natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A fost necesară o modificare a regulilor de participare în cadrul instituțiilor și forurilor internaționale pentru a permite interacțiunea cu o zonă monetară și cu actorii acesteia mai degrabă decât cu reprezentanții țărilor individuale.
The rules for participation in global institutions and fora had to be adjusted to allow for the interaction with a currency area and its actors instead of the representatives of single countries.
În cadrul grupului G7, de exemplu, acest lucru s-a realizat prin invitarea la reuniuni a președintelui BCE și a președintelui Eurogrupului, iar în cadrul FMI prin acordarea în favoarea BCE a statutului de observator, fapt ce permite participarea la o serie de reuniuni ale Consiliului director al FMI.
This was accommodated for example in the G7 by inviting the ECB President and the Eurogroup President to the meetings and at the IMF by granting the ECB an observer status, which allows participation in a number of IMF Executive Board meetings.
De asemenea, au fost create structuri noi, de exemplu reprezentanți europeni se întâlnesc periodic la Washington pentru a schimba opinii privind anumite subiecte înainte ca acestea să fie abordate efectiv în cadrul reuniunilor Consiliului director al FMI.
Likewise, new structures have been established, for instance European representatives meet regularly in Washington to exchange views on topics before they are actually addressed in the IMF Executive Board meetings.
În schimb, este mai dificil de schimbat concepția actorilor.
By contrast, it is more difficult to change the mindset of the actors.
Având în vedere realizarea uniunii monetare, este necesar ca problemele legate de politica monetară și cursurile de schimb să fie reprezentate acum la nivel comunitar.
Given the advent of monetary union, monetary policy and exchange rate matters have now to be represented at the Union level.
Acest lucru este relativ limpede.
This is relatively clear-cut.
Însă este mai puțin limpede că și în alte zone strategice trebuie să existe opinii coordonate și un acord asupra mesajelor comune.
But it is less clear-cut that also in other policy areas there is a case for coordinating views and agreeing on common messages.
S-au realizat unele progrese, având în vedere că mulți termeni de referință comuni privind diverse puncte de pe agenda grupului G7, a grupului G20 și a FMI au fost coordonați de-a lungul anilor la Bruxelles.
Progress has been achieved, since many common terms of reference on various topics of the agendas of the G7, G20 and IMF have over the years been coordinated in Brussels.
Însă, deocamdată nu s-a încetățenit pe deplin convingerea că exprimarea într-un singur glas va contribui în cele din urmă la realizarea obiectivelor comune.
However, it is not yet fully internalised that speaking with one voice will ultimately help to achieve common goals.
Adesea, țările percep în continuare problemele legate de politica internațională ca pe o prerogativă națională, în ciuda faptului că zona euro este expusă acelorași provocări mondiale.
Countries often perceive international policy matters still as a national prerogative, despite the fact that the euro area is exposed to the same global challenges.
Deseori, această atitudine face ca termenii de referință să nu reprezinte mai mult decât cel mai mic numitor comun și conduce la mesaje divergente, uneori.
This attitude often prevents terms of reference from being more than the smallest common denominator and leads to sometimes diverging messages.
Din păcate, un cor de glasuri diferite nu lasă loc pentru extinderea zonei de influență.
Unfortunately, a choir of different voices does not pave the way for enhanced influence.
Așa s-ar putea explica situația actuală și anume că, pe de o parte, influența exercitată de zona euro asupra instituțiilor financiare internaționale nu corespunde deocamdată ponderii sale economico-financiare comparativ cu alți actori importanți, în timp ce, pe de altă parte, zona euro (sau Uniunea Europeană, pe plan mai general) este adesea percepută ca fiind suprareprezentată și acuzată din acest motiv.
This might explain today’s situation that, on the one hand, the influence of the euro area in international financial institutions is not yet commensurate to its economic and financial weight compared to other major parties, while, on the other hand, the euro area (or the EU more generally) is often perceived and accused for being over-represented.
În viitor, Europa va trebui să reevalueze această situație, nu în ultimul rând din cauza presiunii externe care rezultă în contextul FMI (de exemplu, prin luarea în considerare a unei abordări în care există un președinte unic).
Looking forward, Europe will have to reconsider this situation not least because of external pressure arising in the context of the IMF (e.g. by considering a single chair approach).
În opinia mea, apelurile la o și mai bună coordonare a opiniilor și la reverificarea existenței unor metode mai eficiente de reprezentare în cadrul instituțiilor și forurilor internaționale sunt cu siguranță întemeiate, permițând consolidarea ponderii zonei euro la nivel mondial.
In my view, calls for even better coordination of views and for reconsidering whether there are more efficient ways of being represented in international institutions and fora are clearly warranted in order to strengthen the weight of the euro area on the global stage.
C. Stabilitate ș i monitorizare financiară
C. Financial stability and supervision
Ce părere ave ț i despre proiectele de propuneri legislative privind supravegherea financiară, dezbătute în prezent în Parlamentul European?
What do you think of the financial supervisory draft legislative proposals currently debated in the European Parliament?
Proiectele de propuneri legislative dezbătute în prezent în Parlamentul European fac parte dintr-o revizuire cuprinzătoare a cadrului instituțional de supraveghere al UE, care include atât consolidarea supravegherii microprudențiale prin înființarea Sistemului european de supraveghere financiară (SESF) (care cuprinde trei autorități europene de supraveghere și rețeaua de autorități naționale de supraveghetore), cât și desemnarea Comitetului european pentru riscuri sistemice (CERS) drept un nou organism independent, responsabil de protejarea stabilității financiare prin realizarea supravegherii macroprudențiale la nivel european, cu atribuirea unor sarcini specifice în acest sens către BCE, în temeiul articolului 127 alineatul (6) din tratat.
The draft legislative proposals currently debated by the European Parliament are part of a comprehensive review of the EU institutional framework for supervision, which includes both the enhancement of micro-prudential supervision through the establishment of the European System of Financial Supervision (ESFS) (comprising three European Supervisory Authorities and the network of national supervisors), and the designation of the European Systemic Risk Board (ESRB) as a new independent body, responsible for safeguarding financial stability by conducting macro-prudential supervision at the European level, with the conferral of specific related tasks on the ECB on the basis of Article 127(6) of the Treaty.
Cadrul instituțional propus este în general pertinent pentru următoarele motive:
The proposed institutional framework is broadly appropriate for the following reasons:
La nivel microprudențial, înființarea SESF va consolida consecvența realizării supravegherii microprudențiale la nivelul Uniunii Europene.
On the micro-prudential side, the establishment of the ESFS will support increased consistency in the conduct of micro-prudential supervision at the EU level.
În acest context, principalele sarcini propuse pentru autoritățile europene de supraveghere sunt în general pertinente pentru realizarea acestor obiective.
In this context, the main tasks proposed for the European Supervisory Authorities are broadly appropriate to achieve these objectives.
În special, elaborarea de standarde tehnice, orientări și recomandări va permite promovarea unei aplicări constante a legislației financiare comunitare în statele membre și o abordare comună normativă și de supraveghere la nivelul Uniunii Europene.
In particular, the elaboration of technical standards, guidelines and recommendations will allow fostering consistent application of EU financial legislation across Member States and a common regulatory and supervisory approach at the EU level.
Există un consens general cu privire la obiectivul creării unui cadru de reglementare unic la nivel european care să reprezinte baza serviciilor prestate de către intermediarii financiari la nivel transfrontalier.
There is a wide-spread consensus about the objective of creating a single EU rulebook which would be the basis for cross-border services by financial intermediaries.
Acesta va asigura condiții echitabile de concurență pentru instituțiile financiare și o protecție adecvată pentru deponenții, investitorii și consumatorii din Europa.
This will ensure a level playing field among financial institutions and an adequate protection of depositors, investors and consumers in Europe.
La nivel macroprudențial, crearea unui nou organism însărcinat cu realizarea supravegherii macroprudențiale în Uniunea Europeană – CERS – ar trebui salutată, întrucât recenta criză financiară a demonstrat nevoia de a consolida abordarea macroprudențială a reglementării și a supravegherii sistemului financiar în ansamblul său.
On the macro-prudential side, the establishment of a new body responsible for the conduct of macro-prudential oversight in the EU – the ESRB – should be welcome since the recent financial crisis has demonstrated the need to strengthen the macro-prudential approach to regulation and supervision of the financial system as a whole.
Criza a demonstrat, de asemenea, necesitatea evaluării surselor variate ale riscurilor sistemice și efectele lor asupra sistemului financiar într-un mod cuprinzător și în timp util.
The crisis has also demonstrated the need to assess the various sources of systemic risk and their consequences for the financial system in a comprehensive and timely manner.
CERS, prin identificarea și evaluarea riscurilor sistemice, prin emiterea la timp de avertismente și recomandări în cazul în care astfel de riscuri sunt semnificative și prin monitorizarea rezultatelor, poate contribui semnificativ la stabilitatea sistemului financiar european în ansamblul său.
The ESRB, by identifying and assessing systemic risks, by issuing early warnings and recommendations where such risks are significant and by monitoring the follow-up, can significantly contribute to the stability of the EU financial system as a whole.
În acest context, este, de asemenea, necesar ca proiectele de propuneri legislative să aibă în vedere faptul că BCE și Sistemul European al Băncilor Centrale (SEBC) joacă un rol fundamental în funcționarea CERS.
In this context, it is also appropriate that the draft legislative proposals envisage that the ECB and the European System of Central Banks (ESCB) play a key role in the functioning of the ESRB.
În special, participarea tuturor membrilor Consiliului general al BCE în cadrul CERS va garanta că analiza stabilității financiare a CERS va beneficia de o expertiză macroeconomică, financiară și monetară a băncilor centrale europene.
In particular, the participation of all the members of the General Council of the ECB in the ESRB will ensure that the financial stability analysis of the ESRB will benefit from the macro-economic, financial and monetary expertise of the EU central banks.
În plus, BCE va acorda CERS sprijin analitic, statistic, administrativ și logistic.
In addition, the ECB will provide analytical, statistical, administrative and logistical support to the ESRB.
În consecință, propunerile legislative au capacitatea de a ameliora semnificativ structura de supraveghere a Uniunii Europene, care este în măsură să răspundă cerințelor de reglementare la nivel mondial și european în urma crizei financiare.
The legislative proposals have therefore the potential to provide a significant enhancement of the EU’s supervisory architecture which is able to answer the global and European regulatory demands following the financial crisis.
Mai mult decât atât și mai important, noile structuri vor oferi un cadru de reglementare care ar trebui să protejeze progresul semnificativ și valoros realizat până în prezent, cu privire la integrarea financiară în Uniunea Europeană, precum și să promoveze continuarea integrării.
Furthermore, and most importantly, the new structures will provide a regulatory framework which should safeguard the significant and valuable progress made so far in financial integration in the EU, as well as foster further integration.
Cu toate acestea, constat necesitatea realizării de progrese suplimentare cu privire la anumite aspecte.
Nevertheless, I see the need for further progress of certain aspects.
Într-un fel, soluția avută în vedere se află între o abordare pur națională a supravegherii microprudențiale și o funcție de supraveghere paneuropeană cu drepturi depline.
In a sense, the solution that is being devised lays half-way between a purely national approach to micro-prudential supervision and a full-fledged pan-european supervisory function.
Mergând mai departe, principala problemă pare să fie aceea dacă AES se dovedesc a fi suficiente pentru a oferi un răspuns unitar și eficient la activitatea grupurilor financiare transfrontaliere sau dacă este necesar să se ia și alte măsuri.
Going forward, the main issue seems to be whether the ESAs prove sufficient to ensure a unified and effective response to the activity of cross-border financial groups or if there will be a need to take another step forward.
În acest proces, punerea în aplicare a unui cadru de reglementare unic va crea una dintre premisele pentru o funcționare și o împuternicire eficientă a AES.
In this process, the implementation of a true single rule book will create one of the conditions for an effective functioning and empowerment of the ESAs.
Însă, elementul cel mai important de reținut este acela că răspunderea și competențele de supraveghere financiară trebuie să se afle în mâinile celor care trebuie să suporte, în cele din urmă, posibilele costuri aferente colapsului sistemului financiar.
However, the most important element to bear in mind is that the responsibility and powers for financial supervision need to be in the hands of those who ultimately have to pay the possible costs of failure in the financial system.
În opinia mea, orice orientare eventuală spre o structură de supraveghere și mai concertată în Europa va trebui deci să fie precedată de crearea unei rețele europene de siguranță (inclusiv a unui fond pentru soluționarea situațiilor de criză finanțat ex ante ).
In my view, any potential move towards an even more integrated supervisory architecture in Europe will therefore have to be preceded by the establishment of a European safety net (including an ex-ante funded Resolution Fund).
Ce a ț i recomanda pentru consolidarea legăturilor dintre supravegherea macropruden ț ială ș i micropruden ț ială?
What would you recommend to strengthen the links between macro and micro supervision?
O condiție esențială pentru funcționarea eficientă și efectivă a noii structuri europene de supraveghere este asigurarea unei interacțiuni adecvate între funcția de supraveghere macroprudențială la nivel european – reprezentată de CERS – și funcția microprudentială – reprezentată de SESF.
A key condition for the efficient and effective functioning of the new European supervisory architecture is to ensure an appropriate interplay between the EU macro-prudential oversight function – represented by the ESRB – and the micro-prudential function – represented by the ESFS.
Scopul structurii propuse este ca activitatea desfășurată de CERS să se concentreze pe aspecte macroeconomice, sistemice și economice, iar activitatea SESF, pe aspecte microeconomice, prudențiale și de reglementare.
The aim of the proposed architecture is that the focus of the work of the ESRB will be macro, systemic and economic in outlook, while the work of the ESFS will be micro, prudential, and regulatory.
În acest context, este important să se realizeze sinergiile corecte între funcțiile micro și macroprudențiale de asigurare a stabilității financiare, pentru a evita suprapunerile și duplicarea.
In this context, it is important to achieve the right synergies between the micro- and macro-prudential functions in safeguarding financial stability, also in order to avoid overlaps and duplication.
Aceasta presupune o repartizare precisă a sarcinilor, precum și modalități de lucru care să permită sprijin reciproc și sinergii de exploatare între cele două funcții.
This requires a well-defined distribution of tasks, as well as working procedures which allow mutual support and exploiting synergies between the two functions.
Proiectele de propuneri legislative conțin deja o serie de prevederi care ar trebui să reliefeze strânsa cooperare dintre CERS și AES.
The draft legislative proposals already contain a number of provisions, which should underpin the close cooperation between the ESRB and the ESAs.
În special, acestea se referă la următoarele:
In particular:
· În primul rând, în ceea ce privește conducerea, cei trei președinți ai AES ar trebui să fie membri cu drept de vot ai Consiliului general al CERS, precum și membri ai Comitetului director al acestuia.
· First, in terms of governance, the three chairs of the ESAs should be voting members of the General Board of the ESRB, and also members of its Steering Committee.
În schimb, CERS ar trebui să fie membru (fără drept de vot) în Consiliul supraveghetorilor fiecăreia dintre cele trei AES.
Conversely, the ESRB should be a member (non-voting) of the Board of Supervisors of each of the three ESAs.
În plus, cele trei AES ar trebui să fie reprezentate, de asemenea, în Comitetul tehnic consultativ, care va reprezenta furnizorul tehnic principal al CERS.
Moreover, the three ESAs should be also represented in the Advisory Technical Committee, which will be a main provider of technical input to the ESRB.
· În al doilea rând, AES ar trebui să se afle într-o relație de strânsă colaborare cu CERS.
· Second, the ESAs should be subject to a general duty of close cooperation with the ESRB.
În acest context, se prevede deja că AES se vor afla printre principalii furnizori de informații ai CERS.
In this context, it is already foreseen that the ESAs will be one of the main providers of information to the ESRB.
În special, CERS poate solicita informații din partea AES într-o formă de rezumat sau de date colective, astfel încât instituțiile financiare individuale să nu poată fi identificate.
In particular, the ESRB may request information from the ESAs in summary or collective form, such that individual financial institutions cannot be identified.
De asemenea, CERS poate adresa AES cereri motivate de furnizare de date care nu sunt într-o formă de rezumat sau de date colective, atunci când acestea din urmă nu sunt suficiente.
The ESRB may also address a reasoned request to the ESAs to provide data that are not in summary or collective form when the latter are not sufficient.
· În al treilea rând, AES ar trebui să sprijine punerea în aplicare a recomandărilor adresate uneia sau mai multor autorități de supraveghere naționale competente.
· Third, the ESAs should support the implementation of recommendations addressed to one or more competent national supervisory authorities.
În special, AES ar trebui obligate să își exercite competențele pentru a garanta că recomandărilor adresate li se dă curs în timp util.
In particular, the ESAs should be required to use their powers to ensure a timely follow-up.
De asemenea, atunci când o autoritate națională de supraveghere nu dă curs recomandărilor, ar trebui să informeze Consiliul de supraveghere al respectivei AES.
Furthermore, when a national supervisor does not follow up, it should inform the Board of Supervisors of the respective ESA.
În răspunsul său adresat CERS, supraveghetorul național ar trebui să ia în considerare aportul respectivei AES.
In its reply to the ESRB, the national supervisor should take into account the input of the respective ESA.
· În al patrulea rând, AES vor răspunde de monitorizarea și evaluarea evoluției de piață, în special în ceea ce privește tendințele microprudențiale relevante, potențialele riscuri și vulnerabilități.
· Fourth, the ESAs will be responsible for monitoring and assessing market developments, particularly with regard to the relevant micro-prudential trends, potential risks and vulnerabilities.
În acest sens, AES ar trebui să organizeze teste de rezistență la stres în colaborare cu CERS.
For this purpose, the ESAs should conduct stress-testing exercises in cooperation with the ESRB.
Rezultatul acestor monitorizări și evaluări ar trebui comunicat CERS.
The outcome of such monitoring and assessment should be conveyed to the ESRB.
· În al cincilea rând, CERS și AES ar trebui, de asemenea, să colaboreze într-o situație de criză.
· Fifth, the ESRB and the ESAs should also be expected to cooperate in the case of a crisis situation.
AES sunt obligate să informeze fără întârziere CERS despre orice eventuală situație de urgență.
The ESAs are obliged to notify the ESRB of any potential emergency situation without delay.
De asemenea, CERS poate avea un rol în declararea unei situații de urgență.
The ESRB may also play a role in the declaration of an emergency situation.
Combinarea acestor mecanisme ar trebui să furnizeze un cadru adecvat pentru o strânsă cooperare între CERS și AES.
The combination of these mechanisms should provide an appropriate framework for the close cooperation between the ESRB and the ESAs.
Ar putea fi evidențiate următoarele provocări:
The following challenges could be highlighted:
· În primul rând, un aspect crucial pentru eficacitatea CERS îl va constitui accesul la o bază de informații cuprinzătoare, care să includă informații de natură microprudențială, ce pot furniza un cadru de suport pentru avertismentele privind riscurile și recomandările de politică emise de CERS.
· First, a crucial aspect for the effectiveness of the ESRB will be the access to a comprehensive information base, including information of a micro-prudential nature, which can provide backing to the ESRB risk warnings and policy recommendations.
Aceasta va presupune o strânsă interacțiune cu AES, care să permită în special stricta confidențialitate în utilizarea de microdate și evitarea pe cât posibil a oricăror alte sarcini de raportare pentru instituțiile financiare.
This will require a close interplay with the ESAs, particularly in a manner that ensures strict confidentiality in the use of micro data and also avoiding as much as possible any additional reporting burden on financial institutions.
În consecință, CERS și AES vor trebui să stabilească un acord corespunzător în acest sens.
Accordingly, the ESRB and the ESAs will need to agree on the appropriate arrangements in this respect.
· În al doilea rând, CERS va trebui să se bazeze pe o strânsă cooperare cu autoritățile de supraveghere competente (din domeniul bancar, al asigurărilor și al valorilor mobiliare) pentru monitorizarea expunerilor la risc în cadrul sectoarelor financiare și între diverse sectoare financiare.
· Second, the ESRB will need to rely on the close cooperation with the relevant supervisory authorities (banking, insurance and securities supervisors) for the monitoring of risk exposures within and across financial sectors.
Aceasta va necesita stabilirea unor conexiuni corespunzătoare care să permită direcționarea către CERS a „rezultatelor ” analizelor și evaluărilor efectuate de AES și de autoritățile naționale de supraveghere.
This will require setting-up appropriate links through which the “output” of the analyses and assessments of the ESAs and national supervisors is channelled to the ESRB.