posibile – oamenii nu se implică în aspectele financiare (excludere financiară) sau se implică, dar este posibil să nu aleagă produsul corespunzător sau să nu examineze suficiente alternative pentru a alege produsul care le satisface cel mai bine necesităţile, deoarece consumatorilor le vine greu să compare produsele.
This problem has two possible outcomes - people do not get involved in financial matters (financial exclusion) or people get involved but they might not choose the right product and also they might not shop around enough to find the product that satisfies their needs best, because customers find it hard to compare the products.
Diferite studii arată că decizia consumatorului este determinată fie de preţul cel mai mic, fie de produsele oferite de marile companii deoarece sunt privite ca fiind mai de încredere.
Different studies show that the customer decides either simply to choose the lowest-priced products, or to choose products offered by big companies because they are seen as more reliable.
O altă problemă este că oamenii nu monitorizează produsele după ce le-au achiziţionat, astfel încât să poată trece la oferte mai favorabile.
Another problem is that people don't monitor products after they have purchased them, so that they could switch to more favourable offers.
Potrivit unui studiu realizat de FSA (Autoritatea serviciilor financiare), nivelurile de comparare a produselor financiare sunt foarte scăzute în Regatul Unit, spre deosebire de atitudinea consumatorilor la cumpărarea hainelor sau a telefoanelor mobile.
According to a study carried out by FSA (Financial Services Authority) levels of shopping around for financial products are very low in the UK, in contrast to customers' behaviour when buying clothing or mobile phones.
O altă problemă este că oamenii nu ştiu cui să se adreseze.
Another problem is that customers don't know whom to turn to.
Sondajele arată că atunci când au nevoie de un sfat, oamenii recurg în primul rând la rude şi prieteni.
Surveys show that when people want advice they turn first to their family and friends.
Explicaţia rezidă în faptul că rudele şi prietenii se consideră ca oferind sfaturi credibile.
The motive behind is that people believe that family members will give them a credible advice.
Pe de altă parte, consultarea unui expert bancar poate conduce la presiuni de a cumpăra produse financiare.
On the other hand, asking for an advice from a bank may lead to a pressure to buy financial products.
Consumatorilor trebuie să li se ofere consultanţă independentă, astfel încât aceasta să coincidă cât mai bine cu interesele lor.
Consumers should be provided with independent advice so that their interests are served best.
Cu toate acestea, puţini consumatori îşi permit serviciile consultanţilor financiari personali.
However few consumers can afford the services of personal financial advisers.
Lipsa de planificare este, de asemenea, o consecinţă a lipsei culturii şi capacităţii financiare.
Failing to plan ahead is also a consequence of the lack of financial literacy and capability.
Oamenii ar trebui să-şi dea seama că planificarea ieşirii la pensie ar trebui să înceapă încă din primii ani de muncă.
People should realise that planning for their retirement should start during their early working years.
În cele din urmă, în ziua de astăzi publicitatea exercită mereu presiuni de a împrumuta bani asupra consumatorilor, tentându-i să facă acest lucru.
And finally, nowadays customers are constantly put under pressure and tempted to borrow money via advertising.
Dacă aceştia nu înţeleg consecinţele contractării unui credit şi mai ales ale imposibilităţii de a-l rambursa, acest fapt poate avea efecte negative asupra bunăstării consumatorilor, dar şi asupra societăţii în general.
If they do not understand the consequences of taking credit and especially of not being able to repay it, this can have negative effects on their well-being but also on society as a whole.
VI Sensibilizarea consumatorilor
VI Raising awareness
Deşi sondajele arată că există o lipsă generală de capacităţi financiare în rândul consumatorilor europeni, este posibil ca oamenii să nu fie conştienţi de acest lucru sau să nu-l recunoască.
Although surveys show that there is a general lack of financial capability among European consumers, people may not realise or admit this fact.
Este necesară sensibilizarea consumatorilor în privinţa gradului în care înţeleg aspectele financiare, pentru a-i ajuta să conştientizeze necesitatea educaţiei financiare şi a consultanţei din partea experţilor independenţi.
We need to raise awareness of consumers as to how well they understand financial matters, to help them realise the need for financial education and independent expert advice.
În acelaşi timp, consumatorii trebuie să fie conştienţi de consecinţele acţiunilor lor şi de contractele pe care le încheie, de exemplu să ştie care sunt consecinţele în cazul în care nu plătesc ratele sau în cazul rambursării anticipate.
At the same time consumers should be aware of the consequences of their actions and contractual agreements in which they enter, for example what are the consequences if they don't pay the instalments or in case of early repayment.
Această conştientizare le va permite să ia decizii responsabile şi în cunoştinţă de cauză.
This awareness will allow them to take informed and responsible decisions.
Este necesară o campanie de informare cu scopul creşterii interesului publicului faţă de capacitatea financiară.
There is a need for an information campaign aimed at increasing public interest in financial capability.
De asemenea, trebuie dezvoltată abilitatea consumatorilor de a-şi evalua propriile capacităţi financiare.
Also consumers’ ability to evaluate their own financial capabilities should be developed.
Ar trebui influenţate atitudinile consumatorilor cu privire la educaţia financiară.
Attitudes of consumers towards financial education should be influenced.
Chiar şi în cazul în care există programe de calitate de educaţie financiară şi consultanţă specializată, oamenii pot considera că acestea nu le sunt necesare.
Even if quality financial education schemes and expert counselling is available people may still decide that they don't need it.
V Educaţia financiară şi informarea financiară – o abordare diferenţiată
V Financial education and financial information - differentiated approach
Capacitatea financiară a consumatorilor evoluează pe parcursul vieţii unei persoane.
Consumers' financial capability is evolving in the course of life of an individual.
De aceea, educaţia financiară trebuie să fie practică şi nu pur teoretică, mai ales în cazul consumatorilor mai în vârstă.
Therefore, financial education should be practical and not purely theoretical, especially for older consumers.
Programele de educaţie financiară trebuie să ţină seama de necesităţile consumatorilor.
Financial education schemes must take into account the needs of consumers.
Acestea depind de o serie de factori: vârstă, nivelul venitului, starea civilă, educaţie, atitudini, interese personale, sectorul de lucru etc.
Their needs depend on age, level of income, marital status, education, attitudes, personal interests, sector they are working in, etc.
Aceste aspecte conduc la câteva principii de bază pentru programele de educaţie financiară.
These points lead to basic principles for financial education schemes.
- să aibă un grup-ţintă bine stabilit,
- should be targeted,
- să ia în considerare diferitele necesităţi şi interese ale unei game variate de consumatori şi să fie oferite pe limba consumatorilor – informaţiile pentru consumatori trebuie să fie concrete şi uşor de înţeles,
- have to consider the different needs and interests of a diverse range of consumers and should be provided in their own language - the information for consumers should be concrete and easy to understand,
- să poată fi aplicate unei game largi de consumatori – copii, tineri, adulţi, persoane care se apropie de pensie, pensionari – ar trebui incluse în sistemul oficial de învăţământ şi apoi ar trebui elaborate programe specifice de formare financiară destinate anumitor grupuri sociale şi economice,
- should apply to a wide range of consumers - children, young adults, adults, people near retirement, pensioners - it should be included in the formal education system and afterwards specific financial training programmes aimed at certain social and economic groups should be developed,
- să ia în considerare de asemenea capacitatea consumatorilor de a depune plângeri şi de a obţine despăgubiri.
- should also take into account the ability of customers to complain and to seek redress.
Un alt aspect important este acela că informarea consumatorilor este o condiţie necesară, dar nu suficientă pentru luarea unor decizii eficiente.
Another important point is that consumer information is a necessary but not sufficient condition for making efficient decisions.
De multe ori, creşterea volumului de informaţii disponibile consumatorilor nu conduce automat la creşterea volumului de informaţii pe care aceştia le deţin.
An increase in the information available to consumers often not automatically results in an increase in the information possessed by them.
Consumatorii au nevoie de informaţii, dar este necesar ca aceste informaţii să poată fi înţelese şi comparate.
Consumers need information but they also need to be able to understand this information and to compare it.
Informarea nu trebuie confundată cu educarea şi consilierea.
Information must not be confused with education and advice.
De obicei, consumatorii cu un venit mai mic au un acces mai limitat la informaţii deoarece nu utilizează serviciile financiare în mod regulat.
Usually consumers with less income have less access to information because they don't use financial products regularly.
Serviciile consultanţilor financiari independenţi sunt utilizate de numeroşi consumatori, dar nu de cei cu venituri mici.
Services of independent financial advisers are used by many customers but not those with low incomes.
Trebuie acordată o atenţie deosebită accesului la consultanţă independentă şi de calitate în cazul consumatorilor cu venituri mici.
Special attention should be given to access to independent and quality advice for low income consumers .
VI Elaborarea şi punerea în aplicare a programelor de educaţie financiară
VI Elaboration and implementation of financial education schemes
Toţi actorii ar trebui să se implice în procesul de educaţie financiară – statul, ONG-urile, organizaţiile consumatorilor şi instituţiile financiare.
All actors should be involved in the process of financial education - the state, NGOs, consumer organisations and financial institutions.
Este necesară o repartizare clară a responsabilităţilor.
A clear division of responsibilities is needed.
Instituţiile financiare au cunoştinţele de specialitate pentru a elabora programe de învăţământ concrete şi practice, dar nu pot fi unicul furnizor de educaţie şi consultanţă financiară.
Financial institutions have the expertise knowledge to elaborate concrete and practical education schemes but cannot be the only provider of financial education and advice.
Alţi furnizori credibili de educaţie financiară sunt instituţiile independente precum organizaţiile consumatorilor şi statul.
Other credible providers of financial education are independent institutions like the consumer organisations and the state.
Cea mai bună soluţie este ca educaţia financiară să fie efectuată în comun de către instituţiile financiare şi organizaţiile consumatorilor, pentru ca drepturile şi interesele consumatorilor să fie protejate şi să nu se exercite presiune asupra consumatorilor de a cumpăra produse financiare.
The best solution is that financial education is carried out jointly by financial institutions and consumer organisations so that consumer rights and interests are protected and no pressure is exerted on consumers to buy financial products.
VII Educaţia financiară la nivelul UE
VII Financial education at EU level
Disciplina principală este teoria banilor şi utilizarea unui cont bancar.
The main subject is money theory and the use of a bank account.
Programele de educaţie financiară cuprind de asemenea gestionarea creditelor şi a împrumuturilor, inclusiv aspecte precum investiţii, economii, asigurări şi gestionarea riscului.
Financial education programs also include management of credits and loans and cover issues like investments, savings, insurance and risk management.
În domeniul educaţiei financiare, Comisia a întreprins următoarele iniţiative:
In the field of financial education the Commission has undertaken the following initiatives:
· Comisia a creat un site web, Dolceta, care oferă educaţie de consum adulţilor – site-ul este tradus în toate limbile oficiale ale UE (cu excepţia românei şi bulgarei) şi este adaptat necesităţilor pieţelor naţionale.
· The Commission has set up a website, Dolceta, offering consumer education to adults – the site is translated into all official languages of the EU (except for Romanian and Bulgarian) and is adapted to the needs of national markets
· Comisia a hotărât să extindă site-ul Dolceta în domeniul învăţământului primar şi gimnazial – acest nou proiect este destinat tinerilor şi profesorilor.
· The Commission has decided to extend Dolceta to primary and secondary education - this new project is directed at young people and teachers.
Obiectivul său este de a-i ajuta pe profesori să includă aspectele financiare în lecţii şi să evalueze elevii în acest domeniu.
The objective is to help educators to incorporate financial matters into their classes and evaluate students on these topics.
· „Europe Diary” – o broşură distribuită elevilor din ciclul secundar pentru a-i informa cu privire la drepturile lor în calitate de consumatori.
· " Europe Diary" – a booklet distributed to second-level students to inform them of their rights as consumers.
Aceasta cuprinde o secţiune legată de bani şi datorii, în care se explică modul de funcţionare a instituţiilor şi produselor financiare, avertizând asupra pericolelor împrumutului excesiv.
It includes a section on money and debt, which explains how financial institutions and products work, and gives a warning on the dangers of excessive borrowing.
· În martie 2007, Comisia a organizat o conferinţă cu privire la „Creşterea capacităţii financiare” pentru a sublinia importanţa educaţiei financiare de înaltă calitate şi pentru a asigura un forum de schimb de bune practici.
· In March 2007, the Commission organized a Conference on “Increasing Financial Capability” to highlight the importance of high-quality financial education provision and provide a forum for the exchange of best practices.
· În Cartea verde privind serviciile financiare cu amănuntul s-a sugerat că se pot face mai multe pentru încurajarea educaţiei financiare
· Green Paper on Retail Financial Services suggested that more could be done to encourage financial education
· Comunicarea Comisiei privind educaţia financiară (COM(2007)226)
· Commission Communication on Financial Education (COM(2007)226)
VIII Măsuri
VIII Measures
- Statele membre ar trebui să joace un rol central în educaţia financiară.
- Member States should play a central role in financial education.
Cu toate acestea, trebuie elaborat un program de bază în domeniul educaţiei financiare la nivelul UE.
However a basic program in the area of financial education should be developed at EU level.
Programul trebuie să creeze reguli şi principii comune aplicate în toate statele membre.
This program must create common rules and principles applied in all Member States.
- Cea mai bună modalitate de a îmbunătăţi capacitatea financiară a oamenilor este includerea unei discipline legate de aspectele financiare în programa şcolară.
- The best way to improve people's financial capability is to incorporate a subject covering financial matters in the school curriculum.
Pentru a obţine cele mai bune rezultate, educaţia financiară ar trebui să înceapă din şcoală şi să fie obligatorie.
In order to achieve best results financial education should start at school and be obligatory.