natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Doar foarte puțini judecători au venit cu sugestii privind durata pe care ar trebui să o aibă în medie procedura.
Few judges actually made suggestions as to how long the average procedure should last.
Cu toate acestea, un judecător finlandez a propus o durată de 3-4 luni, iar un altul suedez, de 7-8 luni.
However, one Finnish judge proposed 3-4 months and a Swedish judge suggested 7-8 months.
Stilul și conținutul hotărârilor CEJ a constituit o chestiune de preocupare comună pentru majoritatea judecătorilor, în particular, dar nu în exclusivitate, pentru judecătorii germani.
The style and content of ECJ judgments was of particular concern to many judges, particularly but not exclusively from Germany.
Cea mai des întâlnită nemulțumire vizează claritatea lingvistică a hotărârilor.
The most frequent complaint related to the linguistic clarity of judgments.
O altă serie de răspunsuri face referire la lungimea excesivă a acestora.
Another series of answers related to the excessive length of judgments.
Un judecător finlandez, de exemplu, ar vrea să vadă hotărâri mai scurte după modelul celor de la curtea administrativă supremă din Finlanda.
One Finnish judge, for instance, wanted to see shorter judgments more akin to judgments of the Finnish supreme administrative court.
Câțiva judecători consideră că raționamentul CEJ este de obicei prea general și abstract pentru a putea fi pus corect în aplicare în cauzele instanțelor naționale.
Several judges considered that the reasoning of the ECJ was often too general or abstract to be able to be properly applied to the facts of national cases.
Alții nu sunt mulțumiți de modalitatea în care CEJ abordează precedentul.
Some other judges were uncomfortable with the way in which the ECJ deals with precedent.
Un judecător ar dori ca hotărârile să fie mai explicite cu privire la modul de abordare a jurisprudențelor anterioare, în timp ce un altul ar prefera un sistem care să se bazeze în principal pe principii și nu pe precedent.
One judge would have liked judgments to be more explicit on how they relate to previous case-law whilst another preferred a system predominantly based on principles rather than precedent.
În cele din urmă, un judecător sugerează ca CEJ să recurgă mai des la observațiile obiter dicta.
Finally, one judge suggested that the ECJ make more use of obiter dicta .
Cu toate acestea, nu toate răspunsurile de la acest punct au fost plângeri.
However, not all responses under this heading were complaints.
O judecătoare găsește dialogul CEJ cu instanțele naționale ca fiind „revigorant de diferit” în raport cu modul în care judecătorii solicitanți sunt tratați de instanța națională constituțională de care aparțin.
One judge found the ECJ's dialogue with national courts "refreshingly different" from the way referring judges were treated by her domestic constitutional court.
Un număr considerabil de judecători vor să vadă că judecătorul instanței de trimitere se implică îndeaproape în toate stadiile procedurii.
A substantial number of judges wanted to see closer involvement of the referring judge in all stages of the procedure.
O judecătoare financiară germană afirmă că în urma extinderii, riscul ca judecătorii, avocații generali sau personalul CEJ implicat în orice hotărâre preliminară anume să nu cunoască sistemele juridice locale este și mai mare decât în trecut.
One financial judge from Germany stated that following enlargement, the risk of judges, Advocates General or ECJ staff involved in any particular preliminary ruling being unfamiliar with any given domestic legal system was even greater than before.
Aceasta evidențiază faptul că acest lucru devine evident abia după concluzia Avocatului General, atunci când este prea târziu ca judecătorul național să mai poată schimba ceva.
She highlighted the fact that this often became clear only after the Advocate General’s Opinion, and it was then too late for the national judge to do anything.
Aceasta recomandă, în consecință, o oportunitate formală de a avea acces la comentariile judecătorului instanței de trimitere, cu toate că realizează că acest procedeu ar fi contrar încercării de accelerare a procedurii, necesitând prin urmare un timp de încadrare destul de mic.
She therefore recommended a formal opportunity for comments from the referring judge even though she realised this went against the speeding up of the procedure and should therefore be kept within a very short time-frame.
Câțiva respondenți o aprobă în termeni mai generali.
Several respondents concurred in more general terms.
Un judecător al unei instanțe de muncă recomandă consultarea obligatorie a judecătorului instanței de trimitere înainte ca CEJ să poată reformula o anume parte a cererii.
A labour court judge recommended a mandatory consultation of the referring judge before the ECJ could reformulate any part of the reference.
Un alt judecător solicită un „dialog” pentru reformularea adecvată a întrebărilor.
Another judge called for a "dialogue" to reformulate the questions as appropriate.
O propunere suplimentară formulată de doi respondenți constă în invitarea judecătorului instanței de trimitere la desfășurarea procedurii orale, cu scopul de a asigura că hotărârea CEJ rămâne valabilă pentru cauza internă pendinte.
A further proposal made by two respondents consisted in inviting the referring judge to participate in the oral procedure, in order to ensure that the ECJ ruling remained relevant to the pending domestic case.
Un judecător specializat în chestiuni financiare ar fi dorit să vadă un „scaun special” pentru judecătorii instanțelor de trimitere care depun efortul de a participa la audierea CEJ și să li se ofere posibilitatea de a răspunde întrebărilor tuturor părților și de a saluta judecătorul raportor.
One judge specialising in financial matters would have liked to see a "special chair" for referring judges who make the effort to be present at the ECJ for the hearing, and the possibility for them to answer questions from all sides and to greet the juge rapporteur .
Respondenți dintr-o varietate de state membre propun schimbări în ceea ce privește structura CEJ.
Respondents from a wide range of Member States proposed structural changes to the ECJ.
Cea mai frecventă propunere a fost cea de încurajare a unei specializări a judecătorilor CEJ și de creare a unor camere specializate pe măsură.
The most frequent proposal was to encourage the specialisation of ECJ judges and to create specialised chambers to that effect.
Se presupune că această practică ar face hotărârile CEJ mai acceptabile pentru judecătorii naționali specializați.
This was said to make ECJ judgments more acceptable to specialised national judges.
Un judecător danez sugerează transferul competenței privind hotărârile preliminare unei Tribunal de Primă Instanță în cazurile în care jurisprudența CEJ a fost deja dezvoltată corespunzător.
A Danish judge suggested transferring competence to hand down preliminary rulings to the Court of First Instance in certain areas where the ECJ's case-law was already well-developed.
Un judecător german al unei instanțe regionale administrative supreme propune implicarea activă a Avocatului General în procedurile naționale care fac obiectul cererii.
A German judge from a regional supreme administrative court proposed involving the Advocates General more closely in the national proceedings forming the subject of the reference.
Un judecător austriac dezvoltă problema, propunând instanțe comunitare de primă instanță pentru fiecare stat membru.
One Austrian judge went further and proposed Community first instance courts based in all Member States.
O idee suplimentară vine din partea unui judecător german care ar vrea ca judecătorii CEJ să fie aleși direct de către judecătorii naționali spre deosebire de numirea acestora de comun acord de către guvernele statelor membre, cum este cazul în prezent în temeiul articolului 223(1) CE.
A further idea came from a German judge who wanted to see ECJ judges directly elected by national judges rather than appointed by common accord of the governments of the Member States, as is currently the case under Article 223(1) EC.
În cele din urmă, doi judecători aparținând instanțelor supreme din state membre diferite sunt de părere că CEJ ar trebui să ia în calcul doar hotărârile mai importante din domeniul ordinii juridice comunitare, adică o formă de jurisdicție opțională.
Finally, two supreme court judges from different Member States were of the opinion that the ECJ should only consider ruling on the most relevant cases for the Community legal order, ie. a form of optional jurisdiction.
Un număr restrâns de judecători germani și danezi, aparținând în principal de instanțele secundare, propun limitarea dreptului de formulare a cererii de pronunțare a unei hotărâri preliminare în fața CEJ.
A small number of German and Danish judges, mainly from second instance courts, proposed limitations to the right of first instance courts to refer questions to the ECJ.
Un judecător este de părere că instanțele inferioare ar trebui să consulte instanța superioară corespunzătoare înainte de a primi dreptul de a adresa o cerere Curții.
One judge considered that lower courts should consult the relevant higher court before being allowed to refer a question to the ECJ.
Un altul afirmă că judecătorii tribunalelor de primă instanță recurg la mecanismul privind cererea de pronunțare a unei hotărâri preliminare pentru a evita luarea de decizii dificile în anumite cazuri importante.
Another stated that first instance judges relied on the preliminary reference mechanism as a way to avoid having to decide on difficult cases.
Un respondent propune ca părțile în proces să primească dreptul de a stopa decizia unui judecător de a formula o cerere.
One respondent proposed to grant to the parties the power to block a judge’s decision to make a reference.
(vii) Sporirea materialului jurisdicțional al CEJ
(vii) Increasing the ECJ's material jurisdiction
Câțiva judecători germani s-au bucurat să vadă că jurisdicția CEJ a fost aplicată zonelor stipulate în titlurile IV CE și VI UE în materie de azil și imigrare.
Several judges from Germany were keen to see the ECJ's jurisdiction fully expanded to the areas covered by Titles IV EC and VI EU, in particular asylum and immigration.
În mod similar, doi judecători polonezi solicită statelor lor membre redactarea unei declarații în conformitate cu articolul 35 alineatul (2) UE.
Similarly, two Polish judges called on their Member State to make a declaration within the meaning of Article 35(2) EU.
Câteva răspunsuri, aparținând în special „noilor” state membre, solicită crearea sau consolidarea organismelor ori a serviciilor de asistență naționale menite să informeze judecătorii care urmează să formuleze o cerere.
A number of answers, mainly from "new" Member States, called for the creation or reinforcement of national bodies or helpdesks designed to assist judges intending to make a reference.
Alții preferă ideea de asistenți specializați prezenți în fiecare instanță sau în instanțele superioare.
Others preferred the idea of having specialised assistants within each court, or within higher courts.
În cele din urmă, un magistrat al unei curți de casație solicită crearea unui serviciu în cadrul Curții de Justiție care să poată fi contactat direct de către judecătorii naționali pentru o mai bună direcționare a eforturilor de cercetare.
Finally a magistrate working in a court of cassation called for the setting up of a service within the Court of Justice which national judges could contact directly to better direct their research efforts.
(ix) Flexibilitatea criteriilor privind doctrina acte clair
(ix) Relaxing the acte clair criteria
Câțiva respondenți consideră că criteriile de aplicare a doctrinei de acte clair ar trebui să fie mai flexibile, dată fiind extinderea și frecvența aplicării dreptului comunitar.
Several respondents considered that the criteria for applying acte clair should be loosened, given the ever wider and more frequent application of Community law.
Judecătorul unei instanțe supreme susține că, dacă instanțele naționale ar pune în aplicare articolul 234 alineatul (3) CE în strictă conformitate cu criteriile stipulate în jurisprudența CEJ
One supreme court judge commented that if national courts applied Article 234(3) EC strictly in accordance with the criteria laid down in the ECJ's case-law
A se consulta, de exemplu, cauza C-283/81 CILFIT , ECR [1982] p.
For instance, see case C-283/81 CILFIT , ECR [1982] p.
3415, punctele 16-20. , aceasta din urmă ar fi copleșită de cererile instanțelor superioare.
3415 at paragraphs 16-20. , the ECJ would be flooded with requests from higher courts.
Judecătorul unui tribunal de primă instanță este de părere că conceptul de instanță „ale cărei decizii nu pot fi modificate din punct de vedere judiciar în temeiul legislației interne” rămâne neclar.
A first instance judge found that the concept of a court "against whose decisions there is no judicial remedy under national law" was unclear.
Un judecător este îngrijorat că legea procedurală germană va permite descoperirea faptelor la a doua analiză după ce cererea de pronunțare a unei hotărâri preliminare a fost deja trimisă tribunalului de primă instanță.
One judge was concerned that German procedural law would allow the facts to be ascertained a second time, once a reference for a preliminary ruling had potentially been sent by the first instance court.
Această reexaminare a faptelor ar periclita utilitatea hotărârii CEJ, dat fiind faptul că s-ar baza pe o serie de fapte teoretice.
This re-examination of the facts would jeopardise the usefulness of the ECJ's ruling, given that it would be based on an obsolete set of facts.
Cu mai bine de o mie de răspunsuri la această întrebare (1 109), reiese în mod evident că dreptul comunitar este rareori invocat de părțile implicate în fața judecătorilor naționali (a se vedea figura de mai jos).
With more than a thousand answers to this question (1109) it appears quite clearly that Community law is rarely raised by the parties before national judges (see chart below).
Cu ajutorul unui indicator ponderat, figura de mai jos indică de la stânga la dreapta ordinea crescătoare a statelor membre în care judecătorii naționali consideră că părțile implicate aduc cel mai adesea în discuție dreptul comunitar.
Using a weighted indicator, the chart below indicates from left to right in ascending order the Member States in which the parties are perceived by responding judges to raise Community law the most frequently.
Anumite state membre nu pot fi reprezentate în această figură din lipsă de răspunsuri suficiente.
Certain Member States could not be included in this chart for lack of sufficient responses.
Cu excepția Belgiei și a Portugaliei, reiese un obicei colectiv de invocare mai frecventă a dreptului comunitar în statele membre „vechi”.
Except for Belgium and Portugal, it appears that there is a relatively clear trend, with Community law being raised more frequently in "old" Member States.
După cum se poate constata cu ușurință în situația Bulgariei, Poloniei și Republicii Cehe de exemplu, dreptul comunitar nu a fost invocat „niciodată” în fața unei majorități a judecătorilor.
It is notable, for instance, in Bulgaria, Poland and the Czech Republic that Community law was "never" raised before a majority of judges.
În general, acesta a fost invocat „rareori”, exceptând situația Danemarcei, Finlandei și a Suediei, unde a fost invocat cel mai des.
Generally speaking, Community law was "rarely" raised before a majority of judges, except in Denmark, Finland and Sweden, where it was raised more frequently.
Utilizând același indicator ponderat, se pare de asemenea că dreptul comunitar a fost invocat în special în instanțe specializate în materie financiară, de proprietate intelectuală și administrativă.
Using the same weighted indicator, it also appears that Community law was pleaded most in courts specialised in financial, intellectual property, and administrative matters.
9% din toți respondenții au notat că dreptul comunitar a fost invocat „des” și „foarte des” în fața lor.
9% of all respondents noted that Community law was pleaded "often" or "very often" before them.
Cu toate acestea, cifra a crescut până la 41% pentru instanțele financiare, 28% pentru instanțele administrative și 25% pentru instanțele de proprietate intelectuală.
However, this figure went up to 41% for financial courts, 28% for administrative courts, and 25% for intellectual property courts.
În plus, răspunsurile ilustrează cu claritate și faptul că, cu cât este mai înaltă instanța, cu atât este mai probabil ca dreptul comunitar să fie invocat în fața acesteia.
Furthermore, responses also clearly indicate that the higher the court, the more likely Community law is likely to be pleaded before it.
Acest obicei se practică în special la curțile supreme de justiție și la curțile de casație, conform figurii de mai jos.
This trend becomes particularly clear for supreme courts and courts of cassation, as can be seen in the chart below).
Cele 533 de răspunsuri analizate reflectă gradul de răspândire a dreptului comunitar în numeroase și variate zone de activitate de la nivel național.
The 533 responses analysed reflect the fact that Community law permeates numerous and diverse areas of activity at national level.
Două dintre zonele frecvent citate sunt protecția consumatorului (9%) și dreptul civil și procedural (11%).
Two very frequently cited areas are consumer protection (9%) and civil and procedural law (11%).
Politica de concurență (9%), discriminarea în funcție de sex (8%), angajarea (7%), libertățile fundamentale (6%), mediul (5%), taxele vamale (4%) și TVA-ul (2%) figurează printre răspunsuri.
Competition policy (9%), sex discrimination (8%), employment (7%), fundamental freedoms (6%), the environment (5%), customs (4%) and VAT (2%) featured quite prominently in the responses.
Reiese cu claritate că mulți dintre judecători fac referire la problema azilului (3%).
It is also notable that many judges referred to questions of asylum (3%).
Respondenții care au menționat agricultura vizează în principal organizarea comună a piețelor, inclusiv produsele lactate.
Respondents who cited agriculture mainly referred to the common organisation of markets, including milk products.
Judecătorii invocând libertățile fundamentale citează frecvent problemele referitoare la libera circulație a persoanelor (Directiva privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora
Judges referring to the fundamental freedoms predominantly cited issues relating to the free movement of persons (free movement of workers and the Citizenship Directive
Directiva 2004/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora, JO L 229, 29.6.2004, p.
Directive 2004/38/EC of the European Parliament and of the Council of 29 April 2004 on the right of citizens of the Union and their family members to move and reside freely within the territory of the Member States, OJ L 229, 29.6.2004, p.
S-a pus problema unor problemele asemănătoare, cum ar fi angajarea muncitorilor, dreptul la pensie și securitate socială.
A number of related issues were raised, such as the posting of workers, the portability of pensions and social security.
Au fost aduse în discuție și circulația bunurilor, în special a produselor farmaceutice, și libera circulație a serviciilor, în special în domeniul sănătății și a serviciilor care pot fi procurate fără a fi nevoie de a trece frontiera (ex, pariurile on-line).
Reference was also made to free movement of goods, in particular pharmaceuticals, and free movement of services, especially health services and services which can be provided without crossing a border (eg. online gambling).
Libertatea de stabilire a fost invocată într-o manieră covârșitoare în contextul schimburilor între întreprinderi.
Freedom of establishment was overwhelmingly referred to in the context of transfers of undertakings.
Câteva aspecte ale politicii de concurență au fost de asemenea menționate: carteluri, constrângeri verticale, fuziuni și ajutoare de stat.
Several aspects of competition policy were mentioned: cartels, vertical restraints, mergers and state aids.
Se poate spune același lucru și-n cazul drepturilor privind proprietatea intelectuală (Directiva privind conceptele, drepturile de autor, mărcile, brevetele
The same can be said with regard to intellectual property rights (designs, copyright, trademarks, patents, Enforcement Directive
Directiva 2004/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind respectarea drepturilor de proprietate, JO L 157 30.4.2004, p.16. ).
Directive 2004/48/EC of the European Parliament and of the Council of 29 April 2004 on the enforcement of intellectual property rights, OJ L 157 30.4.2004, p.16. ).
Numeroase zone relaționate cu protecția consumatorului au fost aduse în discuție, inclusiv pachetele turistice, vânzarea la domiciliu, corespondența abuzivă pentru câștigători și compensații.
A very wide variety of areas relating to consumer protection were touched upon, including package travel, doorstep selling, abusive "prize-winning" mailings and redress.
44/2001 al Consiliului din 22 decembrie 2000 privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială, JO L 012, 16.1.2001, p.1. , Convenția de la Roma
Council Regulation (EC) No 44/2001 of 22 December 2000 on jurisdiction and the recognition and enforcement of judgments in civil and commercial matters, OJL 012, 16.01.2001, p.1. , the Rome Convention
Convenția privind legea aplicabilă obligațiilor contractuale, deschisă în vederea semnării la Roma la 19 iunie 1980 (80/934/CEE), JO L 266 , 09.10.1980, p.1. , termenele limită, dreptul contractual și legislația comunitară privind serviciul de documentație, asistență juridică
Convention on the law applicable to contractual obligations, opened for signature in Rome on 19 June 1980 (80/934/EEC), OJ L 266 , 09.10.1980, p.1. , limitation periods, contract law and Community legislation on the service of documents, legal aid
Directiva 2003/8/CE a Consiliului de îmbunătățire a accesului la justiție în litigiile transfrontaliere prin stabilirea unor norme minime comune privind asistența judiciară acordată în astfel de litigii, JO L 26, 31.1.2003, p.41. și luarea în evidență.
Council Directive 2003/8/EC of the Council on improving access to justice in cross-border disputes by establishing minimum common rules relating to legal aid for such disputes, OJL 26, 31.1.2003, p.41. and the taking of evidence.
Acest aspect juridic apare menționat frecvent în legătură cu Regulamentul Bruxelles II „bis"
This civil aspect was also apparent in the frequent references to the Brussels II "bis" Regulation
Foarte puțini judecători, în special din România și Bulgaria, au făcut trimiteri la Curtea Europeană a Drepturilor Omului și la articolul 6 din Convenția Europeană a Drepturilor Omului.
A small number of judges, mainly from Romania and Bulgaria, referred to the European Court of Human Rights and Article 6 of the ECHR.
43 de judecători au argumentat de ce anumite domenii de activitate ale legislației comunitare sunt invocate de către părțile implicate.
43 judges gave reasons as to why certain areas of Community law were raised by the parties before them.
De departe, cel mai frecvent răspuns primit (42%) se referea la incompatibilitatea aparentă sau potențială intre directive și măsurile naționale de punere în aplicare.
By far the most frequent answer given (42%) related to apparent or potential incompatibility between directives and national implementing measures.
Un judecător român a afirmat că această funcție juridică este importantă pentru aplicarea în speță a legislației comunitare.
A Romanian judge commented that this judicial function was important for the application of Community law on the ground.
Directivele în domeniul protecției consumatorului au fost menționate de multe ori în această privință, inclusiv Directiva contractelor la distanță
Directives in the area of consumer protection were often referred to in this respect, including the Distance Selling Directive