natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- dezvoltarea agrosilviculturii, a gardurilor vii, a zonelor împădurite pe parcele, a sistemelor de pășuni permanente sau temporare, precum și reîmpădurirea;
– the development of agroforestry, hedges, wooded areas on farmland, permanent or temporary grassland pasture systems and reforestation;
- extinderea pășunilor permanente și a zonelor înierbate;
– the development of permanent pasture and areas of grass;
- protecția terenurilor bogate în carbon, precum turbăriile (interzicerea culturilor) și zonele umede (culturi de plante adaptate, precum stuful, ca alternativă la drenaj);
– protection of carbon-rich land such as peatland (through crop bans) and wetlands (by growing suitable crops, such as reeds, as an alternative to drainage);
- modernizarea exploatațiilor agricole (izolarea clădirilor, folosirea echipamentelor cu consum redus de energie, utilizarea energiilor regenerabile).
– farm modernisation (building insulation, energy-efficient equipment and the use of renewable energies).
Viitoarea politică agricolă comună ar trebui să încurajeze dezvoltarea acestor practici prin acțiuni de informare și de formare, prin măsuri de încurajare și prin investiții în cercetare, cu atât mai mult cu cât acestea permit, de asemenea, combaterea degradării solurilor, a rarefierii apei și a poluării, precum și conservarea biodiversității.
The future CAP should foster the development of such practices through the provision of information and training, incentive measures and investment in research, particularly given that they are also a means of limiting soil depletion, water scarcity and pollution and preserving biodiversity.
A sosit momentul creării unei politici veritabile în domeniul forestier, capabilă să promoveze o gestionare și o producție durabilă a pădurilor și să valorifice mai eficient aportul domeniului silvicol, acest sector fiind cel care contribuie cel mai mult la captarea carbonului.
It is also time to introduce an effective forestry policy that promotes sustainable forestry management and production and does more to tap the potential of this industry, which is the one that makes the greatest contribution to carbon capture.
· reducerea emisiilor de metan și de protoxid de azot
· Reducing methane and nitrous oxide emissions
Cel mai mare potențial de reducere a GES de origine agricolă se situează la nivelul emisiilor de protoxid de azot, care pot fi diminuate printr-o aplicare mai redusă, dar mai eficientă, a îngrășămintelor azotate (agricultura de precizie), prin utilizarea de îngrășăminte organice pe bază de deșeuri valorificate (biomasa locală provenită din culturile intercalate și alte deșeuri organice), prin dezvoltarea culturilor intermediare, precum cea de leguminoase furajere, și prin cercetarea asupra noilor soiuri cu înalt potențial de captare a carbonului și a azotului.
Nitrous oxide emissions are the GHG emissions from farming with the greatest potential for reduction; they can be cut by making more limited and effective use of nitrogen fertilisers (precision farming), using organic fertilisers based on recovered waste (local biomass from intercropping and other organic waste), developing intermediate crops such as forage legumes and identifying new varieties with superior carbon and nitrogen capture potential.
Reducerea emisiilor de metan este posibilă îmbunătățind:
Methane emissions can be cut by improving:
- tehnicile de creștere (modificarea regimului alimentar al rumegătoarelor, în special prin creșterea rației acestora în lipide, selecția genetică etc.).
– farming techniques (modified ruminant diets with increased fat rations, genetic selection, etc.).
În acest sens, trebuie să se consolideze cercetarea și să se pună în funcțiune un program alimentar care să permită în același timp reducerea dependenței UE de proteinele vegetale importate;
To this end, it is essential to step up research efforts and introduce a food programme that will also reduce the EU’s dependence on imported plant proteins; and
- gestionarea dejecțiilor animale (ameliorarea sistemelor de stocare și răspândire pe culturi și tratarea în uzine de biogaz – una din tehnicile cele mai promițătoare în materie de reducere a emisiilor și de dezvoltare a energiilor regenerabile, în special în regiunile unde există o densitate ridicată a șeptelului).
– animal manure management (improving storage and crop application systems and processing such manure in biogas factories – one of the most promising ways of reducing emissions and developing renewable energies, particularly in regions characterised by high-density livestock farming).
· sursă de energii regenerabile
· Renewable energy sources
Agricultura este vizată în mod special de obiectivele UE în materie de dezvoltare a energiilor regenerabile.
The EU’s objectives for the development of renewable energies have a particular bearing on agriculture.
Trebuie accelerate eforturile în domeniul cercetării și dezvoltării pentru a exploata și a valorifica biomasa agricolă, fie că aceasta provine din deșeuri agricole, forestiere și din dejecțiile animale, fie din producția de biocarburanți durabili, cu condiția ca aceștia din urmă să nu pună în pericol siguranța alimentară.
There is a need to speed up research and development work on the exploitation and utilisation of farm biomass from farm and forest waste and livestock manure and the production of sustainable agrofuels, provided that the latter do not jeopardise food security.
- Dimensiunea internațională
– International aspects
Uniunea Europeană este primul importator de produse agricole, ceea ce implică un cost în materie de carbon superior celui corespunzător producțiilor europene, din cauza nivelului adeseori mai scăzut al criteriilor ecologice din țările terțe și datorită emisiilor care provin din transporturile pe distanțe lungi.
The EU is the leading importer of agricultural produce, resulting in a higher carbon cost than that generated by European farms, owing to the lower environmental standards often found in non-EU countries coupled with long-distance transport emissions.
Consumatorii trebuie informați prin intermediul unei etichetări adecvate (amprenta de carbon), eforturile întreprinse de agricultorii europeni în vederea reducerii emisiilor trebuie compensate în mod echitabil, iar acțiunile de diversificare a producțiilor locale (în special dezvoltarea proteinelor vegetale în UE) trebuie încurajate.
There is a need to inform consumers by means of appropriate carbon footprint labelling, to compensate European farmers fairly for their efforts to reduce emissions, and to encourage local farms to diversify ( inter alia by developing EU production of plant proteins).
UE trebuie să reinvestească, de asemenea, în politica de dezvoltare agricolă pentru a contribui la răspândirea noilor practici și pentru a favoriza dezvoltarea altor tipuri de agricultură durabilă în lume, în vederea garantării securității alimentare.
The EU must also reinvest in the rural development policy in order to help disseminate new practices and foster the development of sustainable agriculture elsewhere in the world with a view to ensuring food security.
UE are totodată o datorie morală în lupta împotriva schimbărilor climatice față de toate regiunile care pot fi victime ale acestui fenomen (ariditate, creșterea nivelului apelor și alte fenomene climatice extreme).
In the fight against climate change, it also has a moral duty to all those regions that may be adversely affected by such change (drought, the rising sea level and other extreme climatic phenomena).
Măsuri agricole de adaptare la încălzirea globală
Measures to help farming adapt to global warming
În paralel cu eforturile de atenuare a încălzirii globale, agricultura va trebui să se adapteze la schimbările climatice actuale.
In addition to global warming mitigation efforts, farming will have to adapt to the climate change currently taking place.
Cu câteva excepții pentru anumite producții din nordul Europei, experții afirmă la unison că impactul acestor schimbări va fi negativ în ansamblu pentru agricultura europeană, în special în regiunile din sud și sud-est.
With the exception of some north European farms, experts agree that climate change will have a negative net impact on EU agriculture, especially in the south and south-east.
PAC trebuie să încurajeze principalele măsuri agronomice de adaptare, și anume:
The CAP must encourage the main agronomic adaptation measures, namely:
· gestionarea optimă a resurselor de apă (sisteme de irigații mai eficace, rezervoare colinare etc.);
· optimal water resource management (more efficient irrigation systems, hillside reservoirs, etc.);
· alegerea varietăților și rotația culturilor adaptate în funcție de secetă, de boli etc.;
· choosing crop varieties and practising crop rotation according to considerations such as drought and disease;
· protecția solurilor (garantând materia organică a acestora) de eroziunea hidraulică și aeriană;
· protecting the soil from water and wind erosion by ensuring organic matter content;
· plantarea de garduri vii sau de suprafețe împădurite la marginea parcelelor pentru reținerea apei și limitarea scurgerilor și pentru a servi drept paravânt și adăpost pentru factorii auxiliari ai culturilor, precum insectele polenizatoare;
· planting hedges or wooded areas on the edges of farmland to retain water, limit runoff, act as windbreaks and provide shelter for crop auxiliaries such as pollinating insects;
· măsurile de supraveghere și de control în ceea ce privește insectele și bolile;
· monitoring and controlling insects and disease;
· gestiunea forestieră pentru limitarea riscurilor de incendii.
· managing forests in such a way as to limit the risk of fire.
PAC va trebui să răspundă așteptărilor din ce în ce mai importante ale opiniei publice în ceea ce privește o politică agricolă mai durabilă, ținând seama, în același timp, de faptul că încălzirea globală poate afecta capacitatea de producție și de alimentare a populației în lume, inclusiv în Europa.
The CAP will have to meet growing public demand for a more sustainable agricultural policy, while bearing in mind that global warming may jeopardise world food production capacity, including in Europe.
Potrivit Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO), producția mondială de alimente va crește cu 70 % până în 2050, pentru a asigura hrana a nouă miliarde de oameni.
According to the FAO, world food production will have to increase by 70% by 2050 in order to feed 9 billion people.
PAC, la fel precum celelalte politici agricole din lume, va trebui să producă mai mult, acordând în același timp mai multă atenție echilibrelor naturale.
The CAP, like the agricultural sector elsewhere in the world, will have to produce more while showing greater respect for natural balances.
Aceste provocări trebuie abordate prin intermediul tuturor instrumentelor PAC, nu numai cu ajutorul subvențiilor acordate în cadrul celui de-al doilea pilon.
They must be addressed through all the CAP instruments, not just the second-pillar subsidies.
De altfel, actualul sistem al ecocondiționalității, bazat pe obligații care vizează mai mult mijloacele decât rezultatele, este foarte complex pentru agricultori și nu este în măsură să răspundă problemelor de mediu.
In addition, the current cross-compliance system, which is based on a best efforts obligation rather than an obligation to achieve results, is very complicated for farmers yet inadequate as a response to environmental issues.
Trebuie adoptată o nouă strategie, bazată pe o reorientare înspre modele de producție durabile, ceea ce necesită ajutoare compensatorii pentru acoperirea costurilor suplimentare legate de aceste obiective (contracte locale de ecocertificare) și pentru asigurarea remunerării serviciilor oferite societății pentru furnizarea de „bunuri publice” (întreținerea spațiilor rurale, conservarea biodiversității, captarea carbonului, siguranța alimentară etc.).
A new approach focusing on sustainable production models should be adopted, necessitating compensatory aid to cover the extra costs arising from these objectives (local eco-certification contracts) and pay for the services rendered to society through the supply of ‘public goods’ (such as the preservation of rural areas, biodiversity conservation, carbon capture and food security).
Încălzirea globală ne constrânge să reinventăm un model de dezvoltare.
Climate change is forcing us to reinvent our development model.
Pentru a-și redobândi legitimitatea în fața opiniei publice și pentru a reda un sens meseriei de agricultor, PAC trebuie să devină o politică agricolă alimentară și de mediu, prevăzută cu sisteme mai adecvate și mai durabile de ajutoare pentru producție, dublate de instrumente de reglementare revizuite pentru a face față volatilității crescânde a piețelor și sporirii riscurilor sanitare.
In order to regain legitimacy in the eyes of the public and restore meaning to the farming profession, the CAP must be turned into an agricultural, food and environmental policy with fairer, more sustainable farmer support systems coupled with regulatory instruments redesigned to cope with increasing market volatility and growing health risks.
John Stuart Agnew, Richard Ashworth, José Bové, Luis Manuel Capoulas Santos, Vasilica Viorica Dăncilă, Michel Dantin, Paolo De Castro, Albert Deß, Diane Dodds, Herbert Dorfmann, Hynek Fajmon, Lorenzo Fontana, Iratxe García Pérez, Béla Glattfelder, Martin Häusling, Esther Herranz García, Peter Jahr, Elisabeth Jeggle, Jarosław Kalinowski, Elisabeth Köstinger, Giovanni La Via, Stéphane Le Foll, George Lyon, Gabriel Mato Adrover, Mairead McGuinness, Krisztina Morvai, James Nicholson, Rareș-Lucian Niculescu, Wojciech Michał Olejniczak, Georgios Papastamkos, Marit Paulsen, Britta Reimers, Ulrike Rodust, Giancarlo Scotta’, Czesław Adam Siekierski, Alyn Smith, Csaba Sándor Tabajdi, Marc Tarabella, Janusz Wojciechowski
John Stuart Agnew, Richard Ashworth, José Bové, Luis Manuel Capoulas Santos, Vasilica Viorica Dăncilă, Michel Dantin, Paolo De Castro, Albert Deß, Diane Dodds, Herbert Dorfmann, Hynek Fajmon, Lorenzo Fontana, Iratxe García Pérez, Béla Glattfelder, Martin Häusling, Esther Herranz García, Peter Jahr, Elisabeth Jeggle, Jarosław Kalinowski, Elisabeth Köstinger, Giovanni La Via, Stéphane Le Foll, George Lyon, Gabriel Mato Adrover, Mairead McGuinness, Krisztina Morvai, James Nicholson, Rareş-Lucian Niculescu, Wojciech Michał Olejniczak, Georgios Papastamkos, Marit Paulsen, Britta Reimers, Ulrike Rodust, Giancarlo Scottà, Czesław Adam Siekierski, Alyn Smith, Csaba Sándor Tabajdi, Marc Tarabella, Janusz Wojciechowski
referitor la propunerea de regulament al Consiliului privind cooperarea administrativă și combaterea fraudei în domeniul taxei pe valoarea adăugată (reformare)
on the proposal for a Council regulation on administrative cooperation and combating fraud in the field of value added tax (Recast)
(Reformare – articolul 87 din Regulamentul de procedură)
(Recast - Rule 87 of the Rules of Procedure)
ANEXĂ: SCRISOAREA COMISIEI PENTRU AFACERI JURIDICE.....................................27
ANNEX: LETTER FROM THE COMMITTEE ON LEGAL AFFAIRS...................................27
ANEXĂ: AVIZUL GRUPULUI CONSULTATIV AL SERVICIILOR JURIDICE ALE PARLAMENTULUI EUROPEAN, CONSILIULUI ŞI COMISIEI 29
ANNEX: OPINION OF THE CONSULTATIVE WORKING PARTY OF THE LEGAL SERVICES OF THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL AND THE COMMISSION 29
referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind cooperarea administrativă și combaterea fraudei în domeniul taxei pe valoarea adăugată (reformare)
on the proposal for a Council regulation on administrative cooperation and combating fraud in the field of value added tax (Recast)
(Procedura legislativă specială – consultare – reformare)
(Special legislative procedure – consultation – recast)
– având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului ( COM(2009)0427 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2009)0427 ),
– având în vedere articolul 93 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu ( C7-0165/2009 ),
– having regard to Article 93 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7-0165/2009 ),
– având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare” ( COM(2009)0665 ),
– having regard to the communication from the Commission to the European Parliament and the Council entitled 'Consequences of the entry into force of the Treaty of Lisbon for ongoing interinstitutional decision-making procedures' ( COM(2009)0665 ),
– având în vedere articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
– having regard to Article 113 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri juridice din 12 noiembrie 2009 adresată Comisiei pentru afaceri economice și monetare în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,
– having regard to the letter of 12 November 2009 from the Committee on Legal Affairs to the Committee on Economic and Monetary Affairs in accordance with Rule 87(3) of its Rules of Procedure,
– având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare ( A7‑0061/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7‑0061/2010 ),
A. întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora;
A. whereas, according to the Consultative Working Party of the legal services of the European Parliament, the Council and the Commission, the proposal in question does not include any substantive amendments other than those identified as such in the proposal and whereas, as regards the codification of the unchanged provisions of the earlier acts together with those amendments, the proposal contains a straightforward codification of the existing texts, without any change in their substance,
(2) Frauda fiscală și evaziunea fiscală care se extind dincolo de frontierele statelor membre conduc la pierderi bugetare și la încălcări ale principiului impozitării corecte și pot provoca denaturări ale circulației capitalurilor și ale condițiilor concurenței.
(2) Tax evasion and tax avoidance extending across the frontiers of Member States lead to budget losses and violations of the principle of fair taxation and are liable to bring about distortions of capital movements and of the conditions of competition.
Prin urmare, ele afectează funcționarea pieței interne.
They therefore affect the operation of the internal market.
Prin urmare, ele afectează negativ funcționarea pieței interne.
They therefore negatively affect the operation of the internal market.
Pentru a sublinia impactul negativ al evaziunii fiscale și al fraudei fiscale asupra pieței interne.
In emphasis of the negative impact of tax evasion and tax avoidance on the internal market.
(3a) Parlamentul European, în rezoluția sa din 2 septembrie 2008 referitoare la o strategie coordonată pentru intensificarea luptei împotriva fraudei fiscale 1 , a reiterat faptul că actualul sistem de gestionare a TVA necesită o revizuire radicală și, în consecință, a îndemnat Comisia să prezinte propuneri pentru armonizarea procedurilor de înregistrare și de radiere a contribuabililor obligați la plata TVA și, de asemenea, pentru a permite statelor membre accesul automat la datele fără caracter sensibil referitoare la propriii contribuabili stocate de către un alt stat membru.
(3 a ) The European Parliament, in its resolution of 2 September 2008 on a coordinated strategy to improve the fight against fiscal fraud 1 , reiterated that the existing system for managing VAT needs a radical overhaul, and urged the Commission , therefore, to submit proposals for harmonising the registration and de-registration procedures for taxable persons and for allowing Member States automatic access to non-sensitive data on their taxpayers which is held by another Member State.
1 JO C 295 E, 4.12.2009, p.
1 OJ C 295 E, 4.12.2009, p.
Parlamentul European a solicitat ameliorarea cooperării administrative în raportul său din 2008 privind frauda fiscală.
Parliament called for closer administrative cooperation in its 2008 report on tax fraud.
(3b) În cazul obținerii accesului automat la date fără caracter sensibil, ar trebui să se garanteze un nivel corespunzător de protecție și o perioadă limitată de stocare a datelor care fac obiectul schimbului, precum și răspunderea corespunzătoare a instituției sau a organismului care păstrează datele, pentru a preveni gestionarea defectuoasă sau scurgerea acestor date.
( 3b ) In obtaining such automatic access to non-sensitive data , an appropriate level of protection , limited storage period of the data exchanged and due accountability of the data keeper institution or body, in order to prevent the mismanagement or leakage of the data, should be ensured.
Protecția corespunzătoare a datelor referitoare la contribuabili, perioada limitată de stocare a acestor date și răspunderea instituției sau a organismului care păstrează datele reprezintă elemente esențiale în prevenirea gestionării defectuoase și/sau a scurgerii acestor date.
Due protection of data related to taxpayers, the limited storage period of those data, and the accountability of the data keeper institution or body are key elements to prevent from data mismanagement and/or leakage.
Parlamentul European a solicitat deja introducerea Eurofisc în 2008.
Parliament already called for the introduction of Eurofisc in 2008.
(5b) În Rezoluția sa din 4 decembrie 2008 Parlamentul European a solicitat și instituirea Eurofisc și a amintit necesitatea stringentă de a se face schimb de cele mai bune practici existente la nivel național în ceea ce privește combaterea fraudei transfrontaliere în domeniul TVA, în vederea introducerii atât a unor stimulente adecvate pentru aplicarea de către statele membre a diligenței necesare in domeniul TVA, cât și a unor recompense pentru contribuabilii onești.
(5 b ) T he European Parliament, in its resolution of 4 December 2008, also called for the introduction of Eurofisc and recalled the paramount necessity for sharing existing national best practices in the fight against cross-border VAT fraud with a view to introducing both appropriate incentives for due diligence by Member States in relation to VAT , and rewards for honest taxpayers.
Simpla instituire a Eurofisc nu va soluționa problema fraudei transfrontaliere în domeniul TVA, însă introducerea unor stimulente adecvate pentru aplicarea de către statele membre ale UE a diligenței necesare în domeniul TVA și a unor recompense pentru contribuabilii onești ar putea contribui în mod substanțial la reducerea acestei activități infracționale.
The mere creation of Eurofisc will not solve the problem of cross-border VAT fraud, whereas the introduction of appropriate incentives for VAT due diligence by EU Member States and rewards for honest taxpayers could contribute substantially to the reduction of this criminal activity.
(14) Pentru a permite tratarea mai rapidă a cererilor de informații, ținând seama de caracterul repetitiv al anumitor cereri și de diversitatea lingvistică din cadrul Comunității, este important să se generalizeze utilizarea formularelor tip pentru schimbul de informații.
(14) In view of the repetitive nature of certain requests and the linguistic diversity within the Community, it is important to spread the use of standard forms in the exchange of information so that information requests can be processed more quickly.