natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De asemenea, conștientizarea faptului că aceste zone sunt dirijate de natura însăși, produce o tensiune cu un caracter deosebit și irepetabil, care poate fi utilizat în scopuri economice prin dezvoltarea unor noi produse turistice.
Also the knowledge that these areas are ruled by nature, gives a special and unique tension, which can be used economically in developing new tourism products.
Aceste zone sunt totodată extrem de vulnerabile în fața impactului produs de schimbările de mediu antropogene, care au loc în afara zonelor respective, precum schimbările climatice, introducerea speciilor alogene intruse și modificările aduse sistemelor hidrografice în amonte față de aceste zone.
At the same time these areas are extremely vulnerable to the impacts of man-made environmental changes occurring outside their boundaries, such as climate change, the introduction of invasive alien species and changes to river systems upstream of these areas.
În sfârșit, există multe motive de ordin pur etic pentru păstrarea spațiilor naturale din Europa.
Finally there are also many purely ethical reasons to keep wilderness in Europe.
Avem obligația morală de a garanta generațiilor viitoare posibilitatea să se bucure și să beneficieze de zonele cu adevărat sălbatice ale Europei.
We have moral obligation to ensure the future generation can enjoy and benefit from Europe's real wild areas.
Dezvoltarea turismului durabil este folosită ca un mijloc de învestire a spațiilor naturale cu valoare economică și de atragere a sprijinului pentru conservare.
Sustainable tourism development is used as a means to give economic value to wilderness and to create support for conservation.
Turismul durabil reprezintă o parte importantă a utilizării spațiilor naturale din Europa.
Sustainable tourism is an important part of the use of the Wilderness in Europe.
Turismul durabil încurajează cetățenii de rând să descopere valorile ascunse ale naturii fără a provoca prejudicii acesteia.
Sustainable tourism encourages ordinary people to discover the hidden values of the nature without causing damage to it.
Turismul durabil consolidează gradul de acceptare a politicii de conservare, deoarece cetățenii înțeleg, prin experiență proprie, necesitatea protecției.
Sustainable tourism strengthens the acceptance of the conservation policy, as the citizens understand the need for protection through their persona experience.
Turismul durabil contribuie la întreținerea economică a spațiilor naturale și creează locuri de muncă pentru specialiștii din domeniul conservării.
Sustainable tourism helps to economically maintain Wilderness, and provides job opportunities for the conservation experts.
Există o inițiativă interesantă în ceea ce privește combinarea programelor axate pe spațiile naturale și a turismului durabil în Europa, Fundația pentru Parcuri PAN (rețeaua de zone protejate) (PPF).
There is an interesting initiative for the combination of Wilderness programs and sustainable tourism in Europe, the PAN (Protected Area Network) Parks Foundation (PPF).
PPF gestionează o rețea de zone protejate, care reprezintă ultimele spații neatinse din Europa.
PPF manages a network of protected areas that are still the last untouched lands in Europe.
Obiectivul fundației PPF, care există deja de zece ani, este dezvoltarea turismului durabil în aceste zone.
The aim of the already ten years old PPF is sustainable tourism in these areas.
Pe teritoriul Europei există deja zece parcuri PAN, de la cercul polar la Marea Mediteraneană.
There are already ten PAN Parks throughout Europe from the Artic Circle to the Mediterranean.
PPF stimulează turismul pentru a atrage noi adepți ai ideii de conservare.
PPF stimulate tourism in order to create new supporters for conservation.
Pentru spațiile naturale există cerința foarte strictă a unei suprafețe minime.
There is a very strict threshold for the wilderness area.
Trebuie să existe cel puțin 10 000 ha de teren aflat încă în stare naturală, care exclude activitățile extractive umane.
There must be at least 10.000 ha of the territory still in natural state, which excludes extractive human uses.
În continuare urmează norma privind spațiile naturale sub formă de parcuri PAN:
PAN Parks wilderness zone standard:
Este necesar să existe o zonă de bază/naturală nefragmentată din punct de vedere ecologic de cel puțin 10 000 ha, în care nu se permit activități extractive și în care singurele intervenții la nivel de gestiune acceptate sunt cele ce urmăresc menținerea sau restabilirea proceselor ecologice naturale.
It is required that there is an ecologically unfragmented core/wilderness zone of at least 10.000 ha where no extract uses are permitted and where the only management interventions are those aimed at maintaining or restoring natural ecological processes.
Mărimea zonei de bază/naturale nu a fost redusă în trecut.
The size of the core/wilderness zone has not been reduced in the past.
Spațiile naturale sub formă de parcuri PAN:
PAN Parks Wilderness Zones:
Conservarea spațiilor naturale este realizarea cea mai semnificativă a conceptului de parcuri PAN și face parte din obiectivul de bază privind parcurile PAN.
Wilderness conservation is the most significant achievements of the PAN Parks concept and part of PAN Parks Core Purpose.
Urmează un scurt rezumat al realizării respective:
Here is short summary of this achievement:
· Parcul național Archipelago (Fi): 10 600 ha
· Archipelago National Park (Fi): 10.600 ha
· Parcul național Bieszczady (Pl): 18 425 ha
· Bieszczady National Park (Pl): 18.425 ha
· Parcul național Borjomi-Kharagauli (Ge): 50 325 ha (non EU)
· Borjomi-Kharagauli National Park (Ge): 50.325 ha (non EU)
· Parcul național Fulufjället (Se): 22 140 ha
· Fulufjället National Park (Se): 22.140 ha
· Parcul național Oulanka (Fi): 12 924 ha
· Oulanka National Park (Fi): 12.924 ha
· Parcul național din Balcanii centrali (Bg): 21 019 ha
· Central Balkan National Park (Bg): 21.019 ha
· Parcul național Majella (I): 25 500 ha
· Majella National Park (I): 25.500 ha
· Parcul național Paanajärvi (Ru): 30 000 ha (non EU)
· Paanajärvi National Park (Ru): 30.000 ha (non EU)
· Parcul național Retezat (Ro): 14 215 ha
· Retezat National Park (Ro): 14.215 ha
· Parcul național Rila (Bg): 16 350 ha
· Rila National Park (Bg): 16.350 ha
· Statele membre ale Uniunii Europene: 146 173 ha
· European Union member states: 146.173ha
Această abordare creează o posibilitate unică de a soluționa, cel puțin parțial, o problemă prin multiplicarea numărului de zone abundente în toată Europa și de a crea o rețea mică, dar esențială, de spații naturale protejate.
This approach create unique opportunity to least partially solve a problem with growing number of abundant areas throughout Europe and create small but vital network of wilderness protected areas.
Există o coaliție de ONG-uri europene, așa ca Fundația pentru parcuri PAN, Federația Europarc, Eurosite, Wild Europe, Birdlife International și WWF, care sprijină protejarea mai eficientă a patrimoniului natural european.
There is a coalition of European NGOs such as the PAN Parks Foundation Europarc Federation, Eurosite, Wild Europe, Birdlife International and WWF, which support the improved protection of Europe’s wilderness heritage.
Rețeaua europeană Natura 2000 deja cuprinde zonele cele mai valoroase și cu cea mai mare diversitate biologică din Uniunea Europeană.
The European network of Natura 2000 already covers the most valuable and bio-diverse areas of the European Union.
Aceasta înseamnă că cel puțin o bună parte din spațiile naturale europene sunt protejate în cadrul rețelei Natura 2000.
This means that at least a big part of European wilderness is protected under the Natura 2000.
Acum se impune o reacție din partea noastră la această provocare.
What we need to do is respond to this challenge.
13% din spațiile împădurite din cele 27 de state membre ale UE sunt desemnate drept spații ce fac parte din Natura 2000, în conformitate cu directivele europene privind păsările și habitatele.
13% of the forest zone of the 27 EU member states is designated as Natura 2000 sites, under EU Birds and Habitats directive.
Natura 2000 oferă un cadru flexibil care îndeamnă statele membre să formuleze obiective de conservare, precum și să protejeze și să gestioneze aceste spații astfel încât să fie restabilită sau menținută starea de conservare favorabilă speciilor și habitatelor cărora le sunt destinate spațiile respective.
Natura 2000 provides a flexible framework which asks Member States to formulate conservation objectives, and protect and manage the sites in a way that restores or maintains the favourable conservation status of the species and habitats for which the sites are designated.
Nu sunt necesare noi acte legislative privind spațiile naturale, însă se recomandă cu insistență să se acorde un rol deosebit și un grad de protecție suplimentar spațiilor naturale din cadrul rețelei Natura 2000.
There is no need for a new legislation concerning Wilderness, but it is highly recommended to give a special role and extra protection for Wilderness zones inside Natura 2000.
Din acest motiv Comisia Europeană ar trebui să elaboreze recomandări corespunzătoare care să îndrume statele membre ale UE cu privire la cele mai potrivite modalități de garantare a protecției spațiilor naturale sau a terenurilor sălbatice existente și potențiale, precum și a proceselor naturale din cadrul acestora, care sunt probabil cuprinse în Natura 2000.
That's why European Commission should develop appropriate recommendations that provide guidance to the EU Member States on best ways of ensuring the protection of present and potential wilderness or wildlands and their natural processes, which are likely covered by the Natura 2000.
Trebuie incluse următoarele aspecte: definirea, în atenția Parlamentului European, a noțiunii de spațiu natural, trecerea pe hartă a spațiilor naturale rămase încă în Europa, deoarece astfel se va cunoaște distribuția și întinderea actuală a zonelor încă neatinse (împărțite pe tipuri de habitat principale: păduri, spații naturale de apă dulce și marine), desfășurarea unui studiu privind valoarea/beneficiile protecției spațiilor naturale, elaborarea de îndrumări în materie de spații naturale pentru rețeaua Natura 2000, inclusiv a unei strategii europene privind spațiile naturale.
This should include: definition of wilderness for European Parliament, mapping of Europe's last wilderness area, because we shall know the distribution and the current cover of still untouched area (divided in major habitats types: forest, freshwater and marine wilderness areas), establishment of a study on the value / benefits of wilderness protection, development of wilderness guidelines for the Natura 2000 network, including an European wilderness strategy.
Ar trebui prevăzută finanțare pentru reducerea fragmentării, gestionarea prudentă a zonelor care devin din nou naturale, dezvoltarea de mecanisme și programe de compensare, sensibilizare, dezvoltarea unei interpretări, pachete turistice, măsurarea și îmbunătățirea eficienței gestionării.
Funding should be allocated for reducing fragmentation, careful management of re-wilding areas, development of compensation mechanism and programmes, awareness, building interpretation, tourism packages, measuring and improving management effectiveness.
referitor la situaţia drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană în perioada 2004–2008
on the situation of fundamental rights in the European Union 2004-2008
PROPUNERE DE REZOLUŢIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN.......................................3
MOTION FOR A EUROPEN PARLIAMENT RESOLUTION..................................................3
AVIZUL COMISIEI PENTRU CULTURĂ ŞI EDUCAŢIE......................................................31
OPINION OF THE COMMITTEE ON CULTURE AND EDUCATION................................29
REZULTATUL VOTULUI FINAL ÎN COMISIE.....................................................................34
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................32
PROPUNERE DE REZOLUŢIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN
MOTION FOR A EUROPEN PARLIAMENT RESOLUTION
referitoare la situaţia drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană în perioada 2004–2008
on the situation of fundamental rights in the European Union 2004‑2008
– având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene (Carta) din 7 decembrie 2000, astfel cum a fost adoptată la 12 decembrie 2007,
– having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union (the Charter) of 7 December 2000, as adopted on 12 December 2007,
– având în vedere obiectivele de a face Uniunea o zonă de libertate, securitate şi de justiţie, precum şi de a aplica principiile libertăţii, democraţiei, al respectării drepturilor fundamentale şi al statului de drept, enunţate în articolele 6 şi 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană (UE),
– having regard to the objectives of making the Union an area of freedom, security and justice and of implementing the principles of liberty, democracy and respect for fundamental rights and the rule of law, as set out in Articles 6 and 7 of the Treaty on European Union (EU),
– având în vedere modificările convenite de guvernele statelor membre la 13 decembrie 2007 atunci când au semnat Tratatul de la Lisabona, printre care cele mai importante sunt acordarea unui statut juridic obligatoriu Cartei şi obligaţia de a adera la Convenţia europeană pentru protecţia drepturilor omului şi a libertăţilor fundamentale (CEDO),
– having regard to the innovations to which the governments of the Member States gave their agreement on 13 December 2007 by signing the Lisbon Treaty, the most significant of which are the conferral of binding legal status on the Charter and the requirement to accede to the European Convention on the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms (the ECHR),
22. şi Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalităţii de tratament în ceea ce priveşte încadrarea în muncă şi ocuparea forţei de muncă
22. , Council Directive 2000/78/EC of 27 November 2000 establishing a general framework for equal treatment in employment and occupation
JO L 303, 2.12.2000, p.
OJ L 303 2.12.2000, p.
16. , precum şi Convenţia-cadru pentru protecţia minorităţilor naţionale a Consiliului Europei,
16. , and to the Council of Europe’s Framework Convention for the Protection of National Minorities,
– având în vedere Regulamentul (CE) nr.168/2007 din 15 februarie 2007 al Consiliului privind înfiinţarea Agenţiei pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene
– having regard to Council Regulation (EC) No 168/2007 of 15 February 2007 establishing a European Union Agency for Fundamental Rights
1. (în continuare Agenţia),
1. (hereinafter the Agency),
– având în vedere rapoartele Agenţiei şi ale Observatorului european al fenomenelor rasiste şi xenofobe, precum şi cele ale organizaţiilor non-guvernamentale (ONG-uri) în domeniu,
– having regard to the reports of the Agency, the European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia and the non-governmental organisations (NGOs) concerned,
– având în vedere hotărârile Curţii de Justiţie a Comunităţilor Europene (CEJ) şi ale Curţii Europene a Drepturilor Omului,
– having regard to the decisions of the Court of Justice of the European Communities (ECJ) and of the European Court of Human Rights,
– având în vedere rapoartele anuale privind situaţia drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană, elaborate de reţeaua experţilor independenţi din Uniunea Europeană,
– having regard to the annual reports on fundamental rights in the European Union drawn up by the European Union’s network of independent experts,
– având în vedere rapoartele organismelor Consiliului Europei, în special rapoartele cu privire la situaţia drepturilor omului, ale Adunării Parlamentare şi ale Comisarului pentru drepturile omului,
– having regard to the reports by the bodies of the Council of Europe, in particular the reports on the human rights situation drawn up by the Parliamentary Assembly and the Commissioner for Human Rights,
– având în vedere rapoartele referitoare la vizitele în centrele de detenţie a imigranţilor în situaţie ilegală,
– having regard to its reports on visits to detention centres for immigrants in an irregular situation,
– având în vedere rezoluţiile sale în domeniul drepturilor fundamentale şi ale drepturilor omului,
– having regard to its resolutions on fundamental rights and human rights,
– având în vedere seria de reuniuni publice şi de schimburi de opinii, organizate în vederea pregătirii acestei rezoluţii de către Comisia pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne, în special cea cu judecătorii curţilor constituţionale şi ale curţilor supreme, din data de 8 octombrie 2007, cea cu Comisarul pentru drepturile omului de la Consiliul Europei, din data de 19 mai 2008 şi cea cu reprezentanţii organizaţiilor neguvernamentale, din data de 6 octombrie 2008,
– having regard to the series of public meetings and exchanges of views organised in preparation for the drafting of this resolution by its Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs, in particular those held on 8 October 2007 with constitutional and supreme court judges, on 19 May 2008 with the Council of Europe’s Commissioner for Human Rights and on 6 October 2008 with representatives of non-governmental organisations,
– având în vedere raportul Comisiei pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne şi avizul Comisiei pentru cultură (A6 0479/2008),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinion of the Committee on Culture ( A6-0479/2008 ),
A. întrucât în temeiul articolului 6 al Tratatului UE, Uniunea Europeană are la bază o comunitate de valori şi respectul pentru drepturile fundamentale, astfel cum sunt ele garantate de CEDO şi aşa cum rezultată din tradiţiile constituţionale comune ale statelor membre;
A. whereas Article 6 of the EU Treaty states that the European Union is based on a community of values and on respect for fundamental rights, as guaranteed by the ECHR and as they result from the constitutional traditions common to the Member States,
B. întrucât Parlamentul, în calitatea sa de reprezentant direct ales al cetăţenilor Uniunii şi de garant al drepturilor lor, consideră că realizarea acestor principii constituie responsabilitatea sa fundamentală, mai ales datorită faptului că, în stadiul actual al tratatelor, dreptul de a introduce acţiuni în faţa curţilor comunitare sau a Ombudsmanului European al persoanelor fizice rămâne foarte limitat;
B. whereas Parliament, as the directly elected representative of the citizens of the Union and guarantor of their rights, believes that it has a clear responsibility to uphold these principles, in particular as the Treaties in their current form greatly restrict the individual’s right to bring actions before the Community courts and the European Ombudsman,
C. întrucât instituirea unei proceduri de control al compatibilităţii propunerilor legislative cu Carta este o consecinţă necesară a adoptării acesteia la 7 decembrie 2000, fapt recunoscut de Comisie atunci când, în 2001, a adoptat dispoziţiile corespunzătoare şi subliniat de Parlament prin adoptarea la 15 martie 2007 a Rezoluţiei sale privind respectarea Cartei drepturilor fundamentale în propunerile legislative ale Comisiei: o procedură de monitorizare sistematică şi riguroasă;
C. whereas the introduction of a procedure for monitoring the compatibility of legislative proposals with the Charter is an inevitable consequence of its adoption on 7 December 2000, as the Commission acknowledged when adopting corresponding provisions in 2001 and as Parliament pointed out when adopting its resolution of 15 March 2007 on compliance with the Charter in the Commission’s legislative proposals: methodology for systematic and rigorous monitoring,
D. întrucât Tratatul de la Lisabona, în curs de ratificare, face referire expresă la Cartă, conferindu-i aceeaşi valoare juridică ca şi tratatelor,
D. whereas the Lisbon Treaty, which is currently undergoing ratification, makes explicit reference to the Charter and confers on it the same legal value as the Treaties,
E. întrucât, în cazul în care Carta va fi încorporată în legislaţia primară a Uniunii, drepturile definite în această Cartă vor dobândi caracter juridic obligatoriu prin intermediul legislaţiei secundare care le va implementa;
E. whereas, should the Charter be incorporated into Union primary law, the rights defined therein will acquire binding force by means of the secondary law implementing them,
F. întrucât Carta, independent de statutul său juridic, a devenit de-a lungul anilor sursă de inspiraţie în jurisprudenţa europeană, cum ar fi în cazul Tribunalului de Primă Instanţă (TPI) şi al CEJ, al Curţii Europene a Drepturilor Omului, precum şi al multor curţi constituţionale;
F. whereas, irrespective of its legal status, the Charter has over the years become a source of inspiration in the case-law of the European courts, such as the Court of First Instance (CFI) and the ECJ, the European Court of Human Rights and many constitutional courts,
G. întrucât, pentru o veritabilă „cultură a drepturilor fundamentale” în Uniune este necesară dezvoltarea unui sistem global de monitorizare a aplicării acestor drepturi, care să cuprindă Consiliul şi deciziile adoptate în cadrul cooperării interguvernamentale, astfel încât protecţia drepturilor fundamentale să nu se rezume doar la respectul formal al normelor, ci să constea mai ales în promovarea lor activă şi în intervenţiile în cazurile de încălcare a acestora sau ale unor măsuri nesatisfăcătoare de punere în aplicare din partea statelor membre,
G. whereas the establishment of a genuine ‘culture of fundamental rights’ in the Union calls for the development of a comprehensive system for monitoring the application of those rights, encompassing the Council and decisions taken as part of intergovernmental cooperation, in that the protection of fundamental rights does not consist solely of formal compliance with rules, but above all of their active promotion and of intervention in cases where Member States violate fundamental rights or enforce them unsatisfactorily,
Recomandări generale
General recommendations
Cooperarea cu Consiliul Europei şi cu alte instituţii şi organizaţii internaţionale responsabile de protecţia drepturilor fundamentale
Cooperation with the Council of Europe and the other international institutions and organisations responsible for the protection of fundamental rights
Consiliul Europei – Uniunea Europeană „Aceeaşi ambiţie pentru continentul european”, Raport de Jean-Claude Juncker, 11 aprilie 2006, p.
Council of Europe - European Union: ‘A sole ambition for the European continent’, report by Jean-Claude Juncker, 11 April 2006, p.
Drepturile omului, libertatea, securitatea şi justiţia
Human rights, freedom, security and justice
1 JO C 287 E, 29.11.2007, p.
1 OJ C 287 E, 29.11.2007, p.
1 ; salută, în acest context, declaraţiile Preşedintelui ales al SUA referitoare la închiderea centrului de detenţie de la Guantanamo Bay şi aducerea în instanţă a persoanelor deţinute acolo; invită statele membre să îşi declare disponibilitatea de a găsi în comun soluţii pentru deţinuţii care rămân în acel centru;
1 ; welcomes in this context the statement by the US President-Elect on closing the Guantanamo Bay detention facility and bringing the inmates to trial; calls on Member States to declare their readiness to jointly find solutions for remaining inmates;
Observaţii generale
General observations