natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Măsurile permise până în prezent în diferite state membre vizează aproape numai să țină departe cormoranii de anumite întinderi de apă, respectiv să-i alunge, adică să-i îndrepte spre alte întinderi de apă unde pericolul de a face pagube este mai mic.
The measures permitted hitherto in individual Member States nearly all have the aim only of keeping cormorants away from certain waters or scaring them away, i.e. diverting them to other waters where the danger of damage is less.
Dintre numeroasele metode folosite, în cazul iazurilor piscicole cu producție intensivă s-a dovedit eficientă mai ales acoperirea iazurilor mai mici.
Of the numerous methods employed, the one which has proved most effective in intensive farming in ponds has been suspending physical barriers above the ponds.
În cazul iazurilor mai mari și în cel al apelor libere, unde acoperirile nu sunt practicabile, măsurile respective au fost mai eficiente când acțiunea de alungare a fost sprijinită de împușcarea unor exemplare
In the case of larger ponds and open waters, where this is not a practicable option, measures were most effective if the scaring effect was reinforced by shooting individual birds
Landul Bavaria a aprobat, între anii 1996 și 2002, împușcarea a aproximativ 23 000 de cormorani, Franța a aproximativ 30 000, în 2003-04, fără efecte notabile asupra numărului cormoranilor care iernează în aceste regiuni. .
Between 1996 and 2002 the State of Bavaria approved the shooting of some 23 000 cormorants; France approved the shooting of some 30 000 in 2003-2004, without any significant impact on the number of cormorants wintering in the region. .
Eficiența tuturor metodelor de alungare este, firește, limitată – făcând abstracție de eforturile mari implicate – de faptul că ele funcționează numai dacă numărul total al păsărilor din regiune este relativ redus, astfel încât ele să poată găsi suficientă hrană într-o altă zonă acvatică, situată relativ aproape.
Quite apart from the considerable expense, however, the effectiveness of all methods of scaring is limited because they only work if the total number of birds in the region is relatively small, so that they can find enough food in other nearby waters.
Măsurile și intervențiile în coloniile de reproducere au fost până acum permise numai în câteva state membre și aici numai în puține cazuri izolate, cu excepția Danemarcei.
So far, measures and interventions in breeding colonies have only been permitted in a few Member States, and even there – with the exception of Denmark – only in a few individual cases.
Reducerea zonelor de reproducere a acestora a fost până acum singurul factor care a putut să limiteze durabil răspândirea cormoranilor.
So far, reducing the number of breeding sites has been the only factor which succeeded in bringing about a lasting reduction in the distribution of cormorants.
Alte măsuri disponibile, cum ar fi distrugerea cuibarelor, perturbarea păsărilor în perioada de reproducere sau stropirea ouălor cu petrol, au necesitat, din diferite motive, prea mult timp sau prea multe fonduri sau au fost prea controversate politic pentru a fi utilizate sistematic.
Other available measures, such as destroying nesting places, disturbing birds during the breeding season or spraying the eggs with oil, have for various reasons proved too labour- or cost-intensive or politically controversial to be used systematically.
Situația juridică
Legal situation
Cormoranul este o specie de păsări sălbatice și, ca atare, cade sub incidența Directivei 79/409/CE din 2 aprilie 1979 a Consiliului privind conservarea păsărilor sălbatice
The cormorant is a naturally occurring bird genus and as such covered by Council Directive 79/409/EEC of 2 April 1979 on the conservation of wild birds
Publicată în Jurnalul Oficial C 103 din 25.4.1979. .
OJ C 103, 25.4.1979. .
Spre deosebire de subspecia Phalacrocorax carbo carbo (cormoranul mare, rasa atlantică), neamenințată vreodată cu dispariția, subspecia Ph. carbo sinensis (cormoranul mare, rasa continentală) a fost inclusă inițial în Anexa I pe lista speciilor de păsări pentru care sunt valabile măsuri speciale de protecție.
Unlike the subspecies Phalacrocorax carbo carbo ( ‘ Atlantic cormorant ’ ) , which has never been endangered, the subspecies Phalacrocorax carbo sinensis was originally listed in Annex I as a bird species to which special conservation measures applied.
În anul 1997, ea a fost însă ștearsă de pe listă, ca urmare a faptului că această subspecie nu mai se afla, încă din 1995, într-o situație nefavorabilă în ceea ce privește numărul de exemplare.
However, in 1997 it was deleted from this list, as the state of the population had ceased to be unfavourable in 1995 at the latest.
Deoarece cormoranul nu este inclus pe listele speciilor care pot fi vânate ale Directivei privind conservarea păsărilor sălbatice (Anexele II.1 și II.2), vânarea sa regulată este exclusă.
As the cormorant is not included in the lists of species whose hunting is permitted by the Wild Birds Directive (Annexes II.1 and II.2), regular hunting is impossible.
Pentru aprobarea unor asemenea derogări, trebuie, însă, aduse dovezi bine susținute că există pericolul unor „daune considerabile”
In order for such a derogation to be permitted, however, clear proof must be provided that there is a danger of ‘serious damage’
Desigur, prezentarea de „dovezi științifice“ pentru daunele apărute este cerută adesea, însă nu este necesară în fiecare caz în parte și în niciun caz atunci când a fost deja înregistrată o daună.
While production of 'scientific proof' of damage having occurred is often and keenly called for, it is not needed in every individual case and certainly not where damage has already occurred.
Potrivit Directivei, este suficientă prezentarea unor indicatori plauzibili că există pericolul provocării de daune considerabile.
Under the terms of the Directive it would be sufficient to have plausible indicators that the danger of serious damage existed.
Ce-i drept, aprecierea motivațiilor aduse este de resortul autorităților competente. .
However, it would be for the competent authorities to judge the validity of the case. .
În lipsa unor dovezi decisive privind daunele provocate pescăriilor și faunei și florei sălbatice, care să justifice o derogare, asemenea acțiuni ar constitui violări ale Directivei privind conservarea păsărilor sălbatice.
In the absence of conclusive evidence of damage to fishing grounds and to wild fauna and flora which would justify a derogation, such actions would violate the Wild Birds Directive.
Conceptul de „daune considerabile” provocate de o specie de păsări pare să fie interpretat diferit în practică și de aceea necesită o definiție mai clară.
In practice it seems that the concept of ‘serious damage’ caused by a bird species is interpreted in different ways, and a clearer definition of it is therefore required.
Potrivit acestuia, este de competența statelor membre, respectiv a landurilor și regiunilor acestora, să aprobe măsuri locale, respectiv regionale, pentru limitarea pagubelor provocate de cormorani.
Member States or their Länder and regions are therefore responsible for approving local or regional measures to reduce damage by cormorants.
În ultimii ani, au existat diferite exemple de acest tip, limitate în timp sau în spațiu: de exemplu, aprobările de împușcare a păsărilor pentru anumite zone (în Suedia, Polonia, Italia, Danemarca, Germania, Austria), pentru anumite intervale de timp (România, Estonia) sau pentru cote limitate (Franța, Regatul Unit, Slovenia), precum și aprobări în funcție de situație pentru intervenții asupra coloniilor de reproducere (distrugerea copacilor cu cuiburi, sterilizarea ouălor).
In recent years there have been various examples restricted in space or time: e.g. shooting permits for certain areas (Sweden, Poland, Italy, Denmark, Germany, Austria), for certain periods (Romania, Estonia) or for fixed quotas (France, United Kingdom, Slovenia); in particular cases approval has also been granted for intervention in breeding colonies (felling of nesting trees, rendering eggs infertile).
În unele state membre, care sunt și zone de reproducere importante (de exemplu în Olanda, Finlanda, Belgia) nu au fost permise niciun fel de măsuri împotriva cormoranilor, nici măcar în cazul unor daune evidente.
In some Member States which are also important as breeding areas (e.g. the Netherlands, Finland, Belgium), on the other hand, no measures of any kind are permitted against cormorants, even where manifest damage is occurring.
Raportorul consideră că, deși competența primară în acest domeniu revine statelor membre și structurilor lor subordonate, măsurile pur locale și/sau naționale nu sunt capabile, după cum s‑a dovedit, să reducă durabil efectul cormoranilor asupra efectivelor piscicole și pescuitului din Europa.
The rapporteur considers that, although primary responsibility in this field rests with Member States and their regional or local authorities, it has already been demonstrated that purely local and/or national measures are not capable of reducing for any length of time the impact of cormorants on European fish stocks and fishing.
O abordare comună, obligatorie juridic, care să fie acceptată și aplicată pe plan european, ar fi, de aceea, nu numai de salutat, ci absolut necesară și, nu în ultimul rând, ar garanta tuturor grupurilor de interese implicate mai multă siguranță juridică.
A common, legally binding approach which is accepted and applied throughout Europe would therefore not only be desirable but absolutely essential, and would also have the advantage of creating greater legal certainty for all interest groups concerned.
De asemenea, având în vedere marea mobilitate a cormoranilor ca păsări migratoare, un plan de acțiune, respectiv un plan de administrare european coordonat pare a fi singura abordare pentru a atinge acest obiectiv, care nu trebuie văzut în nici un caz a fi în contradicție cu obiectivele Directivei din 1979 privind conservarea păsărilor sălbatice.
Bearing in mind also the very considerable mobility of the cormorant as a migratory bird, a coordinated action plan or management plan for the whole of Europe seems the only effective approach, and this need not by any means be regarded as contrary to the aims of the Wild Birds Directive of 1979.
Un asemenea plan ar garanta desigur tocmai obiectivele centrale ale acestei directive, în special un „stadiu de conservare favorabil” a speciei de păsări vizate.
Such a plan would, after all, naturally guarantee the central conservation aims of the Directive, particularly the ‘good conservation status’ of the genus.
Obiectivul nu este reglementarea populației de cormorani ca scop în sine, ci realizarea unui echilibru între obiectivele diferite, dar perfect legitime, în sensul unei utilizări durabile a efectivelor piscicole: protecția păsărilor și conservarea unei faune variate de pești și păsări, pe de-o parte, și respectarea intereselor legitime ale pescarilor și proprietarilor de iazuri piscicole pentru o utilizare economică a efectivelor de pești, pe de altă parte.
The aim is not to regulate the cormorant population as an end in itself but to strike a balance between different but perfectly legitimate aims, in the interests of the sustainable use of fish stocks: bird conservation and maintenance of diverse bird and fish fauna on the one hand, and the legitimate interest of fishermen and fish farmers in the economic use of fish stocks on the other.
Pentru aceasta sunt necesare date actualizate, verificate, privind populațiile reale de cormorani, fiindcă cifrele disponibile până acum nu numai că sunt foarte oscilante, ci adesea se referă și la baze de calcul diferite (subspecii, limitări geografice diferite, populații reproducătoare etc.).
To this end, up-to-date, reliable data on the actual cormorant populations are also needed, as the figures available so far not only seriously contradict one another, but are often based on differing criteria (sub-species, different geographical demarcations, breeding populations, etc.).
– având în vedere articolele 6 și 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană,
– having regard to Articles 6 and 49 of the Treaty on European Union,
– având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,
– having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
– având în vedere Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW), adoptată de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite în 1979,
– having regard to the Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women (CEDAW) adopted by the UN General Assembly in 1979,
– având în vedere Rezoluția 1325 (2000) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite privind femeile, pacea și securitatea,
– having regard to the UN Security Council Resolution 1325 (2000) on women, peace, and security,
– având în vedere lucrările Conferinței Mondiale asupra Drepturilor Omului de la Viena (1993), care a proclamat drepturile omului și a condamnat încălcarea acestor drepturi în numele culturii sau tradiției,
– having regard to the work of the Vienna Conference on Human Rights (1993), which affirmed human rights and condemned the violation of these rights in the name of culture or tradition,
– având în vedere Declarația de la Bruxelles privind prevenirea și combaterea traficului de persoane, adoptată la 20 septembrie 2002,
– having regard to the Brussels Declaration on Preventing and Combating Trafficking in Human Beings adopted on 20 September 2002,
– având în vedere Raportul Comisiei din 2007 privind situația statelor candidate și potențial candidate la aderare,
– having regard to the Commission 2007 Progress Reports on the Candidate and Potential Candidate countries,
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 octombrie 2007 intitulată: Către un răspuns al UE la situațiile de fragilitate - intervenția în medii dificile pentru dezvoltare durabilă, stabilitate și pace ( COM(2007)0643 ),
– having regard to the Commission communication of 25 October 2007 entitled: Towards an EU response to situations of fragility – engaging in difficult environments for sustainable development, stability and peace ( COM(2007)0643 ),
– având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 martie 2008 intitulată: Balcanii de Vest: consolidarea perspectivei europene” ( COM(2008)0127 ),
– having regard to the Commission communication of 5 March 2008 entitled: Western Balkans: Enhancing the European perspective ( COM(2008)0127 ),
– având în vedere activitățile și raportul intermediar al Grupului de acțiune pentru egalitatea de gen care operează în temeiul Pactului de Stabilitate pentru Europa de Sud-Est (2004),
– having regard to the activities and the progress report of the Gender Task Force operational under the Stability Pact for South-Eastern Europe (2004),
– având în vedere studiul: Situația femeilor din țările din Balcani: o perspectivă comparată, realizat de Marina Blagojević în numele Parlamentului European (Belgrad, februarie 2003),
– having regard to the study: Women's Situation in the Balkan Countries: comparative perspective, undertaken by Ms Marina Blagojević on behalf of the European Parliament (Belgrade, February 2003),
– având în vedere rezoluția Parlamentului European din 22 aprilie 2004 cu privire la Situația femeilor în Europa de Sud-Est
– having regard to its resolution of 22 April 2004 on Women in South-East Europe
– având în vedere rezoluția sa din 1 iunie 2006 privind situația femeilor de etnie romă în Uniunea Europeană
– having regard to its resolution of 1 June 2006 on the situation of Roma women in the European Union
JO C 298E, 8.12.2006, p.283. ,
OJ C 298E, 8.12.2006, p.283. ,
– având în vedere concluziile conferinței internaționale intitulată: Rolul femeilor în soluționarea conflictelor, desfășurată la Ljubljana, la 21 – 22 iunie 2008, la „Institutum Studiorum Humanitatis - Graduate School in Humanities” din Ljubljana,
– having regard to the conclusions of the international conference: Women in conflict resolution, held in Ljubljana, June 21-22, 2008 in the Institutum Studiorum Humanitatis - Ljubljana Graduate School in Humanities,
– având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen ( A6-0435/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6‑0435/2008 ),
13. salută evoluția recentă a cadrului legislativ și instituțional, care reflectă un angajament solid de a asigura șanse egale între bărbați și femei în statele în cauză; în același timp, insistă asupra faptului că sunt necesare măsuri puternice pentru punerea completă în practică a acestor dispoziții;
Welcomes the recent evolution of the legislative and institutional framework which reflects a strong commitment to ensuring equal opportunities for women and men in the countries concerned; at the same time reiterates that strong measures are needed so that these provisions can be fully implemented in practice;
15. solicită tuturor statelor membre UE care nu au acționat încă în acest sens, să accepte planurile naționale de punere în aplicare a Rezoluției 1325 (2000) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite și să le pună în practică atunci când tratează cu țările din Balcani;
Calls on all Member States which have not yet done so to accept National Plans for the implementation of UN Security Council Resolution 1325 (2000) and to implement them when dealing with the Balkan countries;
21. invită Comisia să se asigure că politica sa, formulată în comunicarea din 5 martie 2008 susmenționată, ce vizează întărirea ONG-urilor în Balcanii de Vest, se concentrează în mod deosebit pe consolidarea participării femeilor în societatea civilă;
Calls on the Commission to ensure that its policy laid down in the above mentioned Commission communication of 5 March 2008, which is directed at strengthening NGOs in the Western Balkans, should be particularly focussed on the empowerment of women's participation in civil society;
25. invită Institutul european pentru egalitatea de gen să monitorizeze egalitatea de gen și în țările din Balcani, acordând o atenție specială țărilor candidate;
Calls on the European Institute for Gender Equality also to monitor gender equality in the countries of the Balkans with special attention on candidate countries;
Obiectivul acestui raport este evaluarea chestiunilor referitoare la gen și a situației femeilor care locuiesc în Balcani.
The aim of the report is to evaluate gender issues and the situation of women living in Balkans Geographically the report is focused on Candidate countries (Croatia and Former Yugoslav Republic of Macedonia
Din punct de vedere geografic, raportul se concentrează pe țările candidate (Croația și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei 1 ) și potențial candidate: (Albania, Bosnia și Herțegovina, Muntenegru, Serbia, Kosovo în baza Rezoluției 1244 a Consiliului de Securitate).
Turkey would fit in this line but as FEMM Committee reports (INI 2004/2215 and INI 2006/2214 by Emine Bozkurt) dealt in details with this, the rapporteur did not include it here. ) and Potential Candidate countries: (Albania, Bosnia and Herzegovina, Montenegro, Serbia, Kosovo under UNSCR 1244).
Aceste state au suferit o serie de schimbări dramatice în ultimele două decenii.
These countries went through some dramatic changes in the last two decades.
Raportul nu are în vedere evenimentele trecute, ci se concentrează asupra problemelor actuale legate de situația femeilor; cu toate acestea, situația prezentă ar trebui examinată din perspectiva istoriei.
The report does not deal with the past events but concentrates on present problems related to women's situation; however, today's situation should be examined in the light of history.
Aceasta este marcată de războaie, conflicte etnice, transformări politice și economice, construirea de noi state (chiar și foarte recent), migrație etc.
It is marked by wars, ethnic conflicts, political and economic transformation, construction of new countries (even most recently), migration, etc.
Procesul de stabilizare democratică este în curs de desfășurare, dar mai sunt încă necesare eforturi importante.
The process of democratic stabilization is on its way but there is still a lot of work to be done.
În acest scop, participarea femeilor este necesară.
To this end, women's participation is necessary.
Femeile pot juca un rol fruntaș în procesul de democratizare și stabilizare din regiune doar dacă li se oferă șanse și oportunități egale.
Women can play a leading role in the democratisation and stabilisation process of the region only if equal chances and equal opportunities are granted to them.
Din nefericire, la momentul actual, în statele menționate mai sus situația nu stă așa.
Unfortunately, this seems not to be the case in the abovementioned countries for the moment.
Există desigur unele excepții 1 , dar în majoritatea cazurilor datele disponibile sunt depășite.
http://www.monstat.cg.yu/EngPublikacije.htm , but in most of the cases, the data available is out of date.
Raportul are în vedere următoarele domenii, care par a fi cele mai problematice în ceea ce privește drepturile femeilor și problemele de egalitate de gen.
The report covers the following areas of concern that appear to be most problematic as regards to women's rights and gender equality issues.
Femeile pe piața muncii
Women in the labour market
Independența economică a femeilor este un factor cheie pentru egalitatea de gen.
Women's economic independence is a key factor in gender equality.
Femeile ar trebui să aibă acces egal la piața muncii și la locurile de muncă de calitate.
Women should have equal access to labour market and quality jobs.
În toate statele menționate, un număr mai mare de femei decât de bărbați se confruntă cu problema șomajului.
In all said countries more women than men face the problem of unemployment than men.
Aceasta nu înseamnă că femeile nu lucrează - dimpotrivă, ele sunt forțate să lucreze pe piața „neoficială” a muncii și să nu declare activitățile pe care le desfășoară; incluzând aici activitățile casnice, îngrijirea persoanelor în vârstă și a copiilor.
It does not mean that women don't work,— on the contrary, they are forced to work on the "informal" labour market and to carry out undeclared work; including household tasks, taking care of elderly people and children.
În plus, chiar și femeile angajate cu acte în regulă sunt mai expuse riscului de a lucra în condiții proaste și șomajului.
Moreover, even formally employed women are more vulnerable to poor working conditions and to unemployment.
Acest lucru se datorează faptului că acestea lucrează cu preponderență în sectoare de activitate percepute ca fiind prin tradiție „feminine”, iar aceste posturi sunt plătite mai prost și sunt mai puțin sigure.
This is due to the fact that they are mostly concentrated in sectors that are traditionally "female", and these jobs are less paid and less secure.
Guvernele ar trebui să se asigure că legislația anti-discriminare și/sau privind egalitatea de gen în vigoare garantează șanse egale atât pentru femei, cât și pentru bărbați în ceea ce privește accesul pe piața muncii.
Governments should ensure that existing anti-discrimination and/or gender equality legislation guarantees equal opportunities for both women and men regarding access to the labour market.
Cadrul legislativ, însă, nu este suficient de unul singur, ci este necesară punerea în aplicare și respectarea corespunzătoare a legislației.
The legislative framework alone is not sufficient, laws should be properly implemented and fully respected.
Raportorul salută, ca fiind o evoluție pozitivă majoră, adoptarea de legi privind egalitatea de gen, contra violenței și discriminării 1 în multe din statele din regiune în decursul ultimilor cinci ani.
The rapporteur welcomes the adoption of gender equality, anti-violence and anti-discrimination laws
Un alt aspect important care trebuie luat în considerare cu privire la prezența femeilor pe piața muncii este concilierea vieții private cu cea profesională.
Another important aspect to be taken into consideration as regards women in the labour market is the reconciliation of private and professional life.