natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1. își exprimă profunda îngrijorare cu privire la sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice ca urmare a crizei financiare și economice; reamintește că eforturile depuse în cadrul pactului de creștere și stabilitate înainte de începerea crizei erau direcționate în mare parte spre soluționarea provocării demografice tot mai pronunțate; recunoaște că o mare parte a eforturilor au fost contrabalansate de necesitatea creșterii accentuate a cheltuielilor publice, în special pentru a preveni prăbușirea sistemului financiar mondial, precum și pentru a atenua cele mai grave consecințe ale acesteia;
Expresses its deep concern about the long-term sustainability of public finances in the aftermath of the financial and economic crises; recalls that the efforts made in the framework of the SGP prior to the crises were to a very high degree geared towards meeting the growing demographic challenge; acknowledges that much of this effort has been wiped out by the need dramatically to increase government expenditure in order to prevent the worldwide meltdown of the financial system and to alleviate the social consequences of this meltdown;
15. subliniază că diminuarea treptată și controlată a deficitelor are un rol crucial în menținerea ratelor dobânzilor la un nivel redus și limitarea gradului de îndatorare, asigurând în același timp capacitatea de susținere a cheltuielilor aferente sistemelor sociale și a standardelor de viață ale gospodăriilor;
Emphasises that a gradual and controlled exit from the deficits is of crucial importance in order to keep interest rates down and the debt burden limited, thereby safeguarding the ability to maintain welfare spending and standards of living for households;
19 subliniază că, în vederea consolidării finanțelor publice, toate statele membre ar trebui să înceapă, cel târziu în 2011, reducerea anuală a deficienței de sustenabilitate cu 1% din PIB;
19 Emphasises, in the context of the need to achieve sound public finances, that in 2011 at the latest all Member States should start to reduce their sustainability gap by 1% of GDP yearly;
29. consideră că administrarea finanțelor publice în baza unor decizii pe termen scurt va contribui la sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice și că, în cadrul domeniului de aplicare a acestei serii de decizii pe termen scurt, prin asigurarea unei structuri a termenului scurt, trebuie să se abordeze problema sustenabilității datoriei publice;
Takes the view that managing public finances on the basis of a series of specific short-term decisions will establish the long-term sustainability of public finances, and that it is within the scope of this series of short-term decisions, through the provision of a structure for the short term, that the issue of the sustainability of public debt must be addressed;
43. subliniază că atacurile speculative recente împotriva câtorva economii europene au avut drept țintă principală moneda euro în sine și convergența economică europeană; în acest sens, își exprimă încrederea că problemele europene necesită soluții europene, care ar trebui să ofere modalități interne de evitare a oricărui risc de neîndeplinire a obligațiilor prin îmbinarea disciplinei fiscale naționale cu mecanismele de susținere financiară în ultimă instanță;
Stresses that recent speculative attacks against several European economies had as their primary target the euro itself and European economic convergence; in that sense, is convinced that European problems need European solutions, which should offer internal means of avoiding any risk of defaults by combining national fiscal discipline with last-resort mechanisms of financial support;
45. consideră strategia reînnoită pentru creștere economică și locuri de muncă drept factor cheie în vederea sustenabilității finanțelor publice în Uniunea Europeană; consideră că economia Uniunii Europene, și în special baza industrială, trebuie modernizată; solicită realocarea unei părți din bugetul UE și al statelor membre spre investiții majore în cercetare și inovație; subliniază că noua strategie Europa 2020 are nevoie de instrumente obligatorii pentru a avea succes;
Regards a renewed growth and jobs strategy as a key contributor to sustainable public finances in the European Union; believes that the European Union needs to modernise its economy and particularly its industrial base; calls for a reallocation of funding in the EU and the Member States' budgets towards greater investment in research and innovation; points out that the new Europe 2020 strategy needs binding instruments to succeed;
Dimensiunea socială și ocupațională a strategiei de ieșire din criză
The social and employment dimension of the crisis exit strategy
58. subliniază importanța asocierii redresării economice cu politici care să vizeze combaterea șomajului structural, în special în rândul tinerilor, persoanelor în vârstă, persoanelor cu handicap și femeilor, pentru a crește numărul de locuri de muncă de calitate, sporind astfel nivelul productivității muncii și a investițiilor; în acest sens, consideră importante politicile de îmbunătățire a calității capitalului uman, precum educația sau politicile de sănătate care vizează dezvoltarea unei forțe de muncă mai productive și mai durabile și politicile care vizează prelungirea duratei vieții profesionale; invită statele membre și Comisia Europeană să își consolideze politicile și măsurile pentru ocuparea forței de muncă și piața muncii, prin situarea acestora în centrul strategiei pentru Europa 2020;
Stresses the importance of linking economic recovery with targeted policies to address structural unemployment, in particular unemployment among young people, older people, disabled people and women, with a view to increasing quality employment, thereby enhancing the productivity of both labour and investment; in this respect, considers policies to improve the quality of human capital, such as education, or healthcare policies aimed at developing a more productive and longer-working workforce and policies aimed at lengthening the duration of professional activity, to be important; calls on the Member States and the Commission to strengthen their employment and labour-market policies and measures, placing them at the heart of the Europe 2020 strategy;
Impactul schimbărilor demografice și strategia pentru ocuparea forței de muncă
The impact of demographic change and the employment strategy
61. consideră că strategia pentru Europa 2020 trebuie să se concretizeze într-un „pact pentru politica economică, ocupațională și socială” care vizează susținerea competitivității economiei europene și axat pe integrarea tuturor pe piața muncii, care să protejeze cel mai bine cetățenii de excluziunea socială; subliniază faptul că toate politicile ar trebui să se sprijine reciproc pentru a realiza sinergii pozitive; consideră că strategia ar trebui să se bazeze pe linii directoare, iar acolo unde este posibil pe indicatori și repere măsurabile și comparabile la nivel național și la nivelul UE, însoțite de un sistem de acordare a unor recompense pentru cei care respectă obiectivele și de sancționare a celor care nu le respectă, în conformitate cu principiile flexicurității și cu metoda dialogului social;
Takes the view that the Europe 2020 strategy should take the form of a ‘pact on economic, employment and social policy’ aimed at sustaining the competitiveness of the European economy and focused on labour market integration for all, i.e. one that best protects citizens from social exclusion; stresses that all policies should be mutually reinforcing so as to achieve positive synergies; takes the view that the strategy should be based on guidelines, and where possible indicators and benchmarks that are measurable and comparable both nationally and at EU level, backed up by bonus mechanisms for those who meet the targets and corrective mechanisms for those who do not, respecting flexicurity principles and the social dialogue method;
Sustenabilitatea sistemelor de protecție socială
The sustainability of social protection systems
63. observă că echilibrul pe termen lung al sistemelor de pensii reglementate depinde nu numai de evoluția demografică, ci și de productivitatea forței de muncă active, care influențează rata de creștere potențială și cota din PIB alocată finanțării acestor sisteme de pensii;
Points out that the long-term equilibrium of statutory pension schemes depends not only on population developments, but also on the productivity of those in work, which influences the potential growth rate, as well as on the proportion of GDP reserved for financing those schemes;
Coordonarea politicilor conjuncturale și a reformelor structurale
Coordinating counter-cyclical policies and structural reforms
Execuția politicii bugetare reprezintă o parte importantă a politicii economice a statelor membre.
The implementation of budgetary policy is a key component of the Member States’ economic policies.
Pactul de stabilitate și de creștere limitează însă competențele acestora, nepermițându-le să desfășoare politici discreționare.
The Stability and Growth Pact limits their freedom to pursue discretionary policies.
Revizuirea pactului, în 2005, a definit circumstanțele excepționale în care aceste limite pot fi temporar depășite, pentru a permite curs liber stabilizatorilor automați.
The 2005 revised pact sets out exceptional circumstances in which those limits may temporarily be overstepped in order to allow automatic stabilisers to function.
În prezent, este necesar să definească indicatorii unei „economii redresate”, pentru a se determina în ce moment încep să se aplice măsurile la ieșirea din criză.
Indicators of a ‘recovering economy’ must now be identified in order to determine the exact point at which exit measures should be deployed.
Economiștii convin în general asupra faptului că o economie ce își folosește pe deplin mijloacele de producție reprezintă o economie redresată.
Economists agree that an economy with full employment is one in which production capacity is saturated.
În realitate, această situație survine când rata de utilizare a echipamentelor de producție depășește 85%.
In practice, this situation arises when the rate of utilisation of capital resources exceeds 85%.
Putem așadar considera că, sub un anumit prag de creștere, sunt necesare măsuri de stimulare bugetară și monetară.
Budgetary and monetary stimulus measures may therefore be deemed necessary below a certain growth rate.
Cât privește situația economică a Uniunii Europene, anul 2009 a fost marcat de un recul al producției și de rate de utilizare a capacităților de producție extrem de scăzute, în medie 71%.
As far as the economic situation in the European Union is concerned, 2009 saw a drop in production and very low production capacity utilisation rates (71% on average).
Relansarea este cu atât mai fragilă, cu cât se datorează stocurilor înregistrate de întreprinderi și creșterii ușoare a exporturilor; În cea mai mare parte a țărilor UE consumul stagnează iar investițiile rămân nesemnificative, din cauza scăderii comenzilor.
The recovery is particularly fragile in that it is based on firms’ rebuilding of stocks and a slight upturn in exports.
Aceasta rezultă într-o scădere a potențialului de creștere al economiilor europene.
In most of the Member States, consumption is stagnating and investment remains low as a result of the drop in orders.
Pentru a determina momentul în care politicile la ieșirea din criză ar trebui să devină efective, Comisia ar trebui să fixeze o regulă simplă.
The Commission could consequently apply a simple rule in order to determine the point at which exit strategies should be stepped up.
Atâta timp cât utilizarea capacităților de producție se situează sub rata normală, trebuie menținute măsurile neconvenționale.
As long as production capacity utilisation rates are lower than normal, non-conventional measures should be maintained.
În momentul în care economia atinge acest prag, pot fi recomandate măsuri de asigurare a echilibrului bugetar (cum ar fi afectarea de excedente de la bugetul primar în scopul rambursării datoriilor).
As soon as the economy reaches this point, measures aimed at ensuring a return to budgetary balance (such as using primary budget surpluses for debt repayment) may be recommended.
În căutarea unui criteriu de sustenabilitate a finanțelor publice
Towards a sustainability criterion for public finances
Comunicarea Comisiei recunoaște necesitatea menținerii măsurilor neconvenționale atâta timp cât economia nu s-a relansat și pune problema sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice.
The Commission communication acknowledges the need to maintain non-conventional measures until the economy has recovered, and raises the issue of the long-term sustainability of public finances.
Astfel, după cum subliniază Comunicarea, nu există o definiție clară pentru noțiunea de datorie sustenabilă
Even so, as the communication and its companion report emphasise, ‘there is no one clear-cut definition of a sustainable fiscal position’
Document de lucru însoțind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 14 octombrie 2009 privind sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice pentru o economie în redresare. și nu există o limită superioară definită pentru nivelurile de îndatorare sustenabilă.
Companion report to the Communication from the Commission to the European Parliament and the Council on the Long-term Sustainability of Public Finances for a Recovering Economy, 14 October 2009. and ‘there is no defined upper limit to sustainable debt levels.
Limitele sustenabilității diferă în funcție de țară și perioade
Limits to sustainability differ across countries and time.’
Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 14 octombrie 2009 privind sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice pentru o economie în redresare. .
Communication from the Commission to the European Parliament and the Council on the Long-term Sustainability of Public Finances for a Recovering Economy, 14 October 2009 .
Totuși, Comisia încearcă să propună un criteriu de sustenabilitate, pentru ca datoria să nu dăuneze „capacității guvernului de a furniza serviciile publice necesare, [...] și capacității de a ajusta politicile ca răspuns la provocările noi”.
The Commission nevertheless attempts to suggest a sustainability criterion such that debt does not sap ‘the government’s capacity to deliver the necessary public services (...) and ability to adjust policy in response to new challenges’.
Comisia este îngrijorată de impactul negativ al îmbătrânirii demografice asupra potențialului de creștere și asupra deficitelor publice și de tendința de creștere a cheltuielilor sociale.
It is concerned about the adverse impact on growth potential and government deficits of population ageing and the rise in welfare spending.
Comunicarea Comisiei încearcă să determine, în perspectiva anului 2060, evoluția cheltuielilor și a taxelor ce vor trebui implementate în țările UE pentru ca datoria publică să rămână în limitele acceptabile propuse de 60% din PIB, pe parcursul întregii perioade.
The Commission communication attempts to establish the likely trajectory between now and 2060 in terms of the proportion of expenditure and taxes that the EU Member States will have to commit in order to keep government debt below the acceptable limit of 60% of GDP throughout that period.
Proiecțiile din comunicarea Comisiei se bazează pe ipoteze necesar evolutive pe termen lung.
The projections underpinning the Commission communication are based on assumptions that will inevitably change over a lengthy period of time.
Rata de creștere pe termen lung este însă influențată de deciziile de investiție ale întreprinderilor pe fiecare succesiune de termen scurt, iar aceste decizii depinde ele înseși de politicile discreționare implementate de autorități.
The long-term growth rate is affected by a succession of short-term business investment decisions, which themselves depend on the economic situation and the discretionary policies pursued by the authorities.
Astfel, politicile macroeconomice adecvate pot augmenta rata de creștere potențială și pot să destindă constrângerea de finanțare a regimurilor de protecție socială.
Good macroeconomic policies are likely to increase the potential growth rate and relax constraints on financing social protection systems.
Printre altele, evoluțiile demografice depind de evoluția aleatorie a ratei de fecunditate și de mișcările migratorii.
In addition, population trends depend on fluctuations in fertility rates and migration flows.
Totodată, această „constrângere” de finanțare a cheltuielilor sociale depinde de cererea socială de bunuri publice și de gradul de acceptabilitate a contribuțiilor obligatorii.
Lastly, the constraints on financing welfare spending depend on society’s demand for public goods and the degree to which compulsory contributions are acceptable.
Aceasta cererea socială rămâne importantă în anumite state membre și nu a dăunat în trecut, în mod necesar, dinamismului lor economic.
Such demand is considerable in some Member States, and has not necessarily sapped their economic dynamism in the past.
În prezent se recunoaște eficacitatea „amortizoarelor sociale” ale modelului social european, deosebit de utile pe timp de criză.
The effectiveness of the ‘social safety nets’ associated with the European social model is now acknowledged, and they are particularly useful in times of crisis.
În consecință, este posibilă dezvoltarea și modernizarea acestora, prin redefinirea ariei lor de acțiune și a bazei de finanțare.
For that matter, they could be extended and updated by redefining their scope and financing base.
Așadar în această succesiune de termene scurte trebuie pusă problema datoriei publice.
It is in the context of this succession of short-term decisions that the issue of government debt must be raised.
În această privință, deficitele sunt de dorit în situații de dezechilibru între economii și investiții.
Deficits are desirable where there is an imbalance between savings and investment.
Politicile publice trebuie, în acest caz, să mobilizeze economiile disponibile prin intermediul împrumuturilor, pentru a putea finanța cheltuielile de investiții.
In such cases, public policy must tap available savings by means of borrowing, in order to finance investment expenditure.
Un astfel de dezechilibru exista, în stadiu incipient, încă înainte de declanșarea crizei de lichidități în octombrie 2008; creșterea UE a înregistrat valori negative în al doilea trimestru al lui 2008, iar rata de creștere în zona euro a rămas inferioară ratei sale potențiale de la începutul deceniului.
Such an imbalance was already present in embryonic form well before the onset of the October 2008 cash crisis; the EU experienced negative growth from the second quarter of 2008, and growth in the euro area has remained below its potential rate since the start of the decade.
Pentru a relansa investițiile, politica bugetară este recomandabilă în statele membre ce înregistrează un exces de economii.
In order to kick-start investment, budgetary policy is desirable in those Member States beset by excess saving.
Deficitele sunt suportabile atunci când finanțarea lor nu exercită presiune asupra ratelor dobânzii ale împrumuturilor de stat și atunci când nu presupun un transfer insuportabil al costurilor către contribuabili.
Deficits are sustainable as long as financing them does not put pressure on interest rates on government borrowing or entail the transfer to taxpayers of an intolerably large debt burden.
Însă costurile cresc atunci când ratele reale ale dobânzii sunt superioare ratei de creștere a economiei.
The debt burden rises when real interest rates exceed the economic growth rate.
Din acest motiv, nivelul ratei dobânzii reprezintă, atunci când este scăzut, principalul criteriu de măsurare a sustenabilității datoriei pe termen scurt.
Accordingly, when interest rates are low, they are the main criterion for measuring the sustainability of short-term debt.
Capacitatea de împrumut a statelor membre depinde printre altele de atitudinea agențiilor de rating.
The Member States’ borrowing capacity also depends on the attitude of credit-ratings agencies.
Experiențele recente demonstrează că acestea sunt susceptibile de a supraevalua sau de a subevalua riscurile.
Recent experience shows that such agencies may under- or over-estimate risks.
Agențiile nu vor acorda un rating AAA decât atunci cât statele emitente sunt solvabile.
They will grant an AAA rating only if the state contracting the debt is solvent.
Ratingul acordat va fi cu atât mai bun, cu cât datoria finanțează deficite vectori de creștere și venituri fiscale viitoare.
A state will receive a higher rating if its debt is used to finance deficits that stimulate growth and future tax revenue.
Din acest motiv este importantă inițierea de studii de către Comisie, prin care să se poată evalua calitatea datoriilor, iar Comisia să sancționeze statele membre care ar fi tentate să supraestimeze perspectivele de creștere pentru a putea practica pe ascuns deficite recesive.
Accordingly, it is important for the Commission to carry out studies that will afford a basis for assessing the quality of the Member States’ debts, and to sanction any Member State that may be tempted to overestimate its growth in order to build up a recessionary deficit on the sly.
Identificarea datoriilor „pozitive” și a celor „negative”
Identifying good and bad debt
În aplicarea recomandărilor Comisiei, statele membre s-au angajat de la intrarea în vigoare a monedei euro să reducă cheltuielile de funcționare și să reformeze regimurile de pensii.
Following the Commission’s recommendations, when the euro was introduced the Member States undertook to reduce their administrative expenditure and reform their pension systems.
Odată cu criza, în cursul anului 2009, deficitele și ratele de îndatorare ale tuturor statelor membre au crescut substanțial.
The crisis has meant that all the Member States saw their deficits and indebtedness increase significantly in 2009.
Creșterea deficitelor nu provine doar din aplicarea măsurilor de relansare economică.
The deployment of recovery measures is not the sole reason for their increased deficits.
Această are drept cauză primară încetinirea mecanică a veniturilor fiscale și ține și de eficacitatea politicilor bugetare, măsurabilă prin prisma realizării obiectivelor pe care și le fixează.
One cause is the automatic downturn in tax revenue, and another is the effectiveness of budgetary policies, as measured on the basis of whether they have achieved the objectives set.
Un deficit important poate finanța o creștere economică, sursă de venituri fiscale și de revenire la echilibru.
A large deficit can finance economic expansion, generating tax revenue and promoting a return to budgetary equilibrium.
Aceasta este logica stimulentelor neconvenționale recomandate de către Comisie.
This is the rationale for the ‘non-conventional’ stimuli recommended by the Commission.
În schimb stimulentele fiscale greșit angajate pot avea un efect neglijabil asupra creșterii economice.
On the other hand, poorly calibrated tax incentives may have a minimal effect on growth.
Datoria „negativă” exercită presiune asupra gospodăriilor a căror înclinație către economii este zero, acestea achitând datoria fără să beneficieze de dobânzile la aceasta.
The burden of bad debt weighs on households with no propensity to save, which service the debt without any return.
Întrucât deficitele afectează mai ales gospodăriile care au avut cel mai mult de suferit în timpul crizei, trebuie urgent identificate și neutralizate deficitele recesive.
Given that deficits weigh most heavily on those households worst hit by the crisis, recessionary deficits must be identified and neutralised as a matter of urgency.
Viitorul pactului de stabilitate
What about the Stability Pact ?
Cu ocazia Tratatului de la Maastricht au fost definite deficitele și rata de îndatorare permise, prin stabilirea unei medii a deficitelor și a ratelor de îndatorare ale țărilor participante la Sistemul Monetar European.
When the Maastricht Treaty was drafted, the permissible deficit and debt levels were determined by calculating the average deficit and indebtedness of the countries in the European Monetary System.