natgillin/translations-raw huggingface dataset:
G. întrucât schimbările climatice au deja consecințe negative asupra agriculturii în Uniunea Europeană (inclusiv o scădere a resurselor de apă, salinizarea și secete mai frecvente, deșertificarea, o puternică intensificare a precipitațiilor hibernale și a inundațiilor în nord, pericolul pe care îl reprezintă creșterea nivelului mării pentru zonele costiere joase și pericolul salinizării, furtunile și alte evenimente climaterice extreme, eroziunea și alunecările de teren, precum și proliferarea unor insecte dăunătoare și a unor boli animale și vegetale) și întrucât accelerarea preconizată a acestor fenomene va avea repercusiuni economice, sociale și ecologice grave asupra sectoarelor agricol, forestier și turistic;
G. whereas climate change is already having adverse effects on EU agriculture (including declining water resources, brackishness and more frequent drought, desertification, a significant increase in winter rainfall and flooding in the north, threats to low-lying coastal areas from rising sea levels and the danger of salination, storms and other extreme weather events, erosion and landslides and the proliferation of insect pests and animal and plant diseases), and whereas the expected acceleration of such problems could have serious economic, social and environmental repercussions for the agricultural, forestry and tourism sectors,
H. întrucât sectorul agricol are capacitatea nu numai de a se adapta la schimbările climatice, ci și de a atenua efectul acestora, bazându-se pe competența agricultorilor, pe o PAC puternică și pe dezvoltarea cercetării și a inovării, însă, fiind vorba de procese naturale greu de stăpânit, eforturile necesare sunt considerabile;
H. whereas the agricultural sector is capable both of adapting and of mitigating climate change with the help of farmers’ know-how, a strong CAP and research and innovation developments but, since the natural processes involved are difficult to deal with, a great deal of effort must be made,
I. întrucât sectorul forței de muncă din agricultură trebuie protejat și consolidat;
I. whereas European agriculture constitutes a pool of jobs which should be protected and expanded,
J. întrucât agricultura continuă să aibă o importanță vitală în menținerea activității umane în teritoriile rurale europene, în special prin gama largă de servicii pe care agricultorii o pot oferi restului societății;
J. whereas agriculture remains vital to the continuance of human activity in European rural areas, inter alia because of the wide range of services which farmers can provide for the rest of society,
K. întrucât agricultura este vizată în mod direct de obiectivele Uniunii în materie de dezvoltare a energiilor regenerabile și întrucât această dezvoltare poate contribui în mod substanțial la reducerea GES;
K. whereas the Union’s objectives for the development of renewable energies have a direct bearing on agriculture, and whereas this development can help substantially to reduce GHG emissions,
L. întrucât una din principalele funcții ale agriculturii europene este garantarea furnizării de alimente populației sale;
L. whereas one of the primary functions of EU agriculture is to feed the Union’s population,
M. întrucât Uniunea Europeană trebuie să joace un rol de frunte în lupta împotriva încălzirii globale,
M. whereas the Union should be a leader in the fight against global warming,
Contribuția agriculturii Uniunii la eforturile de atenuare a încălzirii globale
Contribution of EU agriculture to global warming mitigation efforts
4. recunoaște faptul că inovării îi revine un rol major în reducerea efectelor pe care agricultura le are asupra schimbărilor climatice și a mediului;
Recognises that innovation has a major role to play in reducing the impact agriculture has on climate change and in lowering its environmental impact;
- tehnicile care includ o exploatare adecvată și simplificată a solului și care asigură o acoperire vegetală a acestuia (ca, de exemplu, reducerea sau eliminarea lucrărilor de arătură, păstrarea reziduurilor recoltei pe câmp) și care permit realizarea de culturi intercalate și o rotație a culturilor, ceea ce optimizează fotosinteza și favorizează îmbogățirea solului cu materii organice, astfel cum a demonstrat proiectul SoCo, lansat la inițiativa Parlamentului European;
– simplified, appropriate cultivation techniques that provide plant cover (such as reduced or no-tillage and leaving crop residues on the ground) and facilitate intercropping and crop rotation, thereby maximising photosynthesis and helping to enrich the soil with organic matter, as demonstrated by the SoCo project launched at the European Parliament’s instigation;
- conservarea și dezvoltarea împăduririi și a reîmpăduririi, dezvoltarea agrosilviculturii, a gardurilor vii, a zonelor împădurite pe parcele, a sistemelor de pășuni permanente sau temporare;
– the preservation and development of afforestation, reforestation, agroforestry, hedges, wooded areas on farmland, permanent or temporary grassland pasture systems and reforestation;
- introducerea unor metode de gestionare care să permită prelungirea perioadei de stocare a carbonului captat în pădurile existente;
– the introduction of farming methods which will increase the carbon storage period in existing forests;
- o mai bună gestionare a solului și a minereurilor și protecția adecvată a terenurilor bogate în carbon, precum turbăriile și a zonelor umede (culturi adaptate, precum cele de stuf, mai degrabă decât drenaje);
– better management of soil and of minerals and appropriate protection of carbon-rich land (peatland) and wetlands (growing suitable crops, such as reeds, as an alternative to drainage);
- modernizarea exploatațiilor agricole (izolarea clădirilor, folosirea echipamentelor cu consum redus de energie, utilizarea energiilor regenerabile) și lanțuri de producție mai eficiente;
– farm modernisation (building insulation, energy-efficient equipment and the use of renewable energies) and more efficient production chains;
- tehnicile moderne de împrăștiere/valorificare a gunoiului de grajd, de creștere și hrănire a animalelor, care reduc considerabil emisiile de metan;
– modern techniques of feeding, animal keeping and manure treatment and use, which will significantly reduce methane emissions;
- valorizarea energetică a biomasei integrate producției alimentare, care, pe lângă faptul că asigură valorizarea subproduselor și deșeurilor, contribuie la reducerea emisiilor de CO 2 ;
– the use of biomass energy integrated into food production, which will contribute to reducing CO 2 emissions in addition to making use of by-products and waste;
- plantarea de plante lemnoase și erbacee energetice pe terenuri inundabile, în zone umede, pe terenuri nisipoase și în zone mai puțin favorabile agriculturii, cu scopul de a spori absorbția de CO 2 și captarea carbonului;
– the planting of woody and herbaceous energy crops (cultures) in floodplains, areas which are wet or sandy and areas less suitable for agriculture, with the aim of increasing CO 2 absorption and carbon sequestration;
- un plan de acțiune în zonele cele mai afectate: folosirea unor soiuri de plante rezistente la noii parametri climatici, adaptarea calendarului activităților agricole la noile condiții, împăduririle, construcția de sere, gestionarea resurselor de apă din agricultură, ecologizarea terenurilor poluate;
– an action plan for the most affected areas: using certain plant varieties which are resistant to the new climate conditions, adapting the calendar of farming activities to the new conditions, forestation, building greenhouses, managing water resources for agriculture and making polluted land more environmentally friendly;
- celălalt aspect trebuie să fie un plan de viitor pentru eliminarea cauzelor care conduc la schimbările climatice prin promovarea unei economii globale bazate pe emisii reduse de CO 2 , corelată cu o promovare a securității energiei;
– the other measure should be a plan for the future aimed at eliminating the causes of climate change by promoting a global economy based on reduced CO 2 emissions, combined with the promotion of energy security;
Măsuri de adaptare a agriculturii europene la consecințele încălzirii globale
Measures to help EU agriculture adapt to the effects of global warming
- pe de o parte, încălzirea globală medie;
– overall global warming;
- pe de altă parte, variabilitatea mai puternică a condițiilor climatice, manifestată prin multiplicarea evenimentelor meteorologice extreme;
– more marked variations in climate conditions resulting in an increase in extreme weather events;
- gestionarea optimă a resurselor de apă (sisteme de irigații mai eficace, utilizarea apei reciclate, practici vizând economisirea apei pe câmpuri, rezervoare colinare etc.), responsabilizarea utilizatorilor;
– optimising water resource management (more efficient irrigation systems, use of recycled water, economical use of water on the land, hillside reservoirs, etc.), making users responsible;
- alegerea varietăților, selecționate mai ales pentru rezistența lor în condiții extreme, și rotația culturilor adaptate în funcție de secetă, de boli etc.;
– choosing crop varieties, particularly those selected for their ability to resist extreme weather events, and practising crop rotation according to considerations such as drought and disease;
- protecția solului (garantând componența organică a acestuia) împotriva eroziunii hidraulice și aeriene;
– protecting the soil from water and wind erosion by ensuring organic matter content;
- plantarea de rânduri de copaci, de garduri vii sau suprafețe împădurite la marginea parcelelor pentru a reține apa, a limita scurgerile și a servi drept protecție împotriva vântului și adăpost pentru factorii auxiliari de cultură, precum insectele polenizatoare;
– planting rows of trees, hedges or wooded areas on the edges of farmland to retain water, limit runoff, act as windbreaks and provide shelter for crop auxiliaries such as pollinating insects;
- întreținerea pășunilor și promovarea producției zootehnice în zonele de pășuni;
– preserving pastureland and promoting animal production on pastureland;
- măsurile de supraveghere și control al bolilor; crearea, în acest cadru, a unor dispozitive naționale și europene de monitorizare a apariției și reapariției, pare necesară;
– monitoring and controlling disease; in this context, there is a need to develop national and European instruments to monitor outbreaks and repeat outbreaks;
- măsurile de supraveghere și control al insectelor; în acest cadru, examinarea continuă a potențialului de invadare și măsurile de condiționare (controale consolidate la frontiere și în locuri sensibile, cum ar fi pepinierele și aeroporturile, măsurile de biosecuritate) trebuie dezvoltate;
– undertaking monitoring and control of insects; in this context, monitoring of invasiveness potential and cross compliance measures concerning plant health (increased controls at borders and sensitive locations such as tree nurseries and airports, biosecurity measures) must be developed;
- reabilitarea suprafețelor degradate;
– restoring damaged areas;
- menținerea pădurilor care se pot adapta la schimbările climatice și gestionarea pădurilor pentru limitarea riscurilor de incendii;
– maintaining forests which can adapt to climate change and managing forests in such a way as to limit the risk of fire;
Implicații pentru modelul agricol european
Implications for the European agricultural model
- refacerii capacității de producție și protecție a ecosistemelor naturale, culturilor agricole și altor resurse afectate de secetă și deșertificare sau inundații;
– restoring the production and protection capacities of natural ecosystems, agricultural crops and other assets that are affected by drought and desertification or flooding;
- îmbunătățirii modalităților de utilizare a resurselor de apă, sol și vegetație, care s-au dovedit, în timp, nedurabile;
– improving practices with regard to the use of water resources, soil and vegetation which have proved to be unsustainable over time;
- luării unor masuri de identificare, îmbunătățire și promovare a speciilor de plante și a raselor de animale în zonele secetoase și/sau expuse unui risc de aridizare;
– identifying, improving and promoting plant species and animal breeds in areas affected by drought and/or at risk of aridity;
- îmbunătățirea masurilor preventive;
– improving preventive measures;
34. consideră că schimbările climatice obligă Uniunea Europeană să adapteze modelul politicii agricole; invită, prin urmare, Comisia să promoveze, în viitoarea sa comunicare privind reforma PAC după 2013, un model agricol mai durabil și mai eficient, care să corespundă tuturor obiectivelor PAC, bazat pe o producție alimentară suficientă și sigură și care să respecte mai mult echilibrul ecologic; un astfel de model trebuie să se bazeze pe un sistem echitabil și legitim de sprijinire a fermierilor și să consolideze rolul meseriei de agricultor;
Takes the view that climate change is forcing the Union to adapt the agricultural policy model; consequently calls on the Commission, in its future communication on CAP reform after 2013, to promote a more sustainable and efficient agricultural model in line with all the aims of the CAP, geared to producing sufficient, safe food and more respectful of environmental balance; such a model must be based on a fair and legitimate farmer support system and must also enhance the role of the farming profession;
37. subliniază importanța creării și asigurării permanente a unei baze pentru dezvoltarea unor activități economice alternative, care să reducă gradul de dependență al comunităților locale de producția agricolă afectată de secetă sau de resursele naturale; accesul la finanțare din fondurile europene este determinant pentru asigurarea condițiilor de desfășurare a activităților economice alternative;
Stresses the importance of creating and permanently guaranteeing the basis for the development of alternative economic activities that will gradually reduce local communities’ dependence on drought-affected agricultural production or on natural resources; takes the view that access to financing from European funds is a key factor in safeguarding the conditions in which alternative economic activities are carried out;
42. subliniază, având în vedere amploarea provocării climatice și a investițiilor, că mediul agricol și cel forestier trebuie să se consacre unor modele de producție mai durabile și că este necesară menținerea unei PAC puternice, care să beneficieze de un buget adecvat după 2013; adaugă că este necesar să se prevadă noi resurse financiare pentru a încuraja difuzarea de tehnologii și sisteme moderne și inovatoare, susceptibile de a da rezultate concrete în ceea ce privește atenuarea și adaptarea în diferitele sectoare agricole;
Emphasises, given the scale of the climate challenge and investment, that the farming and forestry management community must focus on more sustainable modes of production and there is a need to retain a strong CAP with a commensurate budget beyond 2013; adds that provision must be made for new additional funding to be used to provide incentives to disseminate modern and innovative technologies and systems which can achieve practical results in terms of mitigation and adjustment in the various sectors of agriculture
44. consideră că Uniunea Europeană trebuie să își mențină poziția de lider în lupta împotriva schimbărilor climatice, care nu trebuie plasată pe locul doi din cauza dificultăților economice actuale;
Takes the view that the European Union should maintain its leading position in the battle against climate change, and that it should not slip to number two as a result of the current economic difficulties;
Schimbările climatice reprezintă o realitate incontestabilă.
Climate change is an irrefutable fact.
Temperaturile medii ale planetei au crescut cu aproape 0,8 °C într-un secol, iar majoritatea oamenilor de știință consideră că încălzirea globală se va accelera și mai mult până la sfârșitul secolului XXI, din cauza acumulării istorice a gazelor cu efect de seră (GES) în atmosferă.
Global average temperatures have risen by nearly 0.8°C in a century, and most scientists expect global warming to speed up further by the end of the 21st century as a result of the historical build-up of greenhouse gases (GHGs) in the atmosphere.
Grupul interguvernamental de experți privind schimbările climatice (IPCC) a apreciat că această creștere s-ar putea situa între + 1,1 °C (în cel mai fericit caz) și + 6,4 °C, cu toate consecințele negative pe care o astfel de creștere le va avea asupra ecosistemelor și a căror amploare este dificil de imaginat astăzi.
The IPCC estimates that temperatures will increase by between 1.1°C (best-case scenario) and 6.4°C, with numerous adverse effects on ecosystems, on a scale difficult to imagine at present.
Agricultura este direct vizată deoarece aceasta gestionează toate resursele terestre care permit omenirii să trăiască.
Agriculture is directly affected, since it manages the land resources necessary to human survival.
Agricultura se află la originea unei părți a emisiilor de GES, fiind în același timp expusă consecințelor dereglărilor climatice.
It is responsible for a percentage of GHG emissions while also being very vulnerable to the effects of climate change.
În cadrul Uniunii Europene, agricultura reprezintă aproape 9 % din aceste emisii, iar încălzirea globală are deja consecințe vizibile, cele mai notabile dintre acestea fiind accentuarea secetei în țările din sud și creșterea nivelului apelor în țările din nord.
Agriculture accounts for 9% of the EU’s GHG emissions, and the effects of global warming are already being felt, most notably increased drought in southern countries and the rising sea level in northern countries.
Dar agricultura poate, de asemenea, să contribuie la rezolvarea acestor probleme.
However, agriculture can also contribute to solving these problems.
Ea dispune de un important potențial în vederea participării active și benefice la eforturile de atenuare a încălzirii globale, în cadrul unei politici agricole comune puternice, care să vizeze o dezvoltare durabilă și viabilă din punct de vedere economic.
It has considerable potential to play an active, positive role in global warming mitigation efforts as part of a strong common agricultural policy geared to sustainable and economically viable development.
Totodată, agricultura are capacitatea de a se adapta consecințelor schimbărilor actuale, bazându-se pe experiența agricultorilor, pe formarea profesională, pe consilierea agricolă și pe dezvoltarea cercetării și inovării.
It is also capable of adapting to the effects of the changes taking place, with the help of farmers’ know-how, vocational training, the farm advisory system and research and innovation developments.
Responsabilitatea agriculturii în cadrul schimbărilor climatice
Agriculture ’ s responsibility for climate change
Potrivit Agenției Europene de Mediu, agricultura reprezenta în 2007 9.3 % din emisiile totale de GES ale UE-27 (din care 5 % emisii de protoxid de azot și 4.3 % emisii de metan, emisiile de CO 2 legate de producția agricolă având o valoare cu totul marginală), în comparație cu 11% în 1990.
According to the European Environment Agency, agriculture accounted for 9.3% of total GHG emissions in the EU-27 in 2007 (including 5% of nitrous oxide emissions and 4.3% of methane emissions, but only a minimal proportion of CO 2 emissions), compared with 11% in 1990.
Protoxidul de azot (N 2 O) se degajă din îngrășăminte azotate de origine organică și minerală, în timp ce metanul (CH 4 ) rezultă în principal din procesul de digestie a animalelor și din stocarea și răspândirea gunoiului de grajd.
Nitrous oxide (N 2 O) is emitted by organic and mineral nitrogen fertilisers, while methane (CH 4 ) comes primarily from livestock digestive processes and the storage and application of liquid manure.
Scăderea emisiilor agricole înregistrate în UE începând cu 1990 este legată de o reducere a șeptelurilor, de o utilizare mai durabilă a îngrășămintelor și de o mai bună gestionare a gunoiului de grajd.
The drop in agricultural emissions recorded in the EU since 1990 is the result of smaller herds, more sustainable fertiliser use and better manure management.
Contribuția agriculturii europene la eforturile de atenuare
EU agriculture ’ s contribution to mitigation efforts
- Dimensiunea internă
– Internal aspects
Agricultura europeană poate contribui la obiectivele de atenuare a încălzirii globale stabilite de Uniunea Europeană în trei moduri: oferind soluții pentru a-și limita sau a-și reduce propriile emisii de GES, promovând stocarea carbonului în sol și dezvoltând producția de energii regenerabile durabile.
EU agriculture can make a threefold contribution to the Union’s global warming mitigation objectives: finding ways to limit and reduce its own GHG emissions, promoting carbon storage in the soil and developing the production of sustainable renewable energies.
În acest sens, trebuie încurajată dezvoltarea unui alt tip de agricultură, care să concilieze mai bine imperativele economice, sociale și de mediu cu potențialul natural al fiecărui ecosistem.
To this end, it is essential to foster the development of a different kind of agriculture better able to reconcile economic, social and environmental imperatives with the natural potential of each ecosystem.
· conservarea solurilor pentru a reduce și stoca emisiile de CO 2
· Soil conservation with a view to reducing and storing CO 2 emissions:
Agricultura și silvicultura sunt principalele sectoare economice în măsură să capteze dioxidul de carbon rezultat în urma activităților umane, să conserve și să stocheze carbonul în sol, datorită capacității acestuia de a funcționa ca rezervor, și să îl fixeze în plante prin intermediul fotosintezei.
Agriculture and forestry are the main economic sectors able to capture the CO 2 produced by human activities, to accumulate and store carbon in the soil by acting as reservoirs, and to fix carbon in plants through photosynthesis.
De aceea, PAC trebuie să încurajeze practicile agricole care permit limitarea eliberării de gaze cu efect de seră și/sau ameliorarea fixării carbonului.
The CAP must therefore encourage farming practices that limit GHG emissions and/or improve carbon fixation.
Trebuie dezvoltate agricultura biologică și practicile de luptă integrată, care fac parte din sisteme performante în plan ecologic.
Organic farming and integrated pest management practices are among the ecologically effective systems necessitating further development.
Trebuie găsite însă și soluții de trecere la o agricultură mai durabilă pentru celelalte sisteme care ocupă majoritatea suprafețelor agricole.
However, ways must also be found to facilitate a transition to more sustainable agriculture in the case of the other systems used on most farmland.
Aceste soluții există.
Such solutions do exist.
Va trebui să se țină cont în cadrul PAC în special de experiențele ce atestă că tehnicile (precum agricultura de conservare) care combină o exploatare mai simplă a solurilor, asigurând acoperirea cu un strat vegetal (reducerea sau eliminarea lucrărilor de arătură, păstrarea resturilor rămase după recoltare), și care favorizează culturile intercalate și rotația culturilor permit optimizarea fotosintezei și contribuie la îmbogățirea solului în materii organice.
In particular, the CAP must take account of experiments showing that practices (such as conservation farming) involving simplified cultivation techniques (such as reduced or no-tillage and leaving crop residues on the ground) provide plant cover and facilitate intercropping and crop rotation, thereby maximising photosynthesis and helping to enrich the soil with organic matter.
Acest lucru a fost demonstrat de proiectul SoCo, lansat la inițiativa Parlamentului European.
This has been demonstrated, inter alia , by the SoCo project launched at the European Parliament’s instigation.
Aceste practici prezintă totodată un avantaj economic, în măsura în care ele reduc consumul de energie și de anumite materii prime.
Such practices also have an economic benefit insofar as they reduce the use of energy and of certain inputs.
Printre soluțiile complementare care ar trebui încurajate, menționăm:
Additional solutions that should be encouraged include: