natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Acordul de la Lisabona a fost semnat în octombrie 1990, dar nu a intrat în vigoare niciodată din cauza unei dispute teritoriale între Spania și Maroc, două dintre părțile contractante, privind „frontierele sudice” (Sahara Occidentală), prevăzute la articolul 3 litera (c) al acordului.
The Lisbon Agreement was signed in October 1990 but never entered into force because of a territorial dispute between Spain and Morocco, two of the Contracting Parties, about the "southern borders" (Western Sahara) referred to in Article 3 (c) of the Agreement.
Protocolul adițional, prin care s-a soluționat disputa și în care s-a găsit o formulare adecvată pentru articolul 3 litera (c), a fost semnat recent, în mai 2008, de către Portugalia, Spania, Franța și Maroc, iar Comunitatea Europeană l-a semnat pe 25 martie.
The additional protocol in which the dispute was settled and an appropriate wording for Article 3 (c) was found, was signed as recently as May 2008 by Portugal, Spain, France and Morocco also the European Community signed on the 25 March.
Prin încheierea acestui Protocol adițional, Acordul de la Lisabona poate intra în vigoare, la 20 de ani după semnarea acestuia.
With the conclusion of this Additional Protocol the Lisbon Agreement can enter into force, 20 years after being signed.
Raportoarea este conștientă de faptul că cele trei pachete legislative ale UE în domeniul maritim care au ca obiectiv prevenirea și, în cazul în care acestea au avut deja loc, abordarea accidentelor cu efecte de poluare, în lumina consecințelor accidentelor Erika și Prestige, stabilesc standarde pentru protejarea apelor și coastelor UE.
The rapporteur is aware that the three maritime packages of EU legislation designed mainly to prevent and when happened, to deal with pollution accidents, in the aftermath of the Erika and Prestige accidents, are setting standards for protecting the EU-waters and coasts.
Convențiile maritime regionale, la care multe țări terțe vecine sunt, de asemenea, părți contractante, reprezintă un instrument de transpunere a standardelor UE la țările terțe respective.
The regional marine conventions, to which also many neighbouring third countries are Contracting Parties, are an instrument to transpose the EU-standards to those third countries.
Raportoarea dorește să menționeze un fenomen care nu a beneficiat de atenția pe care o merită nici din punct de vedere politic, nici al mediului, întrucât acesta se desfășoară departe de ochii publicului.
The rapporteur would like to mention a phenomenon which has not received the political and environmental attention it deserves, since it occurs away from the public eye.
Cu toate acestea, recent i s-a acordat atenție în cadrul Consiliului de miniștri (ai mediului), când delegația olandeză a ridicat la 21 octombrie 2009 problema „insulei de plastic”.
Recently however there was given some attention to it, within the Council of Ministers (for Environment) when the Dutch delegation on 21 October 2009 put the problem of the "plastic soup" up for discussion.
Aceasta este masa de plastic și cauciuc care plutește în Oceanul Pacific (cu o dimensiune de 34 de ori mai mare decât a Țărilor de Jos: +/-1.350.000 km2).
This refers to the drifting mass of plastic and rubber (34 times the size of the Netherlands: +/-1.350.000 km 2 ) in the Pacific Ocean.
Atât aceasta, cât și chestiunea plaselor de pescuit vechi, aruncate sau pierdute, reprezintă o problemă din ce în ce mai gravă în Oceanul Atlantic.
But it is also- along with the issue of old, discarded and lost fishing nets - becoming an increasing problem in the Atlantic Ocean.
Știm care sunt efectele acestei mase plutitoare asupra mediului marin (mamifere, păsări, pești, alge etc.) și ce capacitate de stocare a CO 2 au?
Do we know what effects this floating plastic mass has on the marine environment (mammals, birds, fishes, seaweed and algae, etc) and their C02 capture capacities?
Poluarea masivă a mărilor noastre cu deșeuri de plastic sau cauciuc intră în sfera de aplicare a Acordului de la Lisabona sau al celorlalte acorduri maritime regionale, sau ar trebui abordată în cadrul Convenției OSPAR?
Does the massive pollution of our seas with plastic or rubber debris fall within the scope of the Lisbon Agreement or the other regional marine agreements or should this be dealt with within the OSPAR -Agreement?
Dacă nu, acordurile pot fi adaptate astfel încât să includă abordarea acestei probleme?
If not, can those agreements be adapted so as to include the addressing of this problem?
referitor la Raportul anual 2008 al BCE
on the ECB Annual Report 2008
Raportor: Edward Scicluna
Rapporteur: Edward Scicluna
referitoare la Raportul anual 2008 al BCE
on the ECB Annual Report 2008
– având în vedere Raportul anual 2008 al Băncii Centrale Europene (BCE),
– having regard to the Annual Report 2008 of the European Central Bank (ECB),
– având în vedere articolul 15 din Protocolul privind statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene anexat la tratat,
– having regard to Article 15 of the Protocol on the Statute of the European System of Central Banks and of the European Central Bank annexed to the Treaty,
– având în vedere Tratatul de la Lisabona, de modificare a Tratatului privind Uniunea Europeană și a Tratatului de instituire a Comunității Europene,
– having regard to the Treaty of Lisbon, amending the Treaty on European Union and the Treaty establishing the European Community,
– având în vedere Rezoluția sa din 2 aprilie 1998 referitoare la responsabilitatea democratică în cea de-a treia etapă a Uniunii economice și monetare
– having regard to its resolution of 2 April 1998 on democratic accountability in the third phase of EMU
JO L 138, 4.5.1998, p.
OJ C 138, 4.5.1998, p.
– având în vedere comunicarea Comisiei din 7 octombrie 2009 intitulată „Declarație anuală pentru 2009 privind zona euro” ( COM(2009)0527 ) și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește această comunicare ( SEC(2009)1313 /2),
– having regard to the Commission communication of 7 October 2009, 'Annual Statement on the Euro Area 2009' ( COM(2009)0527 ), and the Commission staff working document accompanying that communication ( SEC(2009)1313 /2),
– având în vedere previziunile economice intermediare din septembrie 2009 ale Comisiei,
– having regard to the Commission's September 2009 interim economic forecast,
– având în vedere propunerea Comisiei din 23 septembrie 2009 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind supravegherea macroprudențială comunitară a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru riscuri sistemice ( COM(2009)0499 ),
– having regard to the Commission proposal of 23 September 2009 for a regulation of the European Parliament and of the Council on Community macro prudential oversight of the financial system and establishing a European Systemic Risk Board ( COM(2009)0499 ),
– având în vedere propunerea Comisiei din 23 septembrie 2009 de decizie a Consiliului privind acordarea unor competențe specifice Băncii Centrale Europene referitoare la funcționarea Comitetului european pentru riscuri sistemice ( COM(2009)0500 ),
– having regard to the Commission proposal of 23 September 2009 for a Council decision entrusting the European Central Bank with specific tasks concerning the functioning of the European Systemic Risk Board ( COM(2009)0500 ),
– având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare ( A7-0010/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7‑0010/2010 ),
A. întrucât criza financiară și economică a avut loc pe fondul celui mai pronunțat declin economic din anii 1930 până astăzi, ale cărui consecințe vor continua să aibă un impact important asupra structurilor economice și sociale naționale pentru o perioadă lungă;
A. whereas the financial and economic crisis has seen the worst global economic decline since the 1930s, whose repercussions will continue to have a major impact on countries' economic and social fabric for years to come,
B. întrucât, în 2008, PIB-ul real al zonei euro nu a crescut decât cu 0,7% din cauza crizei economice și financiare și se estimează că PIB-ul va înregistra o scădere puternică în 2009;
B. whereas in 2008 the real GDP of the euro area grew by only 0.7% owing to the financial and economic crisis, and GDP is expected to have decreased considerably in 2009,
C. întrucât în 2008 rata medie anuală a inflației înregistrată în 2008 (3,3%, cu un maxim la 4,0% în cursul verii acestui an) constituie rata cea mai ridicată înregistrată de la introducerea monedei euro, iar ratele inflației au înregistrat valori negative în vara lui 2009;
C. whereas in 2008 the average annual inflation rate was 3.3%, peaking at 4.0% in summer 2008, the highest rate recorded since the introduction of the euro, and whereas inflation subsequently fell to negative rates in summer 2009,
D. întrucât, în zona euro, deficitul public mediu a crescut de la 0,6% din PIB în 2007 la 1,9% în 2008, iar, la jumătatea lunii octombrie 2009, douăzeci de state membre făceau obiectul unei proceduri pentru deficit excesiv;
D. whereas the average general government deficit in the euro area increased from 0.6% of GDP in 2007 to 1.9% in 2008, and, by mid-October 2009, twenty Member States were subject to an excessive deficit procedure,
E. întrucât, în zona euro, rata medie a datoriei publice a crescut de la 66,2% din PIB la sfârșitul anului 2007 la 69,6% la sfârșitul anului 2008 și se preconizează că această rată va crește în anii următori;
E. whereas the average government debt ratio in the euro area increased from 66.2% of GDP at the end of 2007 to 69.6% at the end of 2008, and whereas that ratio is expected to increase further in the coming years,
F. întrucât, în 2008, rata de schimb a monedei euro în raport cu dolarul a fluctuat puternic, ajungând la un maxim de 1,60 USD în iulie și revenind la 1,25 USD în octombrie, însă aceasta a crescut ulterior la 1,50 USD în octombrie 2009;
F. whereas in 2008 the exchange rate of the euro against the US dollar fluctuated sharply, peaking at USD 1.60 in July and reaching USD 1.25 in October, but subsequently rose to USD 1.50 in October 2009,
G. întrucât BCE nu și-a modificat ratele dobânzii în cursul primului semestru al lui 2008, însă le-a mărit cu 25 de puncte de bază (la 4,25%) în iulie 2008 și le-a diminuat, în mod marginal, la 2,5% în cursul ultimului trimestru al lui 2008, și la 1% în 2009;
G. whereas the ECB kept interest rates unchanged in the first half of 2008, before raising them in July 2008 by 25 basis points to 4.25%, and lowering them incrementally during the last quarter of 2008 to 2.5%, and then 1% in 2009,
H. întrucât, pentru a face față crizei financiare, BCE a mărit considerabil furnizarea de lichidități către băncile din zona euro și a adoptat unele măsuri neconvenționale pentru a remedia perturbările observate pe piețele monetare; întrucât mecanisme similare de îmbunătățire a lichidităților au fost aplicate doar anumitor state membre ce nu au adoptat încă moneda euro,
H. whereas, in response to the financial crisis, the ECB significantly enlarged liquidity provisions to banks in the euro area and took a number of non-standard measures to improve the impaired functioning of money markets; whereas similar liquidity-enhancing facilities were provided only to a certain number of Member States not in the euro area,
Reacția BCE la criza financiară
The ECB's response to the financial crisis
5. constată că atât previziunile economice ale BCE, cât și ale FMI și ale altor instituții internaționale, nu au preconizat gravitatea recesiunii în 2008;
Notes that the ECB's economic projections, like those of the IMF and other international institutions, failed to forecast the severity of the downturn in 2008;
8. salută faptul că BCE și-a lărgit abordarea tradițională a politicii monetare și a luat anumite măsuri speciale, cum ar fi furnizarea de lichidități în funcție de cererea reală și pentru o perioadă mai lungă;
Welcomes the fact that the ECB has broadened its normal approach to monetary policy and taken a number of special measures, such as gearing the provision of liquidity to actual demand and making liquidity available for longer periods;
Stabilitatea economică și monetară
Economic and monetary stability
20. invită statele membre din zona euro să ia act de faptul că, pentru ca uniunea economică și monetară să existe cu adevărat, participarea la zona euro nu trebuie considerată un scop în sine și subliniază că se impun reforme structurale; adaugă că absența acestor reforme ar putea dăuna credibilității și durabilității Pactului de stabilitate și de creștere;
Calls on all Member States in the euro area to take note that, for genuine economic and monetary union to exist, participation in the euro area cannot be regarded as an end in itself, and stresses the need for structural reforms; adds that failure to undertake such reforms would jeopardise the credibility and sustainability of the Stability and Growth Pact;
Guvernarea și procesul decizional
Governance and decision making
25. intenționează să instituie un comitet de selecție constituit din experți independenți, care ar permite selectarea în 2010 a unui număr de candidați ca membri ai Comitetului Director; subliniază că persoanele selectate ar fi ulterior audiate de Comisia pentru afaceri economice și monetare a Parlamentului European, aspect ce ar oficializa rolul consultativ al acestuia în evaluarea candidaților; acest lucru ar presupune adoptarea în ședință plenară a Parlamentului European a unei rezoluții care să fie transmisă Consiliului înainte ca acesta să trimită recomandările sale guvernelor statelor membre;
Undertakes to set up a selection board made up of outside experts which would make it possible in 2010 to select a number of candidates for the post of Executive Board member; points out that those selected would then be summoned to a hearing by the European Parliament's Committee on Economic and Monetary Affairs, which would formalise the European Parliament's consultative role in the evaluation of the candidates; this would lead to the adoption by the European Parliament in plenary sitting of a resolution to be forwarded to the Council before it issues its recommendation to the Member State governments;
Dimensiunea externă a monedei euro
The external dimension of the euro
32. consideră că, în elaborarea viziunii sale privind viitorul sistemului monetar internațional, Uniunea Europeană ar trebui să se inspire din procesul ce a făcut posibilă adoptarea euro;
Considers that, in expressing its vision for the future of the international monetary system, the European Union should draw inspiration from the process which made possible the adoption of the euro;
Acest raport evaluează raportul anual 2008 al Băncii Centrale Europene (BCE) și răspunsurile pe care BCE continuă să le dea la criza financiară.
This report evaluates the 2008 annual report of the European Central Bank (ECB) and the performance of the ECB in its continued response to the financial crisis.
În condițiile în care BCE și-a publicat raportul în aprilie 2009, iar alegerile europene din iunie au întârziat elaborarea raportului Parlamentului, se constată o suprapunere cu politicile practicate de BCE în 2009.
Since the ECB published its report in April 2009, and the June European elections delayed the drafting of Parliament's report, there is, inevitably, some overlap taking account of the ECB's policies in 2009.
Prezentul raport se concentrează în primul rând pe acțiunile întreprinse de BCE în raport cu criza economică și financiară, pe discrepanțele înregistrate între economiile din zona euro – pe care criza le-a exacerbat –, pe strategia BCE de ieșire din criză și pe guvernarea acestei instituții.
This report focuses primarily on the performance of the ECB in relation to the financial and economic crisis, the divergences between the eurozone economies exacerbated by the crisis, the ECB´s exit strategy and the governance of the ECB.
Doi ani de furtună financiară
Two years of financial turmoil
Criza financiară și economică a avut loc pe fondul declinului economic cel mai pronunțat din anii 1930 până astăzi.
The financial and economic crisis has seen the worst global economic decline since the 1930s.
Într-adevăr, ultimii doi ani au fost cei mai dificili pentru BCE în rolul său de gardian al stabilității monetare și a prețurilor de la crearea sa.
Indeed, the last two years have been the most difficult for the ECB in its role of guardian of monetary and price stability since its inception.
După perioada de creștere economică relativ ușoară pe care majoritatea țărilor europene au trăit-o în cursul anilor 1990 și al primilor ani ai acestui deceniu, Uniunea Europeană a fost forțată să reacționeze la criza care a zguduit fundamentele lumii financiare și politice.
After the relatively benign period of economic growth enjoyed across most of Europe during the 1990s and early years of this decade, it has been forced to react to the crisis which has rocked the financial and political world to its core.
Economiile majorității statelor membre ale Uniunii Europene au suferit o „probă de efort”, nu prin intermediul unei simulări (astfel cum fusese cazul adesea în trecut), ci în timp real și cu consecințe care nu au fost decât prea reale.
Most of its Member States have had their economy 'stress-tested', not through a simulated model (as has been often been done before), but in real time and with consequences that have been all too real.
În 2008, rata de creștere a PIB-ului în zona euro atingea numai 0,7 % și, la ora la care prezentul raport va fi votat în plen, vom fi luat act de statisticile înfricoșătoare care indică un recul economic semnificativ pe lângă deficite bugetare anormale și previziunea unei întoarceri la o creștere foarte slabă în 2010 șt 2011.
In 2008, GDP growth across the euro area was just 0.7% and, by the time this report is voted in plenary, we will have seen the frightening statistics of a significant economic contraction alongside abnormal budgetary deficits, together with a forecast of a very sluggish return to growth in 2010 and 2011.
Majoritatea statelor membre își văd deficitele bugetare în creștere, iar nivelul datoriei publice mărindu-se.
Most Member States are experiencing rising budgetary deficits and soaring government debt.
Conform previziunilor economice publicate de Comisie în mai 2009, zona euro trebuia să fie marcată de deficite bugetare medii de 5,3 % și de un nivel mediu al datoriei publice de 77,7 %, cifre care ar trebui să crească în 2010.
The Commission’s economic forecasts in May 2009 predicted average budget deficits across the eurozone of 5.3% and average government debt of 77.7%, figures which, in turn, are both expected to increase in 2010.
În ciuda măsurilor de stimulare adoptate de statele membre ale Uniunii Europene, șomajul, în special în rândul persoanelor de mai puțin de 25 de ani, a cunoscut o creștere fulgurantă și este posibil să cunoască o alta în 2010.
Despite the stimulus packages taken by Member States across Europe, unemployment, particular amongst those under 25, has risen sharply and is likely to do so in 2010.
Cu toate acestea, creșterea nivelului de îndatorare al administrațiilor publice și a deficitelor publice se datorează, în principal, unui recul al veniturilor fiscale și unei creșteri a cheltuielilor sociale, precum și măsurilor bugetare de relansare estimate la aproximativ 1,5 % din PIB-ul Uniunii Europene.
However, the bulk of the increased government debt and deficits is the result of falling tax revenues and increased welfare spending, alongside budgetary stimulus measures valued at about 1.5% of EU GDP.
Va fi nevoie probabil de mulți ani pentru a aduce aceste deficite, care au fost generate de criza financiară, la nivelurile lor din 2006 și 2007.
It may take many years for these deficits, brought about by the financial crisis, to return to the levels of 2006 and 2007.
Răspunsul BCE la criza financiară
The ECB's response to the crisis
Conform tratatelor europene, misiunea fundamentală a BCE este de a menține „stabilitatea prețurilor”.
The primary function of the ECB, according to the EU treaties, is to maintain "price stability".
Cu toate că, atunci când a atins un vârf de 4 % în iunie și iulie 2008, inflația a depășit cu mult plafonul de 2 % impus de BCE, ratele inflației au scăzut de atunci și se înscriu pe o curbă negativă.
Although inflation was far above the ECB's self-imposed ceiling of 2% when it reached a peak of 4% in June and July 2008, inflation rates have since tumbled and are now at negative rates.
În paralel cu această performanță economică, după ce a hotărât, în iunie 2008, să mărească ratele dobânzii cu 25 de puncte de bază la 4,25 %, BCE, încercând să relanseze creditul, le-a micșorat în mod marginal de la 4,25 % la 2 % între octombrie 2008 și ianuarie 2009, și la 1 % în mai 2009.
Alongside this economic performance, the ECB, after taking the decision in June 2008 to raise interest rates by 25 basis points to 4.25%, reduced rates incrementally from 4.25% to 2% between October 2008 and January 2009 and down to 1% in May 2009, in an attempt to re-invigorate lending.
Trebuie notat că a părut uneori că scăderile ratelor dobânzii nu erau atât de radicale ca cele operate de alte bănci centrale, cum ar fi Rezerva federală americană și Banca Angliei.
One should note that at times it appeared that the interest rate cuts were not as radical as those taken by other central banks such as the US Federal Reserve and the Bank of England.
Acesta este un punct de vedere împărtășit de numeroși observatori politici și economici.
Indeed, this was a view shared by many political and economic observers.
Cu toate acestea, rolul principal jucat de BCE în cadrul crizei economice a fost acela de a spori furnizarea de lichidități instituită în 2007 prin intermediul măsurilor neconvenționale, pentru a veni în ajutorul statelor membre.
Yet the ECB's main role during the crisis has been to expand significantly the liquidity provisions it established in 2007 with non-standard measures, to assist Member States.
BCE a ajustat cadrul său de gestionare a lichidităților, în special utilizând proceduri de licitație cu rată fixă, cu atribuirea integrală a ofertelor în operațiunile sale de piață monetară, a redus temporar culoarul constituit de ratele dobânzii aplicate facilităților sale permanente, a extins lista sa de active putând servi drept garanții și a furnizat lichidități în monedă străină în cooperare cu alte bănci centrale.
The ECB had adjusted its liquidity management framework, most notably through the use of fixed rate tender procedures with full allotment in its open market operations, temporarily narrowed the corridor formed by the rates on its standing facilities, broadened its list of assets eligible as collateral, and provided liquidity in foreign currencies in cooperation with other central banks.
Se poate într-adevăr demonstra că relaxarea ratelor dobânzilor de referință ale BCE, împreună cu modificările cadrului operațional au contribuit la reducerea costului de finanțare a economiei în ansamblul său.
Indeed it can be shown that the easing of the ECB's key interest rates in combination with the changes in the operational framework have helped to lower the cost of financing to the economy at large.
Cu toate acestea, realitatea este că, în condițiile în care BCE a salvat numeroase instituții de la colaps prin creșterea furnizării de lichidități, acestea nu au fost întotdeauna transmise consumatorilor, în detrimentul, în special, al întreprinderilor mici și mijlocii, pe care se bazează relansarea economică.
However, the reality is that, while the ECB's liquidity expansion has kept many institutions from collapse, this liquidity has not always been passed on to customers, particularly to the detriment of the small and medium sized businesses on whom economic recovery will rest.
În schimb, numeroase bănci au utilizat aceste lichidități în principal pentru a-și consolida propria poziție.
Instead, many banks have used the liquidity mostly to buttress their own position.
Discrepanțele din ce în ce mai mari în cadrul zonei euro
Increasing divergence within the eurozone