natgillin/translations-raw huggingface dataset:
G. întrucât noile atribuţii acordate parlamentelor naţionale în temeiul Tratatului de la Lisabona, în special cu privire la principiul subsidiarităţii, le încurajează să se implice în mod activ, dintr-un stadiu incipient, în procesul de elaborare a politicilor la nivelul Uniunii Europene;
G. whereas the new competences accorded to national parliaments under the Treaty of Lisbon, notably with regard to the principle of subsidiarity, encourage them to get actively involved at an early stage in the process of policy formulation at EU level,
H. întrucât toate formele de cooperare interparlamentară ar trebui să accepte două principii de bază: eficienţă sporită şi democratizare parlamentară;
H. whereas all forms of interparliamentary cooperation should accord with two underlying principles: increased efficiency and parliamentary democratisation,
I. întrucât sarcina şi funcţia principală a Parlamentului European şi a parlamentelor naţionale este aceea de a participa la procesul de luare a deciziilor legislative şi de a examina cu atenţie opţiunile politice la nivel naţional şi, respectiv, european; întrucât astfel, cooperarea strânsă pentru binele comun nu devine superfluă, în special în ceea ce priveşte transpunerea dreptului Uniunii Europene în drept naţional;
I. whereas the primary task and function of the European Parliament and the national parliaments is to take part in legislative decision-making and to scrutinise political choices at, respectively, the national and the European level; whereas this does not render close cooperation for the common good superfluous, especially as regards the transposition of the EU law into national law,
J. întrucât este necesară elaborarea unor orientări politice pe baza cărora reprezentanţii şi organismele Parlamentului European să poată stabili acţiunile viitoare în ceea ce priveşte relaţiile cu parlamentele naţionale şi punerea în aplicare a dispoziţiilor Tratatului de la Lisabona privind parlamentele naţionale,
J. whereas it is appropriate to develop political guidelines on the basis of which the representatives and bodies of the European Parliament can determine future action with regard to its relations with national parliaments and implementation of the provisions of the Treaty of Lisbon relating to national parliaments,
Contribuţia Tratatului de la Lisabona la dezvoltarea relaţiilor
The contribution made by the Treaty of Lisbon to the development of relations
Informaţii cu privire la :
Information about :
– evaluarea politicilor din domeniul libertăţii, securităţii şi justiţiei;
– the evaluation of policies conducted in the area of freedom, security and justice;
– procedurile Comitetului permanent pentru securitate internă;
– proceedings of the Standing Committee on Internal Security;
– propunerile de modificare a tratatelor;
– proposals to amend the Treaties;
– solicitările de obţinere a statutului de membru al Uniunii Europene;
– applications to become a member of the Union;
– revizuirile simplificate ale tratatelor (cu şase luni în avans);
– simplified Treaty revisions (six months in advance);
– propunerile de măsuri de suplimentare a tratatelor;
– proposals for Treaty-supplementing measures;
Participare activă la:
Active participation in :
– buna funcţionare a Uniunii (dispoziţia tip „umbrelă”);
– the proper functioning of the Union (“umbrella” provision);
– controlul asupra Europol şi Eurojust, împreună cu Parlamentul European;
– control of Europol and Eurojust together with the European Parliament;
– convenţiile privind modificările tratatelor;
– conventions dealing with Treaty changes;
Obiecţii cu privire la:
Objections to :
– legislaţia care nu respectă principiul subsidiarităţii, prin intermediul procedurilor „cartonaşul galben” şi „cartonaşul portocaliu”;
– legislation not complying with the principle of subsidiarity, through the “yellow card” and “orange card” procedures;
– modificări ale tratatelor în procedura simplificată;
– Treaty changes in the simplified procedure;
– măsuri de cooperare judiciară în chestiuni de drept civil (dreptul familiei);
– measures of judicial cooperation in civil-law matters (family law);
– o încălcare a principiului subsidiarităţii, introducând o acţiune la Curtea de Justiţie (dacă este permisă de legislaţia naţională);
– an infringement of the principle of subsidiarity, by bringing an action before the Court of Justice (if permitted by national law);
Relaţiile actuale
Current relations
– reuniuni parlamentare comune cu privire la teme orizontale care depăşesc competenţa unei comisii;
– joint parliamentary meetings on horizontal topics going beyond the competence of one committee;
– reuniuni periodice ale comisiilor mixte, cel puţin de două ori pe semestru;
– regular Joint Committee Meetings at least twice per semester;
– reuniuni interparlamentare ad-hoc, la nivel de comisie, din iniţiativa Parlamentului European sau a parlamentului din statul membru care deţine preşedinţia Consiliului;
– ad hoc interparliamentary meetings at committee level on the initiative of the European Parliament or of the parliament of the Member State holding the presidency of the Council;
– reuniuni interparlamentare la nivelul preşedinţilor comisiilor;
– interparliamentary meetings at the level of committee chairs;
– cooperare la nivelul preşedinţilor parlamentari în cadrul Conferinţei preşedinţilor parlamentelor din Uniunea Europeană;
– cooperation at the level of parliament chairs within the Conference of Speakers of the European Union Parliaments;
– vizite ale membrilor parlamentelor naţionale la Parlamentul European în vederea participării la reuniuni ale comisiilor specializate corespondente;
– visits by members of national parliaments to the European Parliament in order to take part in meetings of corresponding specialised committees;
– întâlniri în cadrul grupurilor sau al partidelor politice de la nivel european, în care se reunesc politicieni din toate statele membre cu deputaţi în Parlamentul European;
– meetings within the political groups or parties at European level bringing together politicians from all Member States with Members of the European Parliament;
3. consideră că noile forme de dialog prelegislativ şi postlegislativ dintre Parlamentul European şi parlamentele naţionale ar trebui dezvoltate;
Is of the opinion that new forms of pre- and post-legislative dialogue between the European Parliament and national parliaments should be developed;
8. consideră că alte forme de cooperare decât cele menţionate anterior ar putea contribui în mod eficient la crearea unui spaţiu politic european şi ar trebui dezvoltate în continuare şi diversificate;
Is of the opinion that forms of cooperation other than those mentioned above could make an effective contribution to the creation of a European political space and should be developed further and diversified;
15. observă, în acest context, că prin crearea unei platforme electronice pentru schimbul de informaţii între parlamente, site-ul web IPEX
Observes in this context that the creation of an electronic platform for the exchange of information between parliaments, the IPEX website
16. intenţionează o monitorizare mai sistematică a dialogului prelegislativ dintre parlamentele naţionale şi Comisie (aşa-numita „iniţiativă Barroso”) pentru a fi informat cu privire la poziţia parlamentelor naţionale, într-un stadiu incipient al procesului legislativ; invită parlamentele naţionale să pună în acelaşi timp la dispoziţia Parlamentului European avizele lor emise în acest context;
Envisages more systematic monitoring of the pre-legislative dialogue between the national parliaments and the Commission (the so-called "Barroso initiative") in order to be informed about the national parliaments' position at an early stage of the legislative process; calls on the national parliaments to make the opinions they issue in this context available to the European Parliament at the same time;
Acordul interinstituţional între Parlamentul European, Consiliu şi Comisie din 17 mai 2006 privind disciplina bugetară şi buna gestiune financiară (JO C 139, 14 iunie 2006, p.
Interinstitutional Agreement between the European Parliament, the Council and the Commission of 17 May 2006 on budgetary discipline and sound financial management (OJ C 139, 14 June 2006, p.
1) şi articolul 28 alineatul (3) din TUE. ;
1) and Article 28(3) of the Treaty on European Union. ;
Rolul COSAC
The role of COSAC
22. se angajează să îşi îndeplinească rolul în totalitate, să îşi onoreze responsabilităţile cu privire la funcţionarea COSAC şi să continue să ofere asistenţă tehnică secretariatului COSAC şi reprezentanţilor parlamentelor naţionale;
Is determined to play its role to the full, to discharge its responsibilities with regard to the functioning of COSAC and to continue to provide technical support to the secretariat of COSAC and the representatives of the national parliaments;
I. Dezvoltarea relaţiilor dintre Parlamentul European şi parlamentele naţionale
I. Development of relations between the European Parliament and the national parliaments
Relaţiile dintre Parlamentul European şi parlamentele naţionale au fost oarecum „organice“ până la primele alegeri directe, în măsura în care deputaţii în Parlamentul European erau delegaţi de parlamentele naţionale.
During the period prior to the first direct elections in 1979, relations between the European Parliament and the national parliaments could be described as ‘organic’, since the Members of the European Parliament were appointed by the national parliaments.
Odată cu alegerile directe, această legătură a dispărut şi s-a pus întrebarea de ce natură ar putea sau ar trebui să fie în viitor aceste relaţii.
The direct elections ended that link and threw up the question of how relations could and should be shaped in the future.
După o perioadă ceva mai lungă de timp, în care au existat contacte individuale fără un cadru organizat, odată cu Tratatul de la Maastricht, s-a încercat pentru prima dată o structurare a relaţiilor dintre PE şi parlamentele naţionale.
Following a lengthy period during which only piecemeal, unsystematic discussions were held, with the adoption of the Maastricht Treaty the first attempt was made to give mutual relations between the European Parliament and the national parliaments a structure.
În două declaraţii anexate la tratat s-a subliniat faptul că parlamentele naţionale joacă un rol în activitatea legislativă comunitară, că aceste instituţii trebuie informate din timp de guverne cu privire la iniţiativele legislative şi că se doreşte o colaborare între parlamentele naţionale şi Parlamentul European
Two declarations annexed to the Treaty emphasised that the national parliaments play a role in the Community legislative process, that they should be informed by their governments about legislative proposals in good time and that there should be cooperation between the national parliaments and the European Parliament, which might take the form of the holding of regular meetings and the granting of reciprocal facilities
Declaraţiile 13 şi 14. .
Declarations 13 and 14. .
Printre altele, această colaborare poate consta în organizarea de reuniuni periodice şi acordarea de facilităţi reciproce.
At the same time the Conference of Community and European Affairs Committees of the Parliaments of the European Union (COSAC) was set up.
În aceeaşi perioadă a fost instituită Conferinţa organelor specializate în afaceri comunitare şi europene ale parlamentelor din Uniunea Europeană (COSAC ), care este convocată la fiecare şase luni cu participarea Parlamentului European, în vederea schimbului de informaţii şi de cele mai bune practici cu privire la controlul asupra guvernelor naţionale în materie de chestiuni politice existente la nivel european.
It holds six-monthly meetings, also involving representatives of the European Parliament, in particular in order to exchange experiences and best practices in the area of the scrutiny of national governments’ policies on EU issues.
COSAC poate să comunice „contribuţii” Parlamentului European, Consiliului şi Comisiei, fără ca prin aceasta să angajeze în vreun fel parlamentele naţionale.
COSAC can address ‘contributions’ to the European Parliament, the Council and the Commission, although these are not binding on the parliaments involved.
Participarea Parlamentului European constă în desemnarea unei delegaţii formate din şase membri, dintre care doi sunt vicepreşedinţi ai Biroului, aceştia fiind însărcinaţi mai ales cu relaţiile cu parlamentele naţionale.
The European Parliament’s involvement takes the form of attendance by a delegation of six Members, two of whom are Vice-Presidents particularly familiar with issues concerning relations with the national parliaments.
Protocolul privind rolul parlamentelor naţionale în Uniunea Europeană anexat la Tratatul de la Amsterdam a oficializat această situaţie şi a incorporat-o în dreptul comunitar primar.
The Protocol on the role of national parliaments in the European Union annexed to the Treaty of Amsterdam formalised these arrangements and incorporated them into Treaty law.
Protocolul încurajează parlamentele naţionale să participe mai intens la activităţile Uniunii şi să îşi exprime opiniile cu privire la temele care le afectează în mod deosebit.
The Protocol encourages the national parliaments to become more closely involved in the activities of the Union and to express their views on matters of particular interest to them.
În acest sens, se preconizează o transmitere mai rapidă a documentelor Comisiei şi un termen de şase săptămâni, înainte de momentul în care Consiliul poate demara dezbaterea pe marginea unui text.
With that aim in view, it provides for the prompter forwarding of Commission documents and stipulates that six weeks must elapse before the Council can start considering a text.
„Declaraţia privind viitorul Uniunii”, adoptată de Conferinţa de la Nisa, prevedea ca parlamentele naţionale să participe la o amplă dezbatere, în care, printre altele, să se clarifice „rolul parlamentelor naţionale în arhitectura europeană”.
The ‘Declaration on the Future of the Union’ adopted by the Nice European Council called for the national parliaments to be involved in wide-ranging discussions which would address issues including the ‘role of the national parliaments in the European architecture’.
În consecinţă, unul dintre cele unsprezece grupuri de lucru ale următoarei Convenţii Europene a dezbătut rolul parlamentelor naţionale.
Accordingly, one of the eleven working groups set up by the ensuing European Convention focused on the role of the national parliaments.
În raportul său final, grupul de lucru şi-a exprimat părerea că parlamentele naţionale ar trebui să se folosească de toate mijloacele aflate la dispoziţie pentru ca prin intermediul guvernelor să influenţeze Consiliul. „Ancorarea” Uniunii de statele membre este de competenţa parlamentelor naţionale.
In its final report the working group stated that the national parliaments should do everything in their power to influence the Council through their governments.
Relaţia cu Parlamentul European nu este una concurenţială.
‘Anchoring’ the Union in the Member States was a matter for the national parliaments, whose relationship with the European Parliament should not be one of competition.
Rolul fiecărei instituţii este diferit, cu toate acestea au acelaşi obiectiv, şi anume acela de a aduce Uniunea Europeană mai aproape de cetăţeni şi în acest fel să contribuie la întărirea legitimităţii democratice a Uniunii
Their roles might be different, but they shared the common objective of bringing the EU closer to citizens and thus contributing to enhancing the democratic legitimacy of the Union
Document CONV 35302 din 22.10.2002, pagina 2 şi 3. .
Document CONV 35302 of 22 October 2002, pp. 2 and 3. .
În anul 2002, Parlamentul European a întocmit un raport detaliat privind relaţiile cu parlamentele naţionale
In 2002 the European Parliament drew up a comprehensive report on its relations with the national parliaments
Rezoluţia din 7.2.2002, Raportul A5-0023/2002 al Comisiei pentru afaceri constituţionale, raportor Giorgio Napolitano. .
Resolution of 7 February 2002, report A5-0023/2002 of the Committee on Constitutional Affairs, rapporteur Giorgio Napolitano. .
Punctul 3 din rezoluţie. .
Paragraph 3 of the resolution. .
În ceea ce priveşte partea practică a relaţiilor, Parlamentul European a propus dezvoltarea în continuare şi sistematizarea colaborării dintre comisii în toate domeniile integrării europene, printre altele în domeniul politicii externe şi de securitate comune, al Uniunii Economice şi Monetare, al spaţiului de libertate, securitate şi justiţie şi în domeniul afacerilor constituţionale
As regards the practical side of relations, it proposed that cooperation between the parliamentary committees of the national parliaments and the European Parliament in all European integration-related sectors should be developed and placed on a systematic footing, not least in the areas of the common foreign and security policy, Economic and Monetary Union, the area of freedom, security and justice and constitutional affairs
Punctul 13 din rezoluţie. .
Paragraph 13 of the resolution. .
În protocoalele la Tratatul constituţional privind rolul parlamentelor naţionale în Uniunea Europeană şi privind aplicarea principiilor subsidiarităţii şi proporţionalităţii, parlamentele naţionale au obţinut pentru prima dată posibilitatea de a examina un proiect legislativ din punctul de vedere al respectării principiului subsidiarităţii, atunci când îşi exprimă votul o treime dintre parlamente (procedura „cartonaşului galben”).
In the protocols annexed to the Constitutional Treaty dealing with the role of the national parliaments in the European Union and the application of the principles of subsidiarity and proportionality for the first time the national parliaments were given the possibility of securing a review of a legislative proposal in respect of its compliance with the subsidiarity principle if one-third of the national parliaments submit reasoned opinions calling for such a review (‘yellow card’ procedure).
În aceleaşi protocoale la Tratatul de la Lisabona, numit şi Tratatul de reformă, acest drept a fost completat cu posibilitatea de a respinge un proiect legislativ cu o majoritate de voturi din partea parlamentelor şi o majoritate de voturi în Parlamentul European, precum şi cu o majoritate de 55% dintre membrii Consiliului (procedura „cartonaşului roşu”).
In the same protocols annexed to the Lisbon Treaty, also referred to as the reform Treaty, this right was broadened to encompass the possibility of halting consideration of a legislative proposal on the basis of a call made by a majority of the national parliaments, a majority in the European Parliament and a majority of 55% of the members of the Council (‘red card’ procedure).
Această noutate se referă şi la relaţia dintre Parlamentul European şi parlamentele naţionale, în sensul în care acesta trebuie să respecte un termen de opt săptămâni înainte de a încheia dezbaterile pe marginea unei propuneri şi trebuie să ia în considerare avizele motivate comunicate în acest timp.
This innovation also has a bearing on relations between the European Parliament and the national parliaments, since the former must allow a period of eight weeks to elapse before concluding its consideration of a proposal and must take account of reasoned opinions submitted during that period.
În plus, Parlamentul trebuie să îşi adapteze Regulamentul de procedură la noua situaţie.
In addition, it must bring its Rules of Procedure into line with the new situation.
Chiar şi în cazul în care importanţa practică a noului mecanism se va arăta doar după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, acesta are o totuşi o importanţă „simbolică” deloc de neglijat, având în vedere că parlamentele naţionale sunt recunoscute pentru prima dată în mod oficial ca fiind „actori la nivelul Uniunii”.
Although the practical impact of the new arrangements will become clear only once the Lisbon Treaty has entered into force, their ‘symbolic’ significance should not be underestimated, since for the first time the national parliaments have been officially recognised as ‘players at Union level’.
Ce concluzii s-ar putea desprinde din dezvoltarea menţionată a relaţiilor dintre Parlamentul European şi parlamentele naţionale?
What conclusions can be drawn from this survey of the way relations between the European Parliament and the national parliaments have developed?
În primul rând, că nu mai există niciun fel de antagonism.
The first is that there is no longer any antagonism between the two sides.
Parlamentul European nu doar a acceptat, ci şi a susţinut intens rolul tot mai important al parlamentelor naţionale.
The European Parliament has not just taken a benevolent view of the measures which have increased the importance of the role played by the national parliaments; it has actively supported the process.
În plus, participanţii au recunoscut că doar printr-o complementaritate între acţiunile lor s-ar putea ajunge la un control parlamentar suplimentar al executivelor, atât la nivelul Uniunii Europene, cât şi la nivelul statelor membre.
In addition, all those involved have recognised that it is only by joining forces that they can enhance parliamentary scrutiny of the executive at both Union and Member State levels.
Membrii Parlamentului European şi ai parlamentelor naţionale au de-a face cu aceeaşi miniştri, indiferent dacă aceştia se află în calitate de reprezentanţi ai guvernelor sau în calitate de reprezentanţi ai Consiliului de Miniştri.
The Members of the European Parliament and of the national parliaments have to deal with the same ministers, whether in their capacity as representatives of national governments or in their capacity as representatives of the Council of Ministers.
Redundanţa activităţilor şi rivalităţile trebuie evitate de ambele părţi.
Duplication of work and rivalries are of no use to either side.
Relaţiile trebuie să se concretizeze într-o colaborare, care trebuie să fie mai structurată, însă nu neapărat şi mai formalizată.
Relations between the European Parliament and the national parliaments must take the form of cooperation which is more structured, but not necessarily more formalised.
Propunerea de rezoluţie care precede acest text conţine un număr de propuneri practice în acest sens.
The motion for a resolution preceding this text contains a number of practical proposals as to how this might be brought about.
Pe de altă parte, colaborarea interparlamentară nu trebuie să ducă la o imixtiune în drepturile parlamentelor privind atribuţiile de decizie ale acestora.
On the other hand, interparliamentary cooperation must not encroach on parliaments' decision-making powers.
Fiecare formă de colaborare interparlamentară trebuie să fie deliberativă, nu trebuie să conţină hotărâri referitoare la ciclurile decizionale actuale ale Uniunii şi trebuie să se caracterizeze prin recunoaşterea reciprocă a parlamentelor şi a parlamentarilor ca fiind o oglindă a societăţii
Any form of interparliamentary cooperation should be deliberative by nature, non-decisive with regard to the existing EU policy cycles and characterised by mutual recognition of parliaments and parliamentarians as mirrors of society
Andreas Maurer, The Lisbon Treaty: New options for and recent trends of interparliamentary cooperation, Speech held at the annual conference of correspondents of the European Centre for Parliamentary Research and Documentation (Tratatul de la Lisabona: noi opţiuni şi tendinţe actuale privind cooperarea interparlamentară.
Andreas Maurer, The Lisbon Treaty: New options for and recent trends in interparliamentary cooperation, speech held at the annual conference of correspondents of the European Centre for Parliamentary Research and Documentation, Brussels, 9 October 2008, p.
privind dezvoltarea relaţiilor dintre Parlamentul European şi parlamentele naţionale, în temeiul Tratatului de la Lisabona
on the development of the relations between the European Parliament and national parliaments under the Treaty of Lisbon