natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Deputaţii europeni de la această comisie invită cetăţenii şi companiile să facă propuneri pentru ameliorarea textului legislativ, lansat de Comisie.
Pricing, late delivery, returns and refunds are some areas that will be covered by proposed new EU-wide rules.
Scopul noii directive este să consolideze încrederea consumatorilor, în principal în comerţul electronic, şi să reducă birocraţia, care reprezintă un obstacol în calea companiilor care vor să îşi desfăşoare activitatea şi în alte state UE.
Monday afternoon see a public hearing in the Parliament's building in Brussels which will see the launch of a public consultation on the new measures which are designed to replace four existing directives and a host of national rules.
În acelaşi timp, noua directivă actualizează şi modernizează legislaţia deja existentă în domeniul drepturilor consumatorilor, făcând-o compatibilă cu noile tehnologii.
Please find a questionnaire below which you are invited to fill out with your views.
Consumatorii europeni: cifre
E-shopping to be covered by new rules
150 de milioane de cetăţeni europeni - o treime din populaţia UE - fac cumpărături pe internet
In recognition of the fact that almost 150 million people have at some time bought something on the internet, the new measures will specifically include new rules to protect people who take part on online buying or auctions.
numai 30 de milioane de europeni fac cumpărături online în alte state UE
The measure also envisages a "black list" of unfair contract terms which are prohibited under EU law.
în medie, cetăţenii europeni cheltuiesc anual 800 de euro pe cumpărăturile făcute în altă ţară UE (reprezentând un total de 24 de miliarde de euro).
The Parliament's Internal Market Committee holds it hearing Monday from 4:00 pm to 6:30.
20090302STO50536 Chestionarul (în engleză) Urmăriţi audierea în direct!
They would also like to hear your views (which you can send in the EU's 23 official languages) by 13 March.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070622STO08191 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070622STO08191 0 NOT XML V0//EN
Vecinii din Nord, mai aproape de UE?
Iceland, other Nordic states cast an eye towards EU
o barcă de pescuit pleacă din Reykjavík ©BELGA_AFP PHOTO_OLIVIER MORIN Liberala bulgară Bilyana Raeva: „Aceste ţări sunt vecinii noştri apropiaţi şi fac parte din Europa.
A fishing boat leaves Reykjavik harbour on October 8, 2008 in Iceland. ©BELGA/AFP/O Morin Bulgarian Liberal Bilyana Raeva on the Nordic states: "We share not only borders, but also resources, economic interests, environmental and climate change issues."
Avem în comun nu numai graniţe, ci şi resurse, interese comune şi provocări precum schimbarea climatică“ Kári P. Højgaard, deputat din Insulele Faroe: „Relaţia noastră cu UE este o dilemă.
Faroese MP Kári P. Højgaard: "Our relationship with the EU is a dilemma.
Dacă Insulel Faroe ar deveni în sine membru UE, ne-am pierde în marea Uniune.”
If the Faroe Islands ever became a part of the EU, we would represent a very tiny part of the population (47,000)."
Karl Matthíasson, deputat islandez: „În criza financiară, oamenii din UE au pierdut bani, dar noi am dat faliment ca naţiune.
Icelandic MP Karl Matthíasson: With the financial crisis...our self-image has been smashed and that strengthens the idea of becoming an EU member.
Oamenii nu mai sunt la fel de mândri ca înainte. […] De aceea se gândesc acum să adere la UE.“ Afectate de schimbarea climatică, dar şi de actuala criză financiară, Islanda şi Insulele Faroe iau în considerare posibilitatea de a adera la Uniunea Europeană.
In October last year Iceland suffered the most severe economic crash of any country during peacetime.
La sfârşitul lunii februarie, deputaţii europeni şi deputaţi din ţările nordice s-au reunit la Parlamentul European în cadrul Forumului Parlamentar pentru Dimensiunea Nordică.
It went from having one of the highest standards of living to virtual bankruptcy and it reversed Reykjavik's long standing opposition to EU membership.
Deputaţi din Groenlanda, Islanda, Insulele Faroe, Norvegia, Rusia şi Canada au venit la Bruxelles pentru a discuta cu deputaţii europeni despre situaţia din Arctica şi Europa de Nord.
This fact was in evidence on 25-26 February when MPs from Greenland, Iceland, the Faroe Islands and Norway debated the economic crisis and its impact on their relations with the rest of Europe with MEPs.
Printre subiectele abordate de politicieni s-au numărat poluarea, schimbarea climatică, protejarea stocurilor de peşte în contextul pescuitului şi resursele energetice.
The first "Northern Dimension Parliamentary Forum" was a step towards getting lawmakers involved in strengthening ties and re-examining opportunities. .
„Aceste ţări sunt vecinii noştri apropiaţi şi fac parte din Europa.
"Make an application!"
Avem în comun nu numai graniţe, ci şi resurse, interese comune şi provocări precum schimbarea climatică“, a spus în cadrul forumului liberala bulgară Bilyana Raeva, preşedinta Delegaţiei pentru relaţiile cu Elveţia, Islanda şi Norvegia.
Bulgarian Liberal Bilyana Raeva chairs of the European Parliament's delegation with the West Nordic Council, which takes in Greenland, Iceland and the Faroe Islands She said these countries are "a part of Europe" and "we share not only borders, but also resources, economic interests, environmental and climate change issues."
„Islanda ar fi unul din statele care ne-ar aduce expertiză în noile tehnologii.
It would be one of the best contributors in terms of knowledge and new technology.
Gestiunea pescuitului în această ţară este una din cele mai bune din lume; în plus, Islanda este expertă în folosirea energiei geotermale şi în cercetarea în domeniul geneticii“, a specificat doamna Raeva.
It has one of the best fisheries management in the world and is advanced in the use of geothermal energy."
Doamna Raeva a îndemnat Islanda şi Insulele Faroe să fie proactive şi să depună cererea de aderare la UE.
In an interview with the website, she urged Iceland and the Faroe Islands to "be proactive!
Socialul democrat Karl V. Matthíasson, din Islanda de Nord-Vest, a remarcat faptul că UE este bine văzută în ţara sa: „Am avut probleme serioase din cauza monedei noastre şi mulţi spun că ar trebui să adoptăm moneda euro“, a adăugat dumnealui.
Make an application, let's see where the difficult items are and let's discuss them one by one."
În trecut, islandezilor le era teamă să nu îşi piardă independenţa aderând la Uniunea Europeană. „În criza financiară, oamenii din UE au pierdut bani, dar noi am dat faliment ca naţiune.
One of the Icelandic MPs who attended the Brussels meeting, Christian Democrat.
Oamenii nu mai sunt la fel de mândri ca înainte. […] De aceea se gândesc acum să adere la UE“, a mai spus domnul Matthíasson.
Karl Matthíasson, told us that more and more people in his constituency "were talking about the EU".
Insulele fac parte din Danemarca, dar beneficiază de un grad înalt de autonomie.
The Faroes are a self governing part of EU country Denmark, but are outside the EU.
Relaţia noastră cu UE este o dilemă.
Our relationship with the EU is a dilemma.
Dacă Insulele Faroe ar deveni în sine membru UE, ne-am pierde în marea Uniune.
If the Faroe Islands ever became a part of the EU, we would represent a very tiny part of the population (47,000).
Cea mai simplă modalitate ar fi să aderăm prin Danemarca, atunci am reprezenta, însă, o minoritate mică“, a spus într-o dezbatere din cadrul forumului liderul Partidului Independenţei din Insulele Faroe, Kári P. Højgaard.
The easiest way would be to enter through Denmark, but then we would be a small minority of a country."
Pentru noi este important să putem decide în privinţa lucrurilor care ne privesc direct şi avem o tradiţie puternică pentru pescuitul durabil.
He went on: "Fish feeds our country and represents 90% of our exports.
Dacă însă Islanda şi Norvegia decid să adere la UE, situaţia se schimbă.
If all the big decisions are made in another country, we fear the consequences.
Majoritatea exporturilor noastre de peşte merg în UE, deci, într-un fel, destinul nostru este legat de Uniune şi avem nevoie reciprocă unii de ceilalţi“, a spus domnul Højgaard.
Iceland has the same dilemma and just look at Greenland, which decided to leave the European Community back in 1984 for this reason."
20090302STO50540 Concluziile primului Forum Parlamentar pentru Dimensiunea Nordică (în engleză) Delegaţia pentru relaţiile cu Elveţia, Islanda şi Norvegia şi Spaţiul Economic European (SEE) Bilyana Raeva Dimensiunea Nordică - site-ul Comisiei Europene (în engleză) Relaţiile UE-Islanda - site-ul Comisiei Europene (în engleză) Insulele Faroe (în engleză) Urmăriţi înregistrarea Forumului Parlamentar pentru Dimensiunea Nordică (prima zi) Urmăriţi înregistrarea Forumului Parlamentar pentru Dimensiunea Nordică (a doua zi)
20090302STO50540 Video from the event Conclusions of the First Parliamentary Forum on the Northern Dimension Delegation website Bilyana Raeva EU and Northern Dimension European Commission - relations with Iceland
Pentru o societate urbană mai curată şi mai verde: Premiul „Capitala europeană verde”
Swedish MEPs welcome Stockholm's "Green Capital" award
Oraşul Stockholm văzut de sus Stockholm, „Veneţia Nordului“, va fi prima „capitală europeană verde“, în 2010.
Aerial view of the Swedish capital Stockholm, the 2010 European Green Capital Car tolls and cleaning up the water are just two things that Stockholm city council has done in recent years to improve the quality of life.
Titlul va fi preluat anul următor de oraşul Hamburg.
A few days ago it became the European "Green Capital" for 2010, a European Commission award to encourage green practices and identify where improvements can be made.
Doi deputaţi europeni ne-au vorbit despre capitala ţării din care vin.
We asked two Swedish MEPs about the capital city of their home country.
Premiul „Capitala europeană verde” nu înseamnă doar recompensarea unui câştigător, ci şi inspiraţie pentru ceilalţi.“
The Green Capital Award must therefore not only be about awarding a winner, but also inspiring others."
De ce a câştigat oraşul Stockholm acest premiu?
Why did Stockholm win this award?
Inger Segelström: „Curăţirea apei în Stockholm şi introducerea taxelor pe maşini pentru reducerea aglomeraţiei în oraş sunt doar câteva din proiectele îndeplinite cu succes.“
For Ms Segelström "the cleaning of Stockholm's water and the introduction of car tolls to reduce the congestion in the city are some of the projects which have been really successful."
Christofer Fjellner: „Este important să recunoaştem că oraşele nu includ doar clădirile, infrastructura şi locuitorii, ci şi mediul înconjurător.
Mr Fjellner said: "It is important to recognize that our cities are not only the buildings, the infrastructure and the people living there, but also the surrounding environment.
Stockholm a făcut acest lucru integrând aspectele ecologice la fiecare nivel al administraţiei.“
Stockholm has done this by integrating environmental aspects in every step of the administration."
Ce schimbare va aduce acest premiu în oraşul Stockholm?
Will it change anything for Stockholm?
Christofer Fjellner: „Sper sincer că locuitorii oraşului Stockholm sunt inspiraţi de o grijă autentică pentru mediu, şi nu numai de acest premiu.
Ms Segelström is also focused on the future: "We will continue to take new environmentally friendly initiatives and work hard to hand over a greener city for the next generation."
Cu toate acestea, premiul contează.
There were 35 candidate cities for the award.
Odată ajuns în vârf îţi doreşti să rămâi acolo.
They were whittled down to 8 finalists and 2 cities were awarded the Green Capital award for 2009 and 2010.
Nu poţi reduce standardele.“
Hamburg will be 2011's Green Capital.
800.000 de locuitori
800,000 people
95 % din locuitori trăiesc la mai puţin de 300 de metri distanţă de o zonă verde
95% of the population live less than 300m from a green area
emisiile de gaze cu efect de seră sunt cu 50% mai mici decât în restul ţării
50% less greenhouse gases per person than national level
oraşul doreşte să renunţe la combustibilii fosili înainte de 2050
Aims to be carbon neutral by 2050
20090302STO50551 Oraşele verzi Primarii europeni cer protejarea mediului şi oraşe mai curate Stockholm şi Hamburg: primele capitale verzi Cetăţenii europeni sunt îngrijoraţi de schimbarea climatică Premii pentru un mediu urban verde
20090302STO50551 Green Capitals Covenants of mayors European Commission on green cities Wikipedia on Stockholm
Unită în diversitate: reguli pentru alegerile europene
United in diversity: Rules for the European Parliamentary elections
harta UE sub formă de puzzle În prima săptămână din iunie, cetăţenii europeni vor alege membrii celui de-al şaptelea Parlament European ales direct.
A drawing with someone holding a jigsaw piece representing central and eastern Europe The first week of June should see millions of people exercise their right to vote for Members of the European Parliament.
Uniunea Europeană nu are o lege electorală unică, multe detalii depinzând de clauze naţionale.
The EU does not have a single electoral law for these elections and many details are decided at a national level.
Există, însă, câteva reguli de bază stabilite la nivel european şi pe care statele membre trebuie să le respecte.
Nevertheless, a basic set of rules has been established, which ensures that all MEPs are elected by universal suffrage in free elections by secret ballot, on the basis of proportional representation.
Deşi Tratatul Comunităţii Europene prevede o „procedură uniformă“ pentru alegerile europene, statele membre nu au reuşit să ajungă la un consens în această direcţie.
This never developed as intended and national election rules have subsequently governed elections.
Cu toate acestea, în 1976, statele s-au pus de acord asupra unui Act electoral.
In 1976, the then nine Members of the Community agreed on a more general "Elections Act" for what became known as the European Parliament.
Acest act specifica în 1976 numărul de deputaţi pentru fiecare stat membru, durata mandatului de cinci ani, faptul că alegerile trebuie organizate în statele membre pe durata unei singure săptămâni, între joi şi duminică, şi faptul că numărătoarea voturilor nu trebuie să înceapă înaintea închiderii secţiilor de votare din toate statele.
This said that MEPs should be elected for five years, elections must be held within the same week, between Thursday and Sunday and the counting of votes may not start until polling stations are closed in all countries.
Statele membre pot fi divizate în regiuni electorale
It also said that MEPs may not also be Ministers in national governments or European Commissioners.
Tratatul de la Amsterdam a adus o modificare acestui act, introducând sistemul „principiilor comune“ ce se aplică alegerilor europene.
PR, no MPs and a threshold to be represented
În urma unor negocieri între Parlamentul European şi Consiliul UE, o nouă versiune a Actului electoral a fost adoptată în 2002, întrând în vigoare înaintea alegerilor din 2004.
The Treaty of Amsterdam, which came into force in 1999, said that rules should be drawn up that follow common principles that would guide elections in the then 15 states of the European Union.
Versiunea din 2002 a actului include noi reguli:
A new election act in 2002 was first used in European elections for 25 countries in 2004.
deputaţii europeni sunt aleşi prin sufragiu universal, în alegeri libere şi prin vot secret, pe baza reprezentării proporţionale
All MEPs are elected by universal suffrage in free elections by secret ballot on the basis of proportional representation, rather than the first past the post system that had been used in some Member States and still is used for national elections.
ţările pot fi divizate în regiuni electorale, caz în care reprezentarea proporţională se aplică din nou
However, countries can be subdivided into electoral regions to which proportional representation is applied.
statele membre pot impune un prag minim pentru ca un partid să fie reprezentat la Parlamentul European - prag ce nu trebuie să fie mai mare de 5% la nivel naţional.
Countries can also impose a threshold not higher than 5% of all votes, at a national level, that a party or candidate must reach to be represented in the European Parliament.
Deputaţii de la Parlamentul European îşi exercită mandatul în mod independent.
Since the 2004 elections "the office of member of the European Parliament shall be incompatible with that of member of a national parliament".
Aceştia nu pot fi obligaţi prin instrucţiuni şi nu pot primi mandat imperativ.
The mandate held by MEPs is personal and "they shall not be bound by any instructions and shall not receive a binding mandate."
Cetăţenia europeană a fost introdusă de Tratatul de la Maastricht.
The 1993 Maastricht Treaty legally introduced the notion of EU citizenship.
Aceasta oferă cetăţenilor posibilitatea de a vota în alegerile europene şi cele locale în ţara de rezidenţă, indiferent de ce naţionalitate au.
With it came the possibility for EU citizens to vote in local and EP elections in the country where they live, regardless of nationality.
Cetăţenii europeni pot şi să candideze la alegerile europene şi locale în ţara de rezidenţă.
Citizens can also run for office in EP and municipal elections in a country other than their home EU state.
Comisia pentru Afaceri constituţionale lucrează în momentul de faţă asupra unei propuneri de revizuire a Actului electoral, care consolidează regulile la nivel european şi face ca procesul electoral să se concentreze mai mult pe chestiuni europene.
The Constitutional Affairs Committee is working on new proposals to reform the Elections Act, with the aim of getting more consistent rules across the EU and making the election process more focused on EU-related issues.
În continuare, Parlamentul European va hotărî dacă adoptă formal o propunere pentru alegerile din 2014 - pregătită de liberalul britanic Andrew Duff.
The proposals are being prepared by British Liberal Andrew Duff and it will be up to he next Parliament to decide whether to propose changes in time for the 2014 elections.
Pentru detalii privind legile electorale naţionale, vedeţi link-ul de mai jos.
20090302STO50552 UK election candidates 2009 elections Why vote?
-//EP//TEXT COMPARL PE-412.180 02 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT COMPARL PE-412.180 02 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081204STO43824 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081204STO43824 0 NOT XML V0//EN
Oamenilor le place să participe la politică de pe calculatoarele proprii
"People like to participate in politics....on their computers!"
Ralf Walter şi Matthias Groote Dacă eşti politician în zilele noastre, trebuie să fii pe Facebook, forumuri internet, Flickr şi bloguri.
German Members Ralf Walter & Matthias Groote in their Brussels office with their computers The internet and social networking sites like Facebook, blogs and Twitter are changing politics.
Noile media schimbă peisajul politic; de aceea li s-a dedicat Ziua e-participării europene, care se serbează pe 4 martie.
European "eParticipation day" is on 4 March and will look at ways to get people more involved in democracy through new technologies.
Doi deputaţi europeni care sunt implicaţi în proiectul e-participare, ne-au vorbit despre cum îi putem convinge pe oameni să participe la democraţie cu ajutorul noilor tehnologii.
We spoke with two MEPs who have been closely involved in the eParticipation project.
Matthias Groote, deputat european socialist, care reprezintă Parlamentul European la Ziua e-participării, ne-a spus că „instituţiile europene sunt acuzate că stau departe de cetăţeni.
German Socialist Matthias Groote, who represents the EP at the conference for eParticipation Day said, "the European institutions are accused of being very far from their citizens.
După părerea dumnealui, în acest fel, oamenii au ocazia nu numai să voteze, la fiecare cinci ani, dar să participe la democraţie şi între alegeri.
"It gives citizens the opportunity not just to vote every five years but to participate in certain processes in the meantime."
Reţelele sociale sunt favorizate de tineri
Social media grips teenagers, silver surfers
Domnul Groote, care foloseşte nouă reţele sociale diferite, tocmai şi-a făcut al 1000-lea prieten pe Facebook. „În zilele noastre, ca deputat european, nu trebuie doar să trimiţi informaţii pe internet, dar şi să primeşti.
Mr Groote - a regular user of 9 social media networks - said that last week he made his 1000th friend on Facebook.
În felul acesta poţi afla care sunt temele cu adevărat importante pentru cetăţeni“, ne-a spus dumnealui.
"Nowadays, as an MEP, with the internet you not only send out the information but you also receive it - that's real interaction.
Oamenilor le place să participe la politică de pe calculatoarele proprii“, a adăugat dumnealui.
As a politician you no longer have to go to a room/hall and give a lecture as often, as people like to take part in politics at home on their computers."
Reţelele sociale sunt favorizate de tineri, a mai subliniat domnul Groote.
Mr Groote stressed the importance of the Internet in reaching young people.
Aceştia „sunt prezenţi pe Facebook, Twitter...
"The young generation is especially present in social media, like on Facebook and Twitter.
De curând am întrebat un grup de elevi de 17-18 ani dacă au profil pe Facebook.
Recently I asked a group of pupils between 17 and 18 how many of them have a Facebook profile.
Din 50 de elevi, 100% au spus că da“, ne-a mai spus domnul Groote.
Out of 50 pupils 100% of them said yes."
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090206STO48709 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090206STO48709 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090205STO48542 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090205STO48542 0 NOT XML V0//EN
În direct de la Parlamentul European: viitorul comunicării audiovizuale publice
Watch live online: Hearing on future of public broadcasters
cameraman ©BELGA/REMI OCHLIK/IP3/MAXPPP Comisia pentru Cultură şi educaţie de la Parlamentul European organizează pe 5 martie o audiere despre viitorul comunicării audiovizuale publice.
A man with a television camera What is the role of public broadcasters in the new audiovisual landscape and what strategies should they focus on in future?
Audierea are ca scop clarificarea misiunii publice a presei audiovizuale.
Watch live from 1000-1230 CET.
„Audierea are loc în contextul unei evoluţii importante în cadrul regulamentar privind telecomunicaţiile şi într-o perioadă caracterizată de apariţia noilor tehnologii inovatoare şi a unor servicii noi în sectorul audiovizual“, ne-a spus preşedinta Comisiei pentru Cultură şi educaţie, Katerina Batzeli.
The hearing "comes in a time of important evolution and changes in the regulatory framework concerning telecommunications and of new emerging innovatory technologies and services in the sector of audiovisual services," Chair of the Culture Committee.
Urmăriţi audierea în direct pe 5 martie , între orele 10.00-12.30 CET !
Katerina Batzeli told us ahead of the meeting.
20090302STO50554 Urmăriţi audierea în direct!
The hearing is intended to allow "a more concrete clarification" of "their public mission and the means they use to reach it."
Programul audierii publice Comisia pentru Cultură şi educaţie Katerina Batzeli
20090302STO50554 Watch live Draft programme Culture and Education Committee Katerina Batzeli
siluetele a trei femei Peste două treimi din participanţii la un sondaj Eurobarometru consideră că politica este dominată de bărbaţi.
3 women with arms upraised silhouetted against a lilac background People want to see more women in politics, according to a Europe-wide poll that shows over two thirds of those asked believe politics is male dominated.
Însă doar unul din 10 consideră că impunerea unei cote în raportul femei-bărbaţi în politică este un lucru bun.
However, only one in ten thought quotas a good idea.
Rezultatele sondajului au fost prezentate la Parlamentul European în cadrul unui seminar dedicat ziariştilor.
The results of the latest Eurobarometer poll were presented at a seminar in the European Parliament on Wednesday.