natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Trebuie să constatăm însă, din păcate, că cantitățile de deșeuri, în ciuda tuturor eforturilor, cresc în continuare.
However, it is regrettably also clear that waste quantities continue to increase in spite of our best efforts.
Prognozele estimează că acest trend va continua: Agenția Europeană de Mediu (AEM) preconizează o creștere a cantității de deșeuri cu 25% între 2005 și 2020.
Forecasts promise that this trend will continue: the European Environmental Agency expects a 25% rise in the quantity of household waste between 2005 and 2020.
Totuși, AEM prognostichează o scădere clară a emisiilor din sectorul deșeurilor, cu mai mult de 80%, în comparație cu sfârșitul anilor 80.
Nevertheless, the Agency predicts a clear (more than 80%) drop in emissions from the waste sector as compared with the late 1980s.
Trebuie, de aceea, să ne bazăm mai mult pe presortarea biologică și reciclarea materialelor pentru evitarea emisiilor directe generate de depozitele de deșeuri.
We must therefore rely more on biological presorting and material recycling in order to avoid direct emissions from landfill sites.
În plus valorificarea energetică a deșeurilor aduce împreună cu cogenerarea o contribuție importantă la evitarea emisiilor indirecte întrucât acestea înlocuiesc carburanții fosili în producerea de electricitate și căldură.
Moreover, energy recovery from waste in conjunction with cogeneration systems makes an important contribution to avoiding indirect emissions, as it replaces fossil fuels to generate electricity and heat.
Și ar fi cu siguranță utilă aplicarea principiului proximității: transporturile de deșeuri pe distanțe lungi ar trebui să fie evitate pentru a limita emisiile directe din sectorul deșeurilor.
The strict application of the nearness principle would also certainly be useful: waste transport over long distances should be avoided in order to restrict direct emissions from the waste sector.
Măsuri de adaptare
Adaptation measures
Parlamentul European a exprimat deja în rezoluția sa din 10 aprilie 2008 o poziție detaliată vizavi de Cartea verde a Comisiei intitulată „Adaptarea la schimbările climatice în Europa: posibilitățile de acțiune ale Uniunii Europene” (COM(2007) 354).
In its resolution of 10 April 2008 on the Commission’s Green Paper on ‘Adapting to climate change in Europe – options for EU action’ (COM(2007) 354) the European Parliament gave a detailed opinion on this topic.
Prezentul raport final al comisiei temporare pentru schimbările climatice accentuează încă o dată necesitatea coerenței și a coordonării totale a măsurilor de adaptare la nivel UE și repetă cererea sa pentru un cadru la nivel UE de planificare a măsurilor de adaptare, luând în considerare principiul subsidiarității în mod corespunzător întrucât autoritățile regionale și locale din Europa vor fi mai în măsură să reacționeze cu răspunsuri politice pe baza propriilor experiențe.
This final report of the Temporary Committee on Climate Change stresses once again the need for coherence and integrated coordination of adaptation measures at EU level, and reiterates its call for an EU-wide framework for the planning of adaptation measures, taking due account of the subsidiarity principle, since regional and local authorities in Europe are better placed to make political responses based on their own experience.
Schimbările climatice au efect asupra sănătății umane, prin modificarea fenomenelor meteo (de ex. apariția unor fenomene meteo extreme mai frecvent și cu mai mare intensitate), cât și indirect prin modificări care privesc calitatea și cantitatea apei, aerul și alimentația, precum și ecosistemele, agricultura, mijloacele de trai și infrastructurile.
Climate change affects human health both by altering weather phenomena (e.g. more intense and more frequent extreme weather events) and indirectly by changes affecting water quality and quantity, air and food, as well as ecosystems, agriculture, livelihoods and infrastructures.
OMS constată influența condițiilor meteo asupra acelor boli care ori sunt transmise prin apă ori prin intermediul anumitor vectori, precum țânțarii.
The WHO states that climatic conditions influence diseases which are transmitted either by water or by certain vectors such as mosquitoes.
Printre acestea se numără boli precum diareea, malaria sau afecțiunile metabolice apărute în urma malnutriției.
These include dysentery, malaria and metabolic diseases resulting from malnutrition.
Africa este în mod deosebit afectată de aceste boli.
Africa is particularly hard hit by these diseases.
În plus, schimbările climatice au o influență asupra răspândirii alergenilor și asupra intensificării radiațiilor ultraviolete.
In addition, climate changes have an influence on the release of allergens and on increased ultraviolet radiation.
Potrivit OMS, anual 150 000 de persoane mor și alte cinci milioane se îmbolnăvesc ca urmare a schimbărilor climatice.
According to the WHO, 150 000 people a year die as a result of climate change, and a further five million become ill.
Deosebit de grave sunt consecințele indirecte, precum inundațiile, uscarea solului, distrugerea recoltelor, modificările în viața animalelor sau plantelor sau distrugerile provocate de fenomenele meteo.
The indirect results through floods, soil desiccation, crop failure, changes in animal or plant life or destruction by weather are particularly serious.
În acest domeniu ne confruntăm cu o dublă provocare.
The specific challenge we are faced with in this area is twofold.
Pe de o parte trebuie consolidate masiv sistemele de sănătate pentru a contracara multe efecte ale schimbărilor climatice asupra sănătății.
On the one hand we must massively reinforce our health systems, because in doing so we can keep many health impacts of climate change at bay.
Pe de altă parte, riscurile extrem de variate pentru sănătate asociate cu schimbările climatice impun adoptarea de măsuri preventive corespunzătoare.
On the other hand the widely differing health risks associated with climate change call for corresponding preventive measures.
Creștere economică și locuri de muncă
Growth and employment
Europa are o excelentă poziție de plecare în cursa globală pentru o economie cu emisii reduse.
Europe enjoys an excellent starting position in the global race for a low-emission economy.
Ar trebui de aceea să exploatăm la maximum această situație pentru a declanșa un impuls inovator să creeze întreprinderi noi și competitive și locuri de muncă în domeniul tehnologiilor nepoluante, în conformitate cu Strategia de la Lisabona.
We should therefore make the most of this position to trigger greater innovation which will create new and competitive businesses and new jobs in the field of clean technology in full accordance with the Lisbon Strategy.
Schimbările climatice și măsurile politice pentru combaterea lor oferă o oportunitate economică reală care nu trebuie irosită din cauza unei atitudini pesimiste.
This is a real economic opportunity offered by climate change and by political measures to combat it, and pessimism should not cause us to pass it up.
Ar trebui să ne stabilim ca obiectiv facilitarea accesului pe piață pentru tehnologiile eficiente și inovatoare, îndepărtând barierele birocratice și în același timp acordând stimulente pentru a ușura tranziția către o economie cu emisii scăzute de carbon, pentru a exploata toate oportunitățile de care dispunem în cursa mondială pentru eficiență, inovații, materii prime și tehnologii de viitor, precum și pentru piețe de desfacere.
We should therefore make a point of enabling market access for efficient, innovative technologies, dismantling bureaucratic hurdles and at the same time developing incentives to facilitate the shift to a low-carbon economy, in order to exploit all our opportunities in the global competition for efficiency, innovations, raw materials and future technologies, and markets.
Promovarea tehnologiilor viitorului
Promotion of technologies of the future
În lupta contra schimbărilor climatice, creșterea eficienței este o condiție necesară, dar nu suficientă.
Increased efficiency is a necessary but not a sufficient condition for combating climate change.
Creșterile de eficiență nu sunt suficiente pentru a declanșa revoluția tehnologică necesară pentru a găsi o cale de ieșire din impasul carbonului.
Efficiency improvements alone cannot spark off the necessary technological revolution needed to find the way out of the carbon impasse.
Deși comerțul cu cote de emisie este elementul esențial al programului de protecție a climei pentru a se ajunge prin creșteri ale eficienței la mai puține emisii de gaze cu efect de seră, sunt aici favorizate probabil numai acele tehnologii și procese care deja au fost dezvoltate și au o maturitate pe piață.
Although emissions trading is the essential building block in the European climate programme with a view to achieving lower greenhouse gas emissions through efficiency increases, this will probably only favour those technologies and processes which have already been developed and are market-ready.
În acest mod nu trebuie atinse nici acorduri pentru dezvoltare cu totul noi și de aceea tehnologii mai scumpe nici nu trebuie ajuns la tehnologiile deja dezvoltate pentru pătrunderea pe piață care însă înainte de toate sunt neapărat necesare pentru îndeplinirea obiectivelor de protecția climei pe termen lung.
It is not a way to cut the cost of developing new and consequently costly technologies, nor to help the market penetration of existing technologies, though these are urgently needed to meet long-term climate targets.
De aceea ne propunem să facem totul pentru a crea mecanismele de bază pentru impulsionare și măsurile de încurajare, în așa fel încât înnoirea tehnologică să poată fi introdusă, costurile curente pentru tehnologii scumpe, dar noi pot fi scăzute și în viitor se pot stabili obiective de reducere mai ferme și să fie atinse.
We should therefore do all we can to create fundamental incentive mechanisms and support measures so as to launch the necessary technological renewal, reduce the running costs for expensive but new technologies, and set and in future achieve more stringent reduction targets.
Agenția Internațională de Energie se așteaptă până în 2030 la o creștere a necesarului mondial de energie cu cel puțin 60%.
The International Energy Agency is expecting an increase of at least 60% in the world’s energy needs by 2030.
Deja azi 24% din emisiile de CO2 își au originea în statele UE, de la centralele electrice pe cărbuni.
Even now, 24% of the EU's CO 2 emissions derive from coal-fired power stations.
Chestiunea importantă nu este cum să renunțăm la cărbune, ci mai degrabă cum gestionăm trecerea la o utilizare nepoluantă a cărbunelui.
It is less a matter of how to plan for the abandonment of coal than of how to manage the shift to clean coal.
Consiliul Mondial pentru Climă al ONU (IPCC) consideră, în raportul său special „IPCC Special Report on Carbon Dioxide Capture and Storage” (2005), că până la sfârșitul secolului tehnologia captării și stocării de CO 2 ar putea să contribuie cu 15%-55% la reducerile necesare de gaze de efect de seră și să vină în completarea dezvoltării energiilor regenerabile.
The UN’s International Panel on Climate Change (IPCC) considers, in its ‘IPCC Special Report on Carbon Dioxide Capture and Storage’ (2005), that by the end of the century CCS technology could contribute between 15% and 55% of necessary greenhouse gas reductions and serve to supplement the expansion of renewables.
Totuși, costurile și riscurile sunt încă mai mari decât avantajele economice.
However, the costs and risks still outweigh the economic advantages.
CSC consumă, de exemplu, el însuși energie, din care cauză o centrală electrică cu CSC consumă între 10% și 40 % mai multă energie primară pentru a produce aceeași cantitate de electricitate.
For example, CCS consumes energy itself, and a power station with CCS consumes between 10% and 40% more primary energy to produce the same amount of electricity.
În plus, rămân neclarificate și multe întrebări legate de siturile de stocare.
There are also many unanswered questions about storage sites.
CO2 poate fi depozitat la o adâncime de cel puțin 800 de metri (unde gazul se transformă într-o stare cvasi-lichidă) în câmpuri petrolifere sau de gaz epuizate sau aproape goale, în straturi sărate de rocă sau în galerii adânci cu apă sărată.
The CO 2 can be stored at a depth of at least 800m (where the gas changes to a quasi-liquid state), in worked-out or almost empty oil or gas fields, in salt rock strata or in deep salt water veins.
Se cercetează și posibilitatea de a depozita CO 2 în formă mineralizată.
Research is also being carried out into the possibility of storing the CO 2 in mineral form.
Totuși, există riscul implicit ca în depozite să apară scurgeri eliberând astfel, treptat sau brusc, cantități mai mici sau mai mari de CO 2 în atmosferă.
However, there is still the underlying risk that storage sites will develop leaks and will gradually release small, or even suddenly larger quantities of CO 2 into the atmosphere.
În plus, nu orice sol este potrivit ca potențial sit de stocare.
Moreover, not every soil is suited as a potential storage site.
În cele din urmă, trebuie luat în serios și posibilul scepticism sau îngrijorarea, vizavi de captarea și stocarea CO 2 , în rândul populației.
Finally, possible scepticism or concern among the general public about the use of CCS must also be taken seriously.
În cele din urmă, este important, în conformitate cu principiul neutralității tehnologice, promovat de UE, să se discute în mod deschis chestiunea CSC, fără idei preconcepute.
Overall it is important, in view of the technological neutrality of the EU approach, to debate the issue of CCS openly without prejudging the outcome.
Sisteme inteligente de computere și tehnologia informațiilor și comunicațiilor
Intelligent c omputer system s a nd ICT
Sectorul ICT generează în momentul de față 2% din emisiile de CO 2 la nivel mondial.
The ICT sector currently produces 2% of worldwide CO 2 emissions.
Sectorul ar putea totuși nu doar să reducă propriile emisii de CO 2 , ci, în primul rând, să dezvolte aplicații inovatoare și mai eficiente din punct de vedere energetic pentru întreaga economie.
However, the industry could not only reduce its own CO 2 emissions but could in particular develop innovative and more energy-efficient applications for the economy as a whole.
Prin urmare, este necesară o concentrare mai mare pe testarea, validarea, implementarea și promovarea în continuare a metodelor bazate pe computer și TIC pentru creșterea eficienței energetice.
Accordingly there is an urgent need to focus more closely on the testing, validation, introduction and further dissemination of computer- and ICT-based methods to improve energy efficiency.
Finanțare și chestiuni legate de buget
F inancing and budgetary matters
Bugetul actual al UE pentru atingerea obiectivelor de protecție a climei este insuficient.
The current EU budget for achieving climate targets is insufficient.
UE ar trebui să se angajeze politico-financiar în domeniile cheie de susținere și dezvoltare de tehnologii pentru combaterea schimbărilor climatice și ajutorul pentru dezvoltare în domeniul climei, precum și în susținerea măsurilor de adaptare transfrontaliere, în creșterea eficienței și asistența în caz de dezastre – conform principiului UE al solidarității.
However, the EU should commit itself financially in the core areas of support and development of technologies for combating climate change and climate development aid, and in supporting cross-border adaptation measures, efficiency increases and aid for natural disasters, in accordance with the EU’s solidarity principle.
Un prim pas în direcția corectă ar fi să întocmească un inventar al tuturor instrumentelor existente și al însemnătății lor pentru obiectivele europene de protecție a climei și pe baza acestui „audit de climă” să elaboreze propuneri pentru prognozele financiare, astfel încât liniile bugetare să poată fi adaptate cerințelor politicii în domeniul climei.
A first step in the right direction would be to draw up an inventory of all existing financing instruments and their significance for European climate goals and, on the basis of this ‘climate audit’, to devise proposals for the future financial perspective to ensure that the EU budget lines can be adapted in accordance with the requirements of climate policy.
În plus, fondurile dedicate neutilizate din bugetul UE ar putea fi alocate acolo unde este necesar pentru politica în domeniul climei.
In addition, unused, earmarked funds from the EU budget could be allocated where necessary for climate policy purposes.
Educație, formare și sensibilizare
Education, training and awareness-raising
Chestiunea „eficienței energetică” ar trebui să fie mult mai prezentă în viața noastră de zi cu zi.
The topic of ‘energy efficiency’ should impinge much more strongly on our daily lives.
Introducerea unor standarde de eficiență simple și flexibile pentru toate domeniile vieții cotidiene ar putea să reprezinte un prim pas în direcția cea bună.
Simple and flexible efficiency standards for all spheres of everyday life could be the first step in the right direction.
În plus ar trebui să se adapteze de urgență nu doar instruirea practică la locul de muncă ci și instituțiile de formare profesională și cursurile de la școlile și universitățile tehnice la provocările cu efecte asupra pieței muncii generate de mutațiile economice structurale accelerate de schimbările climatice și urmările acestora.
We should also, as a matter of urgency, adapt not only practical work training but also occupational training colleges and courses at technical colleges and universities to the specific employment-related challenges of the structural economic change hastened by climate change and its effects.
Aici se include și crearea unor „cariere în domeniul climei”.
This includes the creation of ‘climate-related careers’.
Prezentul raportul final consideră că o posibilă măsură de sensibilizare ar putea fi instituirea unei an european al eficienței resurselor pentru a sensibiliza în privința unei utilizări mai eficiente a resurselor și a iniția, pornind de la schimbările climatice, o dezbatere intensivă în privința disponibilității și a gestionării resurselor.
This final report considers that one possible awareness-raising measure might be a European Resource Efficiency Year, to raise awareness of more efficient use of resources and to take climate change as the starting point for a debate on the availability and use of resources.
Schimbările climatice sunt o problemă globală de mediu, ale căror cauze sunt de natură structurală.
Climate change is a global environmental problem, whose causes are structural in nature.
Un motiv îl reprezintă cu siguranță utilizarea irațională a resurselor planetei.
One reason for it certainly lies in a thoughtless use of our resources.
Necesarul de resurse al planetei depășește deja cu 25% capacitatea naturală a acesteia de regenerare.
The world's need for resources already exceeds its natural regeneration capacity by a quarter.
Prin modul nostru de a trăi, lipsim generațiile următoare de mijloacele de subzistență.
Our lifestyle is depriving coming generations of their means of subsistence.
Pare de aceea absolut imperativ să se contracareze schimbările climatice și efectele acestora prin măsuri politice pe baza unei perspective pe termen lung și să se implementeze decizii pe termen lung în mod coerent, fără să se subordoneze obiectivelor politice pe termen scurt.
It therefore seems absolutely crucial to counteract climate change and its effects by political measures on the basis of a long-term perspective and to implement the long-term decisions underlying it coherently and not to subordinate it to short-term political goals.
Un mod de viață mai sustenabil nu va fi posibil fără contribuția economiei, științei, mediilor, societății civile organizate și a cetățenilor.
But a more sustainable lifestyle will not be possible without the contribution of the economy, science, the media, organised civil society and the citizens.
Este de aceea important să nu capitulăm în fața complexității acestei probleme.
It is therefore important not to capitulate in the face of the complexity of the problem.
Trebuie să arătăm o voință vizionară de schimbare și calități de lider în politică, economie și societate, pentru a răspunde la provocările economice, ecologice și sociale cu care ne confruntăm în acest moment de răscruce pentru politica în domeniul mediului și al energiei, dominat de o penurie acută de materii prime.
We must show a visionary desire to make a difference, together with leadership qualities in the political, economic and social spheres, in our response to the economic, environmental and social challenges with which we are confronted at this turning point in energy and climate policy, reflected in a growing scarcity of raw materials.
Și trebuie să acționăm azi, pentru că de acțiunea noastră de azi depinde succesul de mâine.
And we are called upon to act today, because our action today will determine our future.
ANEXA 1: PROGRAM DE LUCRUAL COMISIEI TEMPORARE PENTRU SCHIMBĂRILE CLIMATICE
ANNEX 1: WORK PROGRAMME OFTHE TEMPORARY COMMITTEE ON CLIMATE CHANGE
v Schimb de opinii cu Comisarul Dimas
v Exchange of views with Commissioner Dimas
v Discuție pe marginea proiectului de rezoluție COP 13
v Discussion on COP 13 draft resolution
prima sesiune tematică: Impactul diferitelor niveluri de încălzire asupra mediului
1st thematic session: Climate impact of different levels of warming
Reuniune parlamentară comună privind clima, organizată de Președintele Parlamentului European și de Președintele parlamentului portughez;
Joint Parliamentary Meeting on Climate organised by the President of the European Parliament and the President of the Portuguese Parliament
v Examinarea amendamentelor la propunerea de rezoluție COP13
v Consideration of amendments to COP 13 draft resolution
v Schimb de opinii cu Hans-Gert Pöttering, Președintele Parlamentului European
v Exchange of views with Mr Hans-Gert Poettering, President of the European Parliament
a doua sesiune tematică: Provocările privind protejarea climei după 2012
2nd thematic session: The Climate Protection Challenge post-2012
v Votarea proiectului de rezoluție COP 13
v Vote on COP 13 draft resolution
Vizita delegației în China
Delegation visit to China
a treia sesiune tematică: Dimensiunea economică și socială, cercetarea și dezvoltarea, noile tehnologii, transferul de tehnologii, inovația și stimulentele
3rd thematic session: Social and economic dimension, R&D, new technologies, transfer of technologies, innovation and incentives
Delegația Parlamentului European la a treisprezecea Conferință a părților la convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice (COP 13) – Bali, Indonezia
EP delegation to the Thirteenth Conference of the Parties to the UN-Convention on Climate Change (COP 13) - Bali, Indonesia
v Schimb de opinii cu dl. Ministru Podobonik, Ministrul sloven al mediului
v Exchange of views with Minister Podobonik, Slovenian Minister for Environment
v Examinarea adaptării proiectului de rezoluție
v Consideration of draft resolution on adaptation
v Adoptarea proiectului de rezoluție privind concluziile COP 13
v Adoption of draft resolution on outcome of COP 13
v Examinarea proiectului de raport interimar Florenz
v Consideration of Florenz draft interim report
a patra sesiune tematică: Schimbările climatice și resursele de apă globale, cu un accent special pe dezvoltarea durabilă, utilizarea terenurilor, schimbarea utilizării terenurilor și păduri
4th thematic session: Climate change and the world's water with special focus on sustainable development, land use, land use change and forests
Vizită a delegației în India și Bangladesh
Delegation visit to India and Bangladesh
v Examinarea amendamentelor la proiectul de rezoluție adaptat
v Consideration of amendments to draft resolution on adaptation
a cincea sesiune tematică: Surse ale emisiilor din sectorul industrial și energetic și emisiile la nivel global provenite din transport
5th thematic session: Sources of emission from the industry and energy sector and transport emissions at global level