natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Întrebarea cu solicitare de răspuns oral O-0091/2010
Question for oral answer O-0091/2010
Ar putea Comisia să ne informeze cu privire la obiectivele acestei noi reuniuni la nivel înalt, pe lângă semnătura acordului în domeniul aviației civile?
Could the Commission provide information about the objectives of this new summit, other than the signing of a civil aviation agreement?
Pentru a ajuta la reluarea negocierilor cu Mercosur în vederea încheierii unui acord de liber schimb, cum consideră Comisia că va putea depăși divergențele existente în cadrul UE, în special în domeniul agricol?
With a view to moving forward the negotiations with Mercosur designed to lead to the conclusion of a free trade agreement, how does the Commission intend to overcome the divergences within the EU, particularly in the area of agriculture?
Întrebarea cu solicitare de răspuns oral O-0092/2010
Question for oral answer O-0092/2010
Subiect: Situaţia râului Iordan şi, în special, a zonei Iordanului inferior
Subject: The situation of the Jordan River with special regard to the Lower Jordan River area
Iordanul este unul dintre râurile cele mai remarcabile ale planetei noastre.
The Jordan River is one of the most remarkable rivers of our planet.
Acesta reprezintă un peisaj cultural cu o semnificaţie universală şi care prezintă o importanţă deosebită din punct de vedere istoric, simbolic, religios, agricol, economic, de mediu etc. pentru arabi şi israelieni, pentru creştini, evrei, musulmani şi alţii.
It is a cultural landscape of universal significance with great historic, symbolic, religious, environmental, agricultural, economic etc. importance for Arabs and Israelis, for Christians, Jews, Muslims and others.
Cu toate acestea, Iordanul a fost distrus în urma exploatării excesive, a poluării şi a lipsei de gestionare la nivel regional.
Nevertheless, the Jordan River has been devastated by overexploitation, pollution and lack of regional management.
Circa 98 % din resursele de apă dulce ale râului au fost deviate de către Israel, Iordania şi Siria, aceasta ducând la pierderea a 50 % din biodiversitate.
An estimated 98 % of the river’s fresh water resources have been diverted by Israel, Jordan and Syria with a resulting 50 % loss of biodiversity.
Tot ce mai curge în prezent în zona Iordanului inferior sunt scurgeri din agricultură, ape saline deviate şi ape uzate netratate.
All that is presently left flowing in the Lower Jordan River is agricultural run-off, diverted saline waters and untreated sewage.
Cu toate că construirea de noi centre de tratare a apelor uzate, având ca obiectiv eliminarea poluanţilor foarte periculoşi, reprezintă o realizare importantă, dacă aceste progrese nu sunt însoţite de alocarea de resurse de apă dulce, situaţia va continua să se deterioreze.
While the building of new wastewater treatment centres aimed at removing serious pollutants is a major achievement, if this advancement is not coupled with the allocation of fresh water resources, the situation will only deteriorate.
Prin urmare, în lipsa unor acţiuni concrete, segmente însemnate al Iordanului inferior vor seca până la sfârşitul anului 2011.
Therefore, without concrete action, long stretches of the Lower Jordan River will run dry by the end of 2011.
Reabilitarea râului Iordan şi, în special, a zonei Iordanului inferior, este de cea mai mare importanţă pentru comunităţile locale israeliene, iordaniene şi palestiniene, care se confruntă cu aceleaşi provocări legate de apă, oferind avantaje imense în domeniul economic şi în privinţa consolidării încrederii.
The rehabilitation of the Jordan River, and the Lower Jordan River area in particular, is of the greatest importance for Israeli, Jordanian and Palestinian local communities sharing the same water challenges, and offers tremendous economic and trust-building benefits.
O cooperare activă între guvernele şi comunităţile locale în cauză poate reprezenta o contribuţie majoră la eforturile de pace în regiune.
An active cooperation between governments and the local communities concerned may be a major contribution to regional peace efforts.
Mai mulţi actori internaţionali, incluzând Adunarea parlamentară euro-mediteraneană, au abordat situaţia râului Iordan.
Several international actors, including the Euro-Mediterranean Parliamentary Assembly, have addressed the situation of the Jordan River.
Sprijinul din partea UE ar putea, de asemenea, să aibă un caracter decisiv.
The EU’s support may also be decisive.
Ţinând seama de faptul că UE acordă o finanţare însemnată proiectelor de dezvoltare din Orientul Mijlociu şi este angajată în procesul de pace din regiune, a stabilit Comisia că reabilitarea râului Iordan şi, în special, a zonei Iordanului inferior reprezintă o prioritate legată de pacea şi dezvoltarea în regiune?
Taking into account that the EU provides extensive funding to development projects in the Middle East, and is committed to the Middle East peace process, has the Commission identified the rehabilitation of the Jordan River, and the Lower Jordan River area in particular, as a peace and development priority in the region?
Cum poate UE, împreună cu statele sale membre, încuraja şi sprijini în continuare, de asemenea, în cadrul Parteneriatului euro-mediteranean, elaborarea şi implementarea unui plan de gestionare cuprinzător în vederea remedierii distrugerilor pe care le-a suferit râul Iordan, precum şi consolidarea dimensiunilor legate de instaurarea unui climat de încredere ale acestor eforturi?
How can the EU and its Member States further encourage and support, also in the framework of the EU-Mediterranean partnership, the development and implementation of a comprehensive management plan to rectify the devastation wrought on the Jordan River as well as strengthening the trust-building dimensions of these efforts?
Întrebarea cu solicitare de răspuns oral O-0093/2010
Question for oral answer O-0093/2010
în numele Grupului S&D Subiect: Intrarea în vigoare la 1 august 2010 a Convenției privind munițiile cu dispersie şi rolul Uniunii Europene
on behalf of the S&D Group Subject: Entry into force on 1 August 2010 of the Convention on Cluster Munitions (CCM) and the role of the EU
În rezoluţiile sale P6_TA(2008)0565 şi P7_TA(2010)0061 , Parlamentul a invitat statele membre să semneze şi să ratifice Convenţia privind muniţiile cu dispersie şi a solicitat Consiliului şi Comisiei să acorde asistenţă statelor membre şi ţărilor terţe în acest sens.
In resolutions P6_TA(2008)0565 and P7_TA(2010)0061 , Parliament urged EU Member States to sign and ratify the CCM and asked the Council and Commission to assist Member States and third countries in this respect.
Rezoluţia din 2008 solicita, de asemenea, Consiliului şi Comisiei să acorde ajutor ţărilor, regiunilor şi populaţiilor afectate de muniţiile cu dispersie.
The 2008 resolution also asked the Council and Commission to assist countries, regions and populations which have been affected by cluster munitions.
Pe lângă aceasta, rezoluţia respectivă îndemna statele membre să nu întreprindă acțiuni care ar eluda sau ar periclita Convenția privind munițiile cu dispersie și dispozițiile acesteia; prin adoptarea sau ratificarea Convenției privind armele convenționale, care permite utilizarea munițiilor cu dispersie.
In addition, that resolution urged EU Member States not to take any action which might circumvent or jeopardise the CCM and its provisions by adopting or ratifying the Convention on Conventional Weapons (CCW), which allows the use of cluster munitions.
În sfârşit, rezoluţia invita statele membre să nu utilizeze, investească, stocheze, producă, transfere sau exporte muniții cu dispersie înainte de intrarea în vigoare a Convenției privind munițiile.
Finally, the 2008 resolution also called on Member States not to use, invest in, stockpile, produce, transfer or export cluster munitions until the CCM has entered into force.
Care este reacţia Consiliului la cererile formulate de Parlamentul European în 2008 şi 2010?
What is the Council doing in response to the demands made by the European Parliament in 2008 and 2010?
Ce acţiuni întreprinde Consiliul pentru a facilita şi sprijini semnarea şi ratificarea la timp de către statele membre a Convenţiei privind muniţiile cu dispersie, în vederea intrării sale în vigoare la 1 august 2010?
What is it doing in order to facilitate and support the timely signature and ratification of the CCM by EU Member States, with a view to its entry into force on 1 August 2010?
Care sunt acţiunile Consiliului în vederea acordării de asistenţă regiunilor afectate de utilizarea muniţiilor cu dispersie?
What is it doing in order to assist regions which are affected by the use of cluster munitions?
Care este poziţia acestuia în ceea ce priveşte Convenţia privind armele convenționale?
What is its position with regard to the Convention on Conventional Weapons?
Care va fi poziţia adoptată de Consiliu cu ocazia următoarei reuniuni de la Geneva între 30 august şi 3 septembrie 2010?
Which position will the Council take with a view to the next meeting on 30 August – 3 September 2010 in Geneva?
Sprijină Consiliul ideea unui moratoriu privind exporturile şi a distrugerii stocurilor de muniţii cu dispersie?
Is the Council supporting the idea of an export moratorium and the destruction of stockpiles of cluster munitions?
Întrebarea cu solicitare de răspuns oral O-0094/2010
Question for oral answer O-0094/2010
în numele Grupului EFD Subiect: Asasinarea Monseniorului Luigi Padovese la Iskenderun
on behalf of the EFD Group Subject: Murder of Monsignor Luigi Padovese in Iskenderun
Joi, 3 iunie, Monseniorul Luigi Padovese, un episcop romano-catolic din Anatolia, vicarul apostolic al Sfântului Scaun din Turcia şi preşedintele Conferinţei episcopale turce, a fost asasinat cu brutalitate de Murat Altun, un cetăţean turc de 26 de ani, care era şoferul acestuia de patru ani.
On Thursday June 3 Monsignor Luigi Padovese, a Roman Catholic bishop in Anatolia, the Apostolic Vicar of the Holy See in Turkey and the President of the Turkish Bishops' Conference, was brutally murdered by Murat Altun, a 26 year-old Turkish man who had been his driver for four years.
De îndată, autorităţile turce au negat că la baza acestui act ar sta motive religioase, punând tragicul eveniment pe seama bolii psihice de care se pare că suferă tânărul.
Straightaway, the Turkish authorities denied any connection between this act and religious reasons, blaming the tragic event on the young man's presumed mental illness.
Conform anumitor informaţii recente, se pare că ar trebui să se ia în considerare versiunea iniţială a evenimentului: martorii oculari oferă detalii în sprijinul teoriei unei crime care are la bază motive politice şi religioase.
But some new information seems to suggest that consideration may after all have to be given to the original version: eyewitnesses provide details endorsing the theory of a religiously and politically-based murder.
Într-adevăr, după ce prelatul a fost aproape decapitat, se spune că tânărul a strigat „L-am ucis pe marele Satana, Allah este mare”.
Indeed, after having almost beheaded the churchman, the young man is said to have shouted “I murdered the big Satan, Allah is great”.
În plus, acesta a mărturisit că a comis crima după ce a avut o „revelaţia divină”.
Furthermore, he confessed that he had committed the crime after having received a “divine revelation”.
Această relatare ar confirma ipoteza unui „asasinat ritual”, mai degrabă decât cea a unei boli psihice, pe care tânărul asasin nu o poate dovedi prin nicio probă medicală şi nici prin documente.
This account would confirm the hypothesis of a real “ritual murder”, rather than a mental disorder, which the young murderer cannot prove through any medical or documentary evidence.
Cu toate acestea, acest eveniment tragic este ultimul dintr-un şir îngrijorător de acte violente care au la bază motive religioase şi care au avut loc în Turcia în ultimii ani.
However, this tragic event is only the latest in a worrying sequence of religious based violent acts which have occurred in Turkey in recent years.
A luat Comisia legătura cu autorităţile turce pentru a afla cu exactitate circumstanţele în care s-a petrecut acest eveniment, care a şocat şi indignat opinia publică la nivel mondial, fiind, până în prezent, cel mai grav act de violenţă anticreştină, întrucât a fost îndreptat împotriva Şefului bisericii romano-catolice din Turcia?
Is the Commission in contact with the Turkish authorities in order to know the exact circumstances of an act that has shocked and angered world opinion, being so far the most serious act of anti-Christian violence, struck the head of the Roman Catholic Church in Turkey?
Întrucât autorităţile turce au reacţionat la fel cum au făcut-o de fiecare dată în ultima vreme, punând evenimente de acest tip pe seama presupusei boli psihice a agresorilor şi asasinilor, însă ulterior s-a dovedit că aceste evenimente aveau legătură cu grupări islamiste ultranaţionaliste şi extremiste, intenţionează Comisia să îndemne autorităţile în cauză să desfăşoare o anchetă adecvată a evenimentului tragic menţionat mai sus?
As in the recent past, the Turkish authorities first dismissed similar events by imputing them to the supposed mental illness of the aggressors and murderers but afterwards it was proved that these facts were connected with ultranationalist and extreme Islamist groups, does the Commission intend to urge the Turkish authorities to hold an accurate inquiry into the tragic event mentioned above?
Consideră Comisia că atitudinea autorităţilor turce în ceea ce priveşte numărul ridicat de acte de violenţă gravă împotriva minorităţilor etnice şi religioase din ultimii ani este în conformitate cu aquis-ul comunitar, care reprezintă o condiţie obligatorie pentru aderarea la Uniunea Europeană?
Does the Commission believe that the behaviour of the Turkish authorities with regard to the large number of instances of serious violence against religious and ethnic minorities in recent years is in line with the acquis communautaire that represents a necessary condition to join the European Union?
Întrebarea cu solicitare de răspuns oral O-0095/2010
Question for oral answer O-0095/2010
în numele Comisia pentru afaceri economice şi monetare Subiect: Fondul european de stabilitate financiară și mecanismul european de stabilizare financiară și acțiuni viitoare
on behalf of the Committee on Economic and Monetary Affairs Subject: European Financial Stability Facility and European Financial Stabilisation Mechanism and future actions
La 7 iunie 2010, statele membre din zona euro au creat Fondul european de stabilitate financiară (FESF), urmând ca aceste state membre să ofere garanții pentru acordarea unei sume totale de până la 440 miliarde de euro pentru FESF.
On 7 June 2010 the euro area Member States established the European Financial Stability Facility (EFSF), with euro area Member States providing guarantees for EFSF issuance up to a total of EUR 440 billion.
Ar putea Comisia să clarifice în privința MESF ce semnificație practică ar avea cuvintele „limitată la marja disponibilă în cadrul plafonului resurselor proprii pentru creditele de plăți” pentru bugetul anual al UE și pentru cadrul financiar multianual, precum și relația față de cele 60 de miliarde de euro menționate în concluziile Ecofin?
As regards the EFSM, could the Commission clarify what the words ‘limited to the margin available under the own resources ceiling for payment appropriations’ would mean in practice for the annual EU budget and for the multiannual financial framework and the relationship to the EUR 60 billion as mentioned in the Ecofin conclusions?
Ținând seama că ambele instrumente, adică MESF și FESF, au trebuit create rapid și ad-hoc, este Comisia pregătită să efectueze o evaluare a impactului acestor două instrumente?
Taking into account that both instruments, i.e. EFSM and EFSF, had to be established quickly and on an ad hoc basis, is the Commission prepared to carry out an impact assessment of these two instruments?
Ce măsuri de siguranță previn eventualele „reacții în lanț” cauzate de aceste instrumente asupra împrumuturilor și finanțărilor acordate de BEI?
What safeguards prevent possible ‘knock-on effects’ of these instruments on the borrowing and financing by the EIB?
Ar fi fost mai bine, în retrospectivă, dacă aceste două instrumente ar fi existat înainte de criză și ce învățăminte, inclusiv legate de procedura decizională a UE, ar trebui să tragă UE din această experiență recentă?
In hindsight would it have been better if these two instruments had been in existence prior to the crisis, and what lessons, including on the EU decision-making procedure, should the EU draw from this recent experience?
Când preconizează Comisia că va prezenta propunerea legislativă așteptată privind un mecanism permanent de gestionare a crizelor cauzate de datoriile publice și care ar fi temeiul juridic al acestei propuneri?
When does the Commission foresee the expected legislative proposal for a permanent sovereign debt crisis management mechanism and what would be the legal basis?
Cum intenționează Comisia să asigure implicarea Parlamentului European în raport cu toate aceste proceduri noi?
How does the Commission intend to ensure the involvement of the European Parliament in relation to all these new procedures?
Cum se va efectua coordonarea între FESF și FMI în ceea ce privește rata dobânzii și alocarea fondurilor și care este efectul dacă acestea nu sunt de același rang?
How will the coordination between the EFSF and IMF operate in terms of interest rates and allocation of funds and what is the effect if they do not rank pari passu?
În cazul în care MESF este epuizat, cum ar fi abordată o nevoie a unui stat membru care nu face parte din zona euro?
In the event of the EFSM being used up, how would a need by a non-euro-area Member State be addressed?
JO L 118, 12.5.2010, p.
OJ L 118, 12.5.2010, p.
Întrebarea cu solicitare de răspuns oral O-0096/2010
Question for oral answer O-0096/2010
în numele Grupului S&D Subiect: Libera circulație a lucrătorilor - restricții temporare care afectează cetățenii români și bulgari pe piața forței de muncă din Uniunea Europeană
on behalf of the S&D Group Subject: Free movement of workers - temporary restrictions affecting the Romanian and Bulgarian citizens on the European Union labour market
În conformitate cu Tratatul de aderare, Comisia a examinat de două ori modul în care au funcționat dispozițiile tranzitorii care limitează temporar dreptul la liberă circulație al lucrătorilor din opt state membre (EU-8) și ce impact a avut mobilitatea lucrătorilor din statele membre noi (EU-2) asupra piețelor forței de muncă din alte state membre, concluziile ambelor rapoarte fiind că libera circulație a lucrătorilor este benefică pentru economie și nu are efecte secundare negative importante asupra piețelor forței de muncă.
In accordance with the Accession Treaty, the Commission has examined on two occasions how the transitional arrangements that temporarily restrict the right of free movement of workers from eight Member States (EU-8) have functioned and what impact mobility of workers from the new Member States (EU-2) has had on the labour markets of the other Member States and the conclusion was that both reports found the free movements of workers is beneficial to the economy and does not have serious negative side effects on the labour markets.
Ce măsuri are în vedere Comisia pentru a încuraja statele membre să își deschidă și mai mult piețele forței de muncă pentru lucrătorii veniți din România și Bulgaria?
What measures does the Commission take into consideration in order to encourage the Member States to further open their labour market to the labour force originating from Romania and Bulgaria?
Intenționează Comisia să analizeze și să dezvolte în continuare un studiu privind condițiile de muncă și de trai ale forței de muncă „ilegale” venite din România și Bulgaria în celelalte state membre ale UE?
Does the Commission intend to analyse and further develop a study regarding the working and living conditions of the ‘irregular’ labour force originating from Romania and Bulgaria in the other EU Member States?
Intenționează Comisia să elaboreze un studiu privind influența acestei forțe de muncă „ilegale” asupra pieței forței de muncă din aceste state membre?
Does the Commission intend to elaborate a study concerning the influence of this ‘irregular’ labour force upon the labour market in these Member States?
Este posibil ca măsurile menționate mai sus să aibă mai degrabă efecte negative asupra acestor piețe ale forței de muncă și nu să protejeze forța de muncă internă?
Could it be possible that the above-mentioned measures produce more negative effects on these labour markets rather than protect the internal labour force?
Consideră Comisia că există riscul ca prelungirea restricțiilor actuale pentru lucrătorii români și bulgari să conducă de facto la apariția unei categorii speciale de cetățeni UE de „clasa a doua”?
Does the Commission consider there is a possible risk that the prolongation of the present restrictions for the Romanian and Bulgarian workers will lead to the appearance of a de facto special/‘second class’ category of EU citizens?
Consideră Comisia că măsurile menționate mai sus sunt coerente cu obiectivele și spiritul Tratatului de la Lisabona și în special cu Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene?
Does the Commission consider the above-mentioned measures as being consistent with the goals and the spirit of the Lisbon Treaty and in particular with the EU Charter of Fundamental Rights?
Întrebarea cu solicitare de răspuns oral O-0097/2010
Question for oral answer O-0097/2010
în numele Grupului S&D Subiect: Sectorul european al amidonului din cartofi după 2012
on behalf of the S&D Group Subject: EU potato starch sector after 2012
Începând cu 2012, plățile decuplate vor înlocui actualul sistem de ajutor pentru sectorul amidonului din cartofi.
From 2012 decoupled payments will replace the current aid system for the potato starch sector.
Evaluări de impact indică faptul că acest sector poate pierde până la 40% din piața pe care o deține în prezent.
Impact assessments suggest that the sector may lose up to 40% of its current market.
Este de acord Comisia cu faptul că industria amidonului din cartofi poate juca un rol important într-o economie ecologică, bazată pe agricultura ecologică, datorită dezvoltării produselor pe bază de amidon?
Does the Commission agree that the potato starch industry can play an important role in a green, organics-based economy thanks to the development of starch-based products?
Ce măsuri intenționează să ia Comisia pentru a garanta faptul că UE păstrează un sector al amidonului din cartofi capabil să joace un rol în realizarea obiectivelor UE 2020, în special privind „promovarea unei economii mai eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor, mai ecologice și mai competitive”?
What measures does it intend to take to ensure that the EU retains a potato starch sector that is fit to play a role in delivering the EU 2020 objectives, notably the promotion of a ‘more resource efficient, greener and more competitive economy’?
Ia în calcul Comisia adoptarea unor măsuri intermediare – în limitele bugetare actuale – pentru a permite sectorului o „tranziție lină” și structurată către condițiile aplicabile după 2012?
Is it considering putting in place interim measures – within current budgetary limits – to allow the sector a structured ‘soft landing’ after 2012?
A luat în calcul Comisia introducerea unui regim voluntar de restructurare, în cadrul căruia operatorii care își reduc capacitatea de producție în mod voluntar devin eligibili pentru ajutorul de restructurare?
Has it considered introducing a voluntary restructuring scheme, under which operators that voluntarily reduce their production capacity become eligible for restructuring aid?
Întrebarea cu solicitare de răspuns oral O-0098/2010
Question for oral answer O-0098/2010