natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Anne Jensen (ALDE, Danemarca) a remarcat faptul că grupul său a susţinut întotdeauna liberalizarea căilor ferate, declarând că aceasta „consolidează transportul feroviar, atât cel de călători, cât şi cel de marfă.
Anne Jensen (ALDE, DK) commented that her group had always supported the liberalisation of the railways, saying that it "strengthened rail transport, as regards both passenger transport and freight transport.
Cele mai bune instrumente în acest sens sunt liberalizarea şi o concurenţă mai liberă, ceea ce determină companiile feroviare să acorde mai mult interes dorinţelor clienţilor.”
The best tools for this are liberalisation and freer competition, which causes train companies to take a greater interest in the wishes of customers."
Robert Zile (UEN) din Letonia a declarat că regretă faptul că unele state membre, inclusiv ţara sa, „nu au nici o legătură feroviară internaţională de călători cu ţări UE şi că, prin urmare, pachetul feroviar nu este operaţional la nivelul întregii Uniuni Europene extinse.”
Robert Zile (UEN) from Latvia regretted that some EU countries, including his own, "have no international passenger rail connection with EU countries at all and that the railway package therefore does not operate across the whole of the enlarged European Union."
Grupul Verzilor/EFA a salutat rezultatul acestei proceduri îndelungate.
The Greens/EFA welcomed the outcome of the long procedure.
Parlamentarul european, italian Sepp Kusstatscher, a declarat că „acum, cei care călătoresc pe căile ferate europene vor beneficia de drepturi mai puternice, atât pe plan intern, cât şi internaţional.”
Italian MEP Sepp Kusstatscher said that "Passengers on European railways will now gain stronger rights, both domestically and internationally."
Grupul GUE/NGL s-a declarat nemulţumit de liberalizarea reţelelor de transport feroviar.
The GUE/NGL group was less than happy with the opening up of the rail networks.
Europarlamentarul olandez, Erik Meijer, a declarat: „Se începe cu transportul internaţional de marfă, însă în final sunt incluse toate tipurile de trafic feroviar, inclusiv traficul intern de călători.
Said Dutch MEP Erik Meijer: "This starts with international freight transport, but ultimately encompasses all rail traffic including domestic passenger traffic.
Acest lucru înseamnă că şi în transportul feroviar devin regulă condiţiile mai slabe de lucru din transportul rutier şi aerian de marfă.
This means that the poorer working conditions in freight transport by road and air also become the norm in rail transport.
Noi nu suntem de acord că la problemele din transportul internaţional de marfă sau chiar din transportul de călători, concurenţa este un răspuns mai bun decât buna cooperare între întreprinderile feroviare naţionale.
We do not agree that competition is a better answer than good cooperation between national railway undertakings to the problems in international freight transport or even passenger transport.
Şi nu noi vom vota pentru aceste propuneri în a treia lectură. "
And we shall not be voting for these proposals in the third reading. "
La fel de nemulţumit s-a arătat şi Michael Natrass (IND/DEM, Marea Britanie), însă dintr-un alt motiv: „Armonizarea transporturilor feroviare între 27 de state este un aspect foarte puţin atractiv pentru Regatul Unit.
Equally unhappy was Michael Natrass (IND/DEM, UK), but for a different reason: "Harmonisation of railways across 27 states has very little attraction to the UK.
Concurenţa poate fi benefică pentru comerţ, însă pe noi ne puteţi lăsa deoparte, pentru că ne vom ocupa de economia derulării propriilor servicii.”
Competition may be good for commerce, but you can leave us out, as we will deal with the economics of running our own service."
Când Parlamentul respinge...
When Parliament rejects…
Parlamentul European poate face mai mult decât să amendeze propunerile de legi pe care le consideră nepotrivite.
The European Parliament can go further than amending proposed laws with which it finds fault.
Dacă o propunere este total inacceptabilă şi nu se întrevede nicio posibilitate ca aceasta să fie îmbunătăţită corespunzător, ea poate fi respinsă definitiv.
If a proposal is completely unacceptable and there is no prospect of making satisfactory improvements, it can be thrown out altogether.
În perioada 2004-2009, de exemplu, Parlamentul a respins categoric două propuneri legislative importante: aşa-numita „directivă a brevetelor de software” şi planurile de liberalizare a serviciilor portuare.
In 2004-2009, for example, Parliament rejected outright two important legislative proposals: the so-called “software patents directive” and plans to liberalise port services.
Fără directiva privind brevetele de software
No directive on software patents
În iulie 2005, Parlamentul European a respins, aproape în unanimitate, documentul care ajunsese să fie cunoscut drept „directiva brevetelor de software”, punând astfel capăt unor dezbateri înflăcărate care au durat trei ani.
In July 2005, the European Parliament almost unanimously rejected, what had become known as the "software patents directive", ending three years of passionate debate.
Dacă ar fi fost adoptată, această directivă ar fi permis brevetarea invenţiilor asistate de calculator (IAC), adică a acelora care utilizează un calculator, o reţea de calculatoare sau echipamente similare.
If adopted, this directive would have allowed patenting of computer-implemented inventions (CIIs), i.e. those that use a computer, a computer network or similar equipment.
În conformitate cu Convenţia brevetului european (care nu face parte din legislaţia Uniunii Europene – are o aplicabilitate mai largă), se poate elibera un brevet numai dacă o invenţie reprezintă o noutate, implică o activitate inventivă şi este susceptibilă de aplicare industrială.
Under the European Patent Convention (which is not an EU law – it covers a wider area), a patent may be granted only if an invention is new, involves an inventive step and is capable of industrial application.
Eliberarea de brevete pentru programe de calculator (adică software) este exclusă explicit – în schimb, acestea sunt protejate prin legea drepturilor de autor.
Granting patents for computer programmes (i.e. software) is expressly ruled out – they are instead protected by copyright.
Şi totuşi mii de brevete au fost emise, până acum, pentru invenţii care utilizează software, de către Oficiul European de Brevete (European Patent Office – EPO, care nu este un organism european, fiind creat în baza Convenţiei brevetului european) şi oficiile naţionale de profil.
But thousands of patents for inventions that use software have been issued by the European Patent Office (EPO – not an EU body, it was created under the EPC) and national offices.
Un exemplu îl constituie brevetul acordat pentru o metodă prin care se poate verifica dacă sistemul anti‑blocaj al frânelor funcţionează corect.
An example is a patent granted for a method of detecting whether an antilock brake system is functioning properly.
În acest caz, se consideră că programul de calculator aduce o „contribuţie tehnică” şi deci poate fi brevetat conform practicilor EPO.
In this case, the software is deemed to make a "technical contribution" and is thus patentable under EPO practice.
În cazul respectiv, brevetul protejează atât invenţia (sistemul de comandă a frânelor), cât şi programul de calculator în cauză.
In that case, the patent protects both the invention (the brake control system), and the software involved.
În practică, se constată diferenţe mari în modul de interpretare a acestor reguli de către oficiile naţionale de brevete şi în modul în care autorităţile naţionale interpretează brevetele EPO din acest domeniu.
In practice there has been wide variation in the ways in which national patent offices interpret there rules, and in how national authorities interpret EPO patents in this field.
Comisia Europeană a propus adoptarea unei directive a Uniunii Europene care să specifice mai clar ce anume poate fi brevetat şi ce nu.
The European Commission proposed an EU directive to specify more clearly what was and was not patentable.
Marile firme de software contra liberului acces la programe?
Big software firms vs. open source?
În Parlament s-a făcut mult lobby pe această temă.
There was intense lobbying of Parliament on this issue.
Una dintre părţi care, în principal, reprezenta marile firme de software a afirmat că, deschizând calea către brevetarea invenţiilor asistate de calculator în Europa, s-ar încuraja cheltuielile pentru cercetare, iar invenţiile europene ar fi protejate de concurenţa neloială, venită în special dinspre Statele Unite, acolo unde, de multe ori, e mai uşor să se obţină brevete pentru invenţii similare.
One side, principally representing larger software firms, argued that making CIIs patentable in Europe would encourage research spending and protect European inventions from unfair competition, particularly from the US, where it is often easier to obtain patents on similar inventions.
Dar unele companii mai mici şi susţinătorii folosirii programelor de calculator cu acces liber au afirmat, pe de altă parte, că invenţiile de software sunt deja protejate prin drepturile de proprietate intelectuală şi că brevetarea invenţiilor asistate de calculator ar putea duce la creşterea costurilor legale, forţând ieşirea acestora de pe piaţă.
But some smaller companies and activists supporting the use of open-source software argued instead that software inventions are already protected by copyrights and that CII patenting could raise legal costs and force them off the market.
Membrii Parlamentului European au ascultat cu atenţie ambele părţi.
MEPs listened to both sides.
Majoritatea europarlamentarilor din rândurile socialiştilor, din Grupul Verzilor/Alianţa Liberă Europeană şi din Grupul Confederal al Stângii Unite Europene/Stânga Verde Nordică (GUE/NGL) doreau să se reducă domeniul de aplicare a brevetelor, pentru a oferi mai multe şanse inovaţiilor cu acces liber, în timp ce europarlamentarii din Grupul Partidului Popular European (Creştin-Democrat) (PPE-DE), din Grupul Alianţei Liberalilor şi Democraţilor pentru Europa (ALDE), din Grupul Uniunea pentru Europa Naţiunilor (UEN) şi din Grupul Independenţă şi Democraţie (IND/DEM) erau de părere că directiva ar ajuta firmele, inclusiv pe cele mici, să obţină beneficii de pe urma invenţiilor lor şi că directiva ar trebui să-şi urmeze cursul, cu unele clarificări şi atenţionări.
Most Socialist, Greens/EFA and GUE/NGL MEPs wanted a narrower focus for patents to allow more room for open-source innovation whereas EPP-ED, ALDE, UEN and IND/DEM MEPs felt the directive would help firms, including smaller ones, to benefit from their inventions and should go ahead with some clarifications and safeguards.
Votul în prima lectură şi evoluţii ulterioare în Comisie şi Consiliu
First reading vote and developments in Commission and Council
În prima lectură în Parlament (care a avut loc înaintea alegerilor din 2004), majoritatea membrilor Parlamentului European au decis că proiectul de directivă al Comisiei Europene nu era suficient de clar cu privire la ce ar putea să însemne „o contribuţie tehnică".
At Parliament's first reading (which took place before the 2004 election) a majority of MEPs decided that the Commission's draft directive was insufficiently clear on the question of what constituted a "technical contribution".
Parlamentul a adoptat unele amendamente în baza cărora nici un program de calculator ca atare să nu poată fi brevetat.
Parliament adopted amendments to ensure that computer programs as such could not be patented.
Alte amendamente erau menite să protejeze micii întreprinzători şi, printre altele, s-a solicitat Comisiei să monitorizeze impactul directivei asupra acestora.
Other amendments sought to protect small businesses, including a call for the Commission to monitor the directive's impact on them.
După alegerile din 2004, noul Parlament a solicitat Comisiei să îşi retragă propunerea şi să reia totul de la zero, dar Comisia nu a făcut acest lucru, susţinând că membrii Consiliului erau pe punctul de a adopta poziţia sa, situaţie care ar fi aruncat oricum mingea în curtea Parlamentului.
After the 2004 elections, the new Parliament requested to the Commission to withdraw its proposal and start afresh, but the Commission did not do so, arguing that the Council was on the point of adopting its position, which would put the ball back in Parliament’s court in any case.
Într-adevăr, Consiliul a adoptat o poziţie comună, prin care se aduceau lămuriri tehnice absolut necesare pentru a clarifica ce se poate breveta şi ce nu, situaţie inacceptabilă pentru ambele părţi în dispută din cadrul Parlamentului.
The Council did indeed adopt a common position (which was unacceptable to either side of the argument in Parliament) one in which the crucial technical definitions as to what was and was not patentable.
Unii susţineau că se mergea prea departe cu restricţiile referitoare la invenţiile care puteau fi brevetate, în comparaţie cu practica aplicată la ora actuală de către oficiile de brevete, în timp ce alţii, din contră, considerau că definiţiile permiteau acordarea de brevete pentru software sub un alt nume.
Some argued that it went too far in restricting what could be patented compared to current practice in patent offices, while others, on the contrary, saw the definitions as allowing software patents by another name.
Votul în a doua lectură
Second reading vote
În cursul dezbaterii care a avut loc înainte de vot, a devenit foarte clar că părerile erau divergente.
In the debate before the vote, the different views were clear.
În numele PPE-DE, Noora Kauppi (Finlanda) a spus că „brevetele acordate pentru un produs tehnologic nu ar trebui respinse doar pentru că una dintre componentele sale este un software.
On behalf of the EPP-ED, Noora Kauppi (FI) said that "patents granted for a technological product should not be rejected simply because the software forms a component of it.
Este, totuşi, important să ne asigurăm că brevetele nu pot fi folosite pentru a împiedica realizarea unui software compatibil”.
It is also important, however, to ensure that patents cannot be used to hinder the creation of compatible software".
De pe o poziţie total opusă, raportorul Michel Rocard (PSE, Franţa) a afirmat că „pe termen lung, protejarea industriei europene de profil are mai mult de câştigat dacă se dezvoltă liber şi dacă se acordă posibilitatea accesului neîngrădit, decât prin aplicarea brevetării.”
By contrast, rapporteur Michel Rocard (PES, FR) commented that, "in the long term, the defence of our European industry is better served by liberty and by freedom of access than by patents."
Din partea liberalilor, Toile Manders (Olanda) a afirmat că „ar trebui să se introducă un sistem corect de recompensare a inventatorilor, pentru ca aceştia să îşi poată apăra ideile, proprietatea intelectuală”.
For the Liberals, Toine Manders (NL) said "a fair reward scheme should be introduced for inventors and they should be able to protect their ideas, their intellectual property."
În caz contrar, el şi-a exprimat temerea că „un mare număr de cercetători şi funcţionari din departamentele de dezvoltare ale companiilor” ar părăsi Europa.
Otherwise he feared "a huge number of corporate research and development departments" would leave Europe.
Dar europarlamentarul din Austria, Eva Lichtenberger din partea Verzilor, a exprimat o cu totul altă părere: „Hai să nu ne facem iluzii în privinţa faptului că industria de profil vrea ca orice software să fie brevetat, asta fiind o sursă grozavă de venituri suplimentare care să umple sacul şi, bineînţeles, să scoată de pe piaţă întreprinderile mici şi mijlocii, cu tot cu invenţiile lor.”
But Austrian MEP Eva Lichtenberger of the Greens took a completely different view: "Let us not harbour any illusions about the fact that industry wants full patentability for software, as a good source of additional income with which to fill up the cash till and, of course, as a way of driving small and medium-sized businesses, along with innovation, out of the marketplace".
Părerea ei a fost împărtăşită de colega Ilda Figueiredo din Portugalia (GUE/NGL): „Dacă lăsăm dreptul de a crea software în mâinile unui număr restrâns de persoane s-ar ajunge la impunerea unor restricţii riscante. (...)
Her view was shared by Portuguese colleague Ilda Figueiredo (GUE/NGL): "To concentrate the right to create software in the hands of the few would lead to dangerous restrictions. (...)
Programele de calculator au contribuit la dezvoltarea economică a multor ţări şi au făcut posibilă automatizarea şi simplificarea multor activităţi, la un cost relativ scăzut.
Software has contributed towards the development of economies and has made it possible to make many tasks automatic and simplified at relatively low cost.
Într-un cadru legal în care programele de calculator ar sta sub incidenţa brevetelor, acest lucru nu ar fi posibil.”
Under a legal framework, in which software is governed by patents, this would not be possible."
Europarlamentarul olandez, Hans Blokland, (IND/DEM) a făcut următoarea observaţie: „Este regretabil că nici experţii nu au fost capabili să afirme fără nici un dubiu dacă directiva va promova inovaţia la nivelul întreprinderilor mici şi mijlocii sau dacă, de fapt, le va pune piedici şi va împiedica inovaţia.
Dutch MEP Johannes Blokland (IND/DEM) commented: "It is unfortunate that even experts have been unable to state whether the directive will promote innovation in small and medium-sized enterprises, or whether it will in fact put obstacles in their way and hamper innovation.
S-a demonstrat că este imposibil să scăpăm de teama unor consecinţe nedorite la nivelul întreprinderilor mici.”
It has proved impossible to remove the fear of unwanted consequences among small enterprises."
Şi Brian Crowley (Irlanda) a afirmat, în numele UEN că, fără protecţie, „companiile americane, companiile japoneze sau alte companii vor breveta tocmai acele idei propuse de dezvoltatorii europeni de software şi de inventatorii europeni, forţându-i apoi pe aceiaşi inventatori europeni să le cumpere pentru a le recupera.”
And Brian Crowley (IR) said on behalf of the UEN that without protection, "American companies, Japanese companies, or other companies will be patenting the very ideas that European software developers, European innovators, have come up with and forcing those same European innovators to have to buy them back."
Chiar înainte de vot, raportorul Michel Rocard (PSE, Franţa) a constatat că proiectul a împărţit Parlamentul în două tabere de forţă egală, iar comisarul european Joaquín Almunia le-a spus europarlamentarilor că, dacă decid să respingă poziţia comună, Comisia nu va mai depune o nouă propunere – adică nu va exista nici o lege a Uniunii Europene privind brevetarea de software.
Just before the vote, rapporteur Michel Rocard (PES, FR) noted that Parliament was split fifty-fifty on the proposal and Commissioner Joaquín Almunia told MEPs that, should they decide to reject the common position, the Commission would not submit a new proposal - i.e. there would be no EU legislation on software patenting.
Cum nu s-a ajuns la un compromis satisfăcător în această privinţă, toate grupurile politice au căzut de acord că lipsa unei legi e mai bună decât o lege proastă, aşa că au votat pentru respingerea textului.
With no satisfactory compromise in prospect, the political groups could all agree that no law was better than a bad law, so they voted to reject the text.
Fără directiva privind serviciile portuare
No directive on port services
În ianuarie 2006, Parlamentul a respins – cu 532 de voturi pentru, 120 împotrivă şi 25 de abţineri – un proiect de directivă privind serviciile portuare, despre care Comisia a afirmat că urmăreşte „modernizarea porturilor şi creşterea volumului lor de activitate”, liberalizarea serviciilor portuare (cum ar fi încărcarea şi descărcarea navelor) în spiritul competiţiei, în conformitate cu Tratatul Uniunii Europene şi reducerea traficului rutier, vizând, în acelaşi timp, menţinerea siguranţei, a locurilor de muncă şi a securităţii sociale.
In January 2006, Parliament rejected - by 532 votes to 120 with 25 abstentions - a proposed port services directive, which the Commission had said sought to "modernise ports and increase their work volumes", open up port services (such as loading and unloading ships) to competition in line with the EU Treaty, and reduce congestion on the roads, while protecting safety, jobs and social security.
Mii de oameni sunt angajaţi în manevrarea mărfurilor în cadrul Uniunii Europene, mai ales în Ţările de Jos, Belgia, Franţa şi Marea Britanie.
Cargo handling employs thousands in the EU, particularly in the Netherlands, Belgium, France and the UK .
Respingerea acestui proiect a pus punct unei dezbateri îndelungate, începute printr-un document de lucru al Comisiei Europene din 1997, între cei care afirmau că este nevoie de o creştere a concurenţei între porturi, pentru a stimula dezvoltarea economică şi ocuparea locurilor de muncă şi cei care considerau că liberalizarea ar duce la amplificarea şomajului (în rândurile docherilor), deteriorarea condiţiilor de lucru şi reducerea siguranţei la locul de muncă (de exemplu, pentru marinari, care ar fi trebuit să asigure încărcarea sau descărcarea mărfurilor de pe nave, în locul docherilor, prin aşa-numita „autoasistenţă”).
This rejection concluded a lengthy debate, started by a Commission discussion paper in 1997, between those arguing that more competition among ports was needed to boost growth and jobs, and those who believed that liberalisation would lead to widespread job losses (among dockers) and a deterioration in working conditions and safety (e.g. for sailors who would be required to load or unload ships, rather than dockers, so called “self-handling”).
O demonstraţie a docherilor în faţa clădirii Parlamentului de la Strasbourg a degenerat în acte de violenţă din partea câtorva participanţi.
A demonstration of dockers outside Parliament's Strasbourg premises led to violence from a minority.
Pusă în faţa acestei respingeri, Comisia şi-a retras propunerea.
Faced with this rejection, the Commission withdrew its proposal.
Înaintea votului, au existat păreri diferite cu privire la esenţa propunerilor.
Ahead of the vote, there were differing views on the substance of the proposals.
Înainte de votul final, raportorul Georg Jarzembowski (PPE-DE, Germania) a remarcat că „opiniile erau diferite” în privinţa accesului pe piaţă: „Poate că firmele de servicii existente nu doresc acest lucru, dar proprietarii de nave şi transportatorii cred că e nevoie de această lege: ea le-ar permite să aleagă cei mai buni furnizori de servicii în funcţie de preţ şi astfel s-ar sparge monopolurile".
Before the final vote, Rapporteur Georg Jarzembowski (EPP-ED, DE) noted "views differed" on market access: "Existing service providers may not want it but ship-owners and transporters believe this legislation is needed: it would enable them to choose the best providers by price and would break monopolies".
Autoasistenţa nu este viabilă, a afirmat dl. Hughes, deoarece sistemul are nevoie de personal instruit, bine pregătit.
Self-handling was not viable, said Mr Hughes, as the industry needed trained, skilled personnel.
Anne Elisabet Jensen (ALDE, Germania) a afirmat că liberalii sunt „în favoarea unei directive privind porturile, deşi nu în forma prezentată în propunerea Comisiei. (...)
Anne Elisabet Jensen (ALDE, DE) said that the Liberals were "in favour of a ports directive, albeit not in the form presented in the Commission’s proposal. (...)
Avem nevoie de o directivă privind porturile care să creeze un mediu concurenţial liber între furnizorii de servicii din porturi şi o concurenţă mai liberă între porturi, astfel încât să le apere de pericolul ajutoarelor de stat care denaturează concurenţa.
We need a ports directive that can establish free competition between service providers in ports and freer competition between ports, in such a way as will provide a safeguard against state aid that distorts competition.