natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ei cer Comisiei să considere introducerea unui sistem European de reasigurări pentru dezastrele climatice sau de mediu, şi subliniază că măsurile de prevenire a riscurilor ar trebui finanţate în cadrul primului pilon.
They also believe that private sector or mixed insurance schemes must be developed urgently, with public financial support, while not affecting the level-playing-field between different Member States.
"Modularea progresivă", o alternativă la modularea obligatorie şi la degresivitate
The Commission is urged to consider backing a Community-wide reinsurance system for climate-related or environmental disasters.
Deputaţii accentuează faptul că propunerea nu ia în calcul personalul care lucrează la ferme sau asociaţii şi că astfel de ferme sunt dezavantajate.
It stresses that the proposal does not factor in the workforce needed for larger farms and that it would put such farms at an unfair disadvantage.
Deputaţii estimează că o "modulare progresivă" ar putea fi avută în vedere, după studiul de impact asupra consecinţelor sale pentru ferme (structură, locuri de muncă, costul muncii, etc).
Instead, MEPs argue for "progressive modulation", based on an impact assessment of the consequences for farms.
Fondurile generate ar fi distribuite conform regulilor aplicate în prezent creditelor provenite din modularea obligatorie şi ar trebui să rămână în regiunile sau Statele Membre în care au fost prelevate.
The funds thus generated would be distributed according to the prevailing rules on modulation and would remain in the regions or States in which they accrued.
Această modulare progresivă, aplicabilă pe perioada 2009-2013, ar consta într-o reducere de 1% din totalul ajutoarelor directe de 10,000 -100,000 euro, de 2% pentru 100,000 - 200,000 euro, 3% pentru 200,000 - 300,000 euro şi 4% păentru plăţile de peste 300,000 euro.
This progressive modulation, applicable over the period 2009-2013, would consist of a reduction of 1% of the total of direct aid from €10,000 to €100,000, 2% for €100,000 to €200,000, 3% for €200,000 to €300,000 and 4% for payments over €300,000.
Pregătirea expirării sistemului de cote de lapte
Preparing for the end of the dairy quota system
Conştienţi că sistemul actual de cote nu va fi probabil continuat după 2015 în forma sa prezentă, Deputaţii din Comisia pentru Agricultură cer Comisiei Europene să prezinte un plan convingător care să asigure continuitatea producţiei de lapte, inclusiv în zonele muntoase sau aflate în dificultate.
Aware that the current system of milk quotas is unlikely to be continued after 2015 in its present form, the Agriculture Committee asks the Commission to put forward a convincing plan for the dairy sector for the period after 2015.
Ei se pronunţă pentru o creştere cu 2% a cotelor de lapte pentru campania 2008/2009, pe bază voluntară în fiecare Stat Membru.
Lastly, MEPs argue for a 2% increase in dairy quotas in the milk year 2008/2009 on a voluntary basis for each Member State (see our separate article on milk quotas).
Raportor: Lutz Goepel
Rapporteur Lutz GOEPEL EPP-ED DE A6-0047/2008 The Health Check on the CAP Procedure : own-initiative
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-008-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-010-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-010-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-012-EN DOC XML V0//EN
Cotele de lapte: Comisia pentru Agricultură în favoarea unei creşteri voluntare cu 2%
Dairy quotas: Agriculture Committee favours 2% voluntary increase
Deoarece consumatorii se plâng de creşterea preţurilor la lapte, Parlamentul este consultat referitor la o legislaţie întocmită de Comisie, care ar permite Statelor Membre să crească cotele de lapte cu 2%, pe bază voluntară, începând cu 1 aprilie 2008.
As consumers complain about the rising price of milk, Parliament is being consulted on legislation drafted by the Commission which would allow Member States to increase dairy quotas by 2% on a voluntary basis from 1 April 2008, thereby expanding supplies.
Pentru a îndpelini cererea de lapte din ce în ce mai mare în Uniunea Europeană şi pe pieţele mondiale, Comisia a propus recent sporirea producţiei de lapte cu 2% în toate Statele Membre, începând cu 1 aprilie 2008, ceea ce ar reprezenta un potenţial de 2,84 milioane tone în plus pentru anul 2008/2009, faţă de totalul curent de 145,7 milioane tone.
To meet growing demand in the EU and on world markets, the Commission recently proposed increasing dairy production quotas by 2% in all Member States from 1 April 2008, which would represent a potential of 2.84 million additional tonnes for the year 2008/2009 over the current total of 145.7 million tonnes.
Deşi majoritatea Membrilor din Comisia pentru Agricultură sprijină în principiu sporirea cotelor de lapte, pentru a permite sectorului laptelui să profite de noile oportunităţi pe pieţele mondiale, alţii, între care şi raportorul Elisabeth Jeggle (PPE-DE, DE), se tem că o creştere uniformă de 2% ar duce la preţuri scăzute plătite producătorilor, deja în dificultate, în contextul în care cotele sunt utilizate sub nivelul minim în multe regiuni.
Although most members of the EP Agriculture Committee back the principle of an increase to enable the dairy sector to take advantage of new opportunities on world markets, others, including rapporteur Elisabeth Jeggle (EPP-ED, DE), fear that a uniform increase of 2% would result in lower prices paid to producers who are already in difficulty, in a context where quotas are under-used in many regions.
Compromisul propus
Proposed compromise
Comisia pentru Agricultură acceptă propunerea privind creşterea cu 2% a cotelor, dar estimează că ar trebui să existe un mecanism de "echilibrare" între statele care au cote mai mari şi cele care au cote mai mici, pentru a evita penalizarea oricărui stat care are surplus.
The committee agrees with the proposed 2% voluntary increase in quotas but argues there should be a mechanism for "balancing out" between states that exceed their quotas and those that under-use them, to avoid penalising any state that has a surplus.
Textul de compromis, care va fi supus la vot în plen, ar permite Statelor Membre să sporească cotele de producţie cu 2% începând cu 1 aprilie dacă doresc astfel.
The compromise being put to the plenary by the Agriculture Committee would allow the Member States to increase their production quotas by 2% on 1 April if they so wished.
Totuşi, pentru anul 2008/2009, taxele în caz de depăşire a acestui procent n-ar trebui plătite decât dacă există un excedent la nivel European, după reechilibrarea între ţările care şi-au depăşit cotele şi cele care le-au sub-utilizat.
However, for the year 2008/2009, levies on surpluses would only have to be paid if there were still a surplus at European level after a process of balancing out between states that had exceeded their quotas and those that had under-used them.
Cotele Statelor Membre după creşterea cu 2% (cifre luate din propunerea Comisiei)
Member States' quotas after 2% increase (figures taken from Commission proposal)
3 427 288 740
3 427 288 740
278 545 680
278 545 680
998 580 000
998 580 000
2 029 861 200
2 029 861 200
Republica Cehă
Czech Republic
2 792 689 620
2 792 689 620
49 671 960
49 671 960
4 612 619 520
4 612 619 520
11 465 630 280
11 465 630 280
28 847 420 391
28 847 420 391
2 847 478 469
2 847 478 469
659 295 360
659 295 360
9 567 745 860
9 567 745 860
5 503 679 280
5 503 679 280
1 987 521 000
1 987 521 000
836 923 260
836 923 260
3 118 140 000
3 118 140 000
6 239 289 000
6 239 289 000
588 170 760
588 170 760
25 091 321 700
25 091 321 700
1 061 603 760
1 061 603 760
10 740 661 200
10 740 661 200
2 491 930 710
2 491 930 710
148 104 000
148 104 000
3 419 595 900
3 419 595 900
743 220 960
743 220 960
Marea Britanie
United Kingdom
15 125 168 940
15 125 168 940
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-009-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-014-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-011-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-016-EN DOC XML V0//EN
Taxele minime pentru motorină ar trebui să fie egale cu cele pentru benzină
Minimum taxes for diesel should rise to equal petrol tax minimums
Taxele minime pentru motorină, aplicate în Uniunea Europeană, ar trebui să fie aduse la nivelul celor pentru benzina fără plumb, dar nu mai mult, estimează Comisia pentru Afaceri Economice.
The current EU-wide minimum rate of tax on diesel should be increased to match the current minimum rate for unleaded petrol, but no further, says the Economics Committee in a report now due for a plenary vote.
Pentru Statele Membre care au deja taxe foarte mari, Deputaţii doresc o limită în ce priveşte creşterea taxelor pentru motorină şi benzină.
They also want to set a limit on further petrol and diesel tax increases in the Member States which already have the highest taxes.
Conform Comisiei Europene, diferenţele mari între nivelurile de impozitare aplicate de Statele Membre la motorină determină denaturarea concurenţei în transportul rutier şi sunt nefaste pentru mediu, deoarece încurajează "turismul pentru combustibil" al transportatorilor (care deja îşi stabilesc rute speciale sau aleg trasee mai lungi, pentru a-şi putea umple rezervoarele de benzină în ţările în care taxele la benzină sunt mai mici).
The European Commission says the wide variation in rates of diesel (officially known as gas oil) taxes creates distortions in the road haulage market – and also increases environmental damage by encouraging “fuel tourism” by hauliers (i.e. making special journeys or using longer routes in order to fill up in a country with low taxes).
Creşterea treptată a taxelor
Slower pace of increase
Deputaţii din Comisia pentru Afaceri Economice au aprobat, în principiu, ca taxele să fie crescute treptat, după cum menţionează şi raportul lui Olle Schmidt (ALDE, SE), de la nivelul actual de 302 euro/1000 litri la 359 euro/1000 litri, până în în 2015, în loc de 2012, cum propusese Comisia Europeană.
Adopting a report based on a draft by Olle Schmidt (ALDE, SE), MEPs in the committee agreed with this in principle, but want to raise the minimum taxes on diesel more slowly, from the current level of €302/1000 litres to the petrol level of €359/1000 litres by 2015 rather than 2012.
Pentru Letonia, Lituania, Polonia, Bulgaria şi România ar trebui să se permită 2016 ca an de realizare a acestui obiectiv.
Latvia, Lithuania, Poland, Bulgaria and Romania should have until 2016 to reach the target.
Nu creşterii ulterioare a taxelor
No to further rises
Comisia pentru Afaceri Economice se opune propunerilor de creştere în continuare a taxelor minime pentru cele două tipuri de carburant, până la 380 euro/1000 litri, în 2014.
Furthermore, the committee opposes the Commission’s plan to increase both minimum rates to €380/1000 litres in 2014.
Pentru a se evita ca divergenţele între nivelurile de taxare să se accentueze, Deputaţii estimează că ţările al căror nivel actual de taxe depăşeşte 400 euro/1000 litri, pentru motorină, şi 500 euro/1000 litri, pentru benzina fără plumb, n-ar trebui să crească taxele înainte de 2015.
In addition, still with a view to avoiding divergence between tax rates getting worse, MEPs say those countries with current tax rates over €400/1000 litres on diesel and €500/1000 litres on unleaded petrol should not increase their taxes further until 2015.
În materie fiscală, Parlamentul are doar rol consultativ.
As usual with taxation matters, Parliament’s role is consultative.
O dată ce Deputaţii vor vota în plen, decizia îi aparţine Consiliului de Miniştri, care va trebui să adopte în unanimitate poziţia sa comună.
Once the plenary has voted, the final decision is for the Council, which can act only if it can reach unanimity.
Raport: Olle Schmidt
Impact on UK and Ireland
Procedura de consultare
If the Council were to adopt MEPs’ proposal of a moratorium on further rises, this would affect the UK.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-010-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-015-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-012-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-017-EN DOC XML V0//EN
Politica Europeană de cooperare pentru dezvoltare pentru noile State Membre
EU development policy and the new Member States
Care sunt provocările politicii Europene de cooperare pentru dezvoltare pentru noile State Membre?
The report, by Danute Budreikaite (ALDE, LT), looks at how the new Member States implement their development policy.
În ce măsură aceste ţări răspund angajamentelor asumate în privinţa acquis-ului comunitar?
The committee stresses that this policy is a part of the acquis communautaire (the existing body of Community law and policy) and recalls the new Member States' international commitments in this field.
Parlamentul va examina un raport menit să răspundă acestor întrebări.
It also mentions that promoting democracy and the rule of law - a key priority for the new Member States - also helps reduce poverty in developing countries.
Noile State Membre s-au angajat să realizeze, în materie de asistență oficială pentru dezvoltare (AOD), un obiectiv de 0,17 % din venitul național brut (VNB) până în 2010 și de 0,33% până în 2015.
These states have undertaken to reach an official development assistance (ODA) target of 0.17 % of gross national income (GNI) by 2010 and 0.33% by 2015.
Se pare, însă, că multe dintre noile State Membre nu sunt în măsură să realizeze obiectivul de a cheltui 0,17% din VNB pentru AOD până în 2010 și că unele dintre ele ar putea considera că AOD poate fi vizată în cadrul reducerilor generale de buget, provocate de necesitatea de a reduce datoria publică.
However, many are not on course to meet the target and some may even see ODA fall in line with overall budget cuts due to the need to reduce government debt.
Deputaţii subliniază că Uniunea Europeană trebuie să ajute noile State Membre să integreze acquis-ul comunitar, din care face parte şi politica de dezvoltare.
The eastern dimension of EU external relations is highlighted in the report, which argues that a new assembly of EU and neighbouring countries (similar to the ACP-EU, Euromed and Eurolat assemblies), building on historical experience, could boost the impact of the new Member States in EU policy in this area.
Prioritățile noilor State Membre după terminarea perioadei de tranziție sunt stabilite în funcție de relațiile istorice și implică țările vecine, iar marea parte a bugetului de cooperare pentru dezvoltare a noilor State Membre se îndreaptă către vecinii lor cei mai apropiați și către țările din Comunitatea Statelor Independente (CSI).
Lastly, the report acknowledges that the priorities of the new Member States are largely determined by historical ties and that most of their development cooperation budgets will target their immediate neighbours and the CIS countries.
Deputaţii solicită Uniunii Europene să valorifice oportunitatea oferită de aderarea noilor State Membre pentru a consolida prezența strategică a Uniunii în Europa de Est, Asia Centrală și Caucaz, regiuni ale lumii către care, până în prezent, ajutorul European era mai puțin îndreptat, dar care trebuie să răspundă la numeroase provocări în domeniul dezvoltării.
The priority countries for each of the new Member States are listed, whether they are immediate neighbours or belong to the group of African-Carribean or Pacific countries (ACP), although the report also highlights cases where the new Member States are targeting aid - or planning to target it - at ACP countries.
Raportor: Danutė Budreikaitė
Rapporteur Danutė BUDREIKAITĖ ALDE LT A6-0036/2008 Challenge of the EU Development Cooperation Policy for the new Member States Procedure : own-initiative
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0036 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 FULL-TEXT DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-011-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-019-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-013-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-021-EN DOC XML V0//EN
Drepturile femeii/Egalitatea de şanse
MEPs will also vote on a resolution on this topic.
Situaţia specială a femeilor din închisori şi impactul încarcerării părinţilor asupra vieţii sociale şi familiale
Bosnia and Herzegovina, Canada, Croatia, the Former Yugoslav Republic of Macedonia, Iceland and Norway have officially aligned themselves with the criteria and principles of the Code.
Deputaţii vor examina în plen un raport privind situaţia specială a femeilor din închisori şi impactul încarcerării părinţilor asupra vieţii sociale şi familiale.
The committee is convinced that mainstreaming gender into the rural sector is a key strategy not only for the promotion of equality between women and men but also for economic growth and sustainable rural development;
Raportul pune accentul pe condiţiile de detenţie, menţinerea relaţiilor familiale şi reinserţia socială şi profesională.
The report calls on the Commission to improve statistical data and information as regards this phenomenon and to analyse the patterns of, main reasons for and consequences of the out-migration from rural areas in the EU .
Femeile reprezintă un procent de aproape 5% din numărul total de deţinuţi în Uniunea Europeană.
The report also calls on the Member States to develop strategies aimed at curbing the out-migration of women in rural areas, especially those who are highly educated.
"Mediul carceral rămâne adaptat în principal deţinuţilor bărbaţi, iar problemele specifice femeilor din închisori, în număr scăzut, rămân deseori ignorate.
MEPs in the committee call on the Member States, in collaboration with local government and business, to create incentives for the participation of women in the labour force.
Principalele subiecte de îngrijorare sunte legate de îngrijirile medicale, de situaţia mamelor şi de reinserţia lor profesională şi socială", estimează raportorul Marie Panayotopoulos-Cassiotou (PPE-DE, EL).
Finally, the committee calls on the relevant national, regional and local authorities to encourage the participation of women in local action groups and the development of local partnerships under the Leader axis as well as to ensure gender-balanced participation on their management boards.
Condiţii de detenţie
Special needs of women prisoners
Femeile au nevoie de îngrijiri speciale de sănătate şi maternitate.
Women's needs differ from those of men, notably in health and maternity care.
Deputaţii cer Comisiei şi Consiliului să adopte o decizie-cadru privind normele minime de protecţie a drepturilor deţinuţilor, în baza articolului 6 al Tratatului Uniunii Europene, ţinând cont de nevoile specifice ale femeilor.
MEPs call on the Commission and Council to adopt a framework decision on minimum standards for prisoners' rights based on Article 6 of the EU Treaty, to reflect the special needs of women.
Având în vedere faptul că un procent mare de femei deţinute au fost victime ale unor acte de violenţă, de abuzuri sexuale sau de tratamente degradante, Deputaţii cer Statelor Membre să asigure sprijin psihologic femeilor deţinute, în special celor care au suferit astfel de violenţe, şi mamelor şi minorelor.
As a high proportion of female prisoners have been victims of violence, sexual abuse or ill treatment, Member States are urged to provide psychological support, especially to women prisoners who have suffered such violence, to mothers with family responsibilities and to minors.
În ce priveşte maternitatea, femeile însărcinate ar trebui să beneficieze de control prenatal şi postnatal, după cum estimează Deputaţii.
On the maternity front, MEPs say pregnant women should have access to prenatal and postnatal care.
Deputaţii recomandă Statelor Membre să acorde o atenţie deosebită deţinuţilor, bărbaţi şi femei, de naţionalitate străină, să faciliteze menţinerea contactelor lor cu cei apropiaţi, să le permită să ia legătura cu consulatele ţărilor lor şi să aibă acces la resursele şi programele din închisori, precum şi la informaţiile pe care le pot înţelege.
The committee also wants special arrangements for foreign prisoners, who it says should be able to contact their consulates and have access to prison resources and programmes.
Menţinerea legăturii sociale şi familiale
Preserving social and family ties
Atunci când stabilesc pedeapsa, autorităţile judiciare ar trebui să ţină cont de aceste elemente, în special de interesul superior al copilului care are un părinte inculpat .
To encourage their reintegration into society, the report stresses the need for women prisoners to have access, without encountering discrimination, to jobs and voluntary work as well as to varied vocational and civic training courses adapted to job market requirements.
Deputaţii recomandă, de asemenea, să se ia în considerare posibilitatea ca deţinuţii care au în îngrijire minori sau îşi asumă alte responsabilităţi familiale să beneficieze de măsuri similare ca cele prevăzute în cazul mamelor.
Lastly, the report calls on Member States to invest more in resources for prisons to develop literacy, life-long learning and vocational training programmes, partly by using financing instruments such as the European Social Fund and PROGRESS.
Favorizarea reintegrării sociale
Fisheries agreement EC - Guinea-Bissau
Raportor: Marie Panayotopoulos-Cassiotou
Rapporteur Luis Manuel CAPOULAS SANTOS PES PT A6-0053/2008 Fisheries Partnership Agreement between the EC and Guinea-Bissau Procedure : Consultation
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0033 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0054 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-012-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-026-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-007-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-021-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-008-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-022-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-009-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-023-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-010-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-024-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-011-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-025-EN DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-013-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-027-EN DOC XML V0//EN
Deputaţii resping un raport privind prevenirea radicalizării terorismului
MEPs reject report on factors favouring the support for terrorism and recruitment of terrorists
Raportul adresa Consiliului recomandări privind mijloacele de prevenire a radicalizării şi a recrutării de terorişti.
MEPs rejected a report on factors favouring the support for terrorism and recruitment of terrorists.
Raportul - respins cu 241 voturi pentru, 332 împotrivă şi 87 abţineri - poartă numele Preşedintelui Comisiei pentru Libertăţi Civile, Justiţie şi Afaceri Interne, Gérard Deprez (ALDE, BE).
A lack of consensus among the main political groups regarding the best instruments to fight radicalisation led to MEPs rejecting the report as a whole with 241 votes in favour 332 against and 87 abstentions.
Raportorul iniţial a fost Jaime Mayor Oreja (PPE-DE, ES), însă el şi-a retras numele de pe raport, după adoptarea sa în comisia de specialitate.
It also mentioned the need to promote dialogue with religion leaders and minorities, on the basis of the UN concept of the alliance of civilizations.
În urma atacurilor teroriste de la 11 septembrie 2001, Uniunea Europeană a adoptat o Decizie-cadru în care cere Statelor Membre să-şi armonizeze legislaţia în materie şi să stabilească reguli minime referitoare la infracţiunile teroriste.
Following the 9/11 terrorist attacks, the European Union adopted a framework decision urging Member States to align their legislation and set out minimum rules on terrorist offences.