natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Organizare comună a piețelor agricole și dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) *
Modification of Regulation (EC) No 1234/2007 "single CMO Regulation" *
Rezoluţia Parlamentului European din 22 octombrie 2009 referitoare la progresele la nivelul Sistemului de Informații Schengen II și la nivelul Sistemului de Informații privind Vizele
European Parliament resolution of 22 October 2009 on progress of Schengen Information System II and Visa Information System
Edificarea democraţiei în relațiile externe ale UE
Democracy building in external relations
Rezoluţia Parlamentului European din 22 octombrie 2009 referitoare la edificarea democraţiei în relațiile externe ale UE
European Parliament resolution of 22 October 2009 on democracy building in the EU's external relations
Aspectele instituţionale ale instituirii serviciului european pentru acţiunea externă
The institutional aspects of setting up the European External Action Service
Rezoluţia Parlamentului European din 22 octombrie 2009 referitoare la aspectele instituţionale ale instituirii serviciului european pentru acţiunea externă (2009/2133(INI))
European Parliament resolution of 22 October 2009 on the institutional aspects of setting up the European External Action Service (2009/2133(INI))
Pregătirea reuniunii CET şi a Summitului UE/SUA (2 şi 3 noiembrie 2009)
Preparation of the TEC meeting and EU/USA Summit (2 and 3 November 2009)
Rezoluţia Parlamentului European din 22 octombrie 2009 referitoare la viitorul Summit UE-SUA și reuniunea Consiliului Economic Transatlantic
European Parliament resolution of 22 October 2009 on the upcoming EU-US Summit and the Transatlantic Economic Council Meeting
Rezoluţia Parlamentului European din 22 octombrie 2009 referitoare la situația din Guineea
European Parliament resolution of 22 October 2009 on the situation in Guinea
Rezoluţia Parlamentului European din 22 octombrie 2009 referitoare la Iran
European Parliament resolution of 22 October 2009 on Iran
Rezoluția Parlamentului European din 22 octombrie 2009 privind situația din Sri Lanka
European Parliament resolution of 22 October 2009 on Sri Lanka
-//EP//TEXT TA 20091022 ITEMS DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT TA 20091022 ITEMS DOC XML V0//EN
Căderea Zidului Berlinului, din perspectiva lui Jacques Santer
Former Luxembourg PM and MEP Jacques Santer on the fall of the Berlin Wall
Jacques Santer © Belga/PHOTOPQR/LE REPUBLICAIN LORRAIN/HECKLER Pierre „A doua zi după căderea Zidului, la frontiera luxemburgheză puteai vedea o mulţime de maşini Trabant“, îşi aminteşte Jacques Santer, fost preşedinte al Comisiei Europene şi prim ministru al Luxemburgului în momentul evenimentelor din 1989-1990.
Jacques Santer looks back on 1989 ©Belga/L Heckler "The day after the Wall fell, there were plenty of 'Trabis' at the Luxembourg border," recalls Jacques Santer, former President of the European Commission, and Prime Minister of Luxembourg, speaking exclusively to us about the events of 1989.
Est-germanii „doreau să vadă radioul luxemburghez“, simbol al „păcii şi libertăţii“, ne-a mai spus domnul Santer într-un interviu exclusiv.
He said the East Germans wanted to come and see Radio Luxembourg as it was a symbol of "peace and liberty".
Domnule Santer, cum vă amintiţi evenimentele din 1989?
How do you remember the events of 1989?
Aţi fost implicat în acestea?
Were you involved in any way?
Pe atunci eram prim ministru al Marelui Ducat de Luxemburg, iar în 1990 am avut preşedinţia Uniunii Europene.
At the time I was Prime Minister of Luxembourg and in 1990 we held the presidency of the European Union.
Am fost surprins şi emoţionat, ca toată lumea în acele momente, de invazia de est-germani, care a dus la căderea Zidului Berlinului.
We were surprised and excited like everyone else at the time by the break out of East Germans that led to the fall of the Berlin Wall.
Dar ştiam bine că şi înainte avuseseră loc anumite evenimente, ca cele din Ungaria, Polonia şi Cehoslovacia, care mergeau în acelaşi sens.
But before that we already knew that there were other such events, like those in Hungary, Poland and Czechoslovakia.
Atunci i-am lăsat să intre, le-am arătat radioul, şi au fost nevoiţi să se întoarcă, deoarece nu aveau autorizaţie de sejur.
So I let them in, they got to see the Radio and then they had to go because they weren't authorised to stay.
După aceea, am avut multe discuţii şi dispute în mijlocul creştinilor democraţi.
Thereafter, there was much discussion and dissension among Christian Democrats.
Am convocat la Pisa, în calitate de preşedinte al Partidului Popular European, o reuniune a creştinilor democraţi, iniţiativă care nu era foarte cunoscută în altă parte, şi acolo am căzut de acord cu creştinii democraţi din jurul cancelarului Helmut Kohl, pentru o strategie în vederea reunificării germane.
As Chairman of the EPP, I called a summit of Christian Democrats in Pisa, an initiative that was little known elsewhere, where we agreed to get behind German Chancellor Helmut Kohl to have a strategy to defend German unification.
La 20 de ani după căderea Zidului, cum vedeţi situaţia din perspectiva Europei de Vest?
Twenty years after the fall of the wall and seen from Western Europe, how do you see the situation now?
Au avut rezultate reformele de altădată?
Have the reforms succeeded?
Cred că este o „poveste de succes“ în sensul bun al cuvântului.
I think it's been a success story.
Au fost şi probleme noi, deoarece trebuia să facem eforturi considerabile.
Of course, it also created new problems, because it required considerable efforts.
Sunt, deci, foarte mulţumit că am putut contribui în acest fel la unificarea continentului nostru în pace şi libertate.
I am very happy to have contributed in this way to the unification of our continent in peace and freedom.
20091023STO63113 Jacques Santer (deputat european între 1978 şi 2004) Comisia Santer 1989: anul schimbării 20 de ani de la prima breşă în Cortina de Fier Lanţul Baltic: după 20 de ani
20091023STO63113 Jacques Santer - wikipedia Santer Commission 1995-1999 1989 Iron Curtain breached Summer of 1989: MEPs remember the Baltic Way
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090826STO59792 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090826STO59792 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090626STO57490 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090626STO57490 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090708STO57793 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090708STO57793 0 NOT XML V0//EN
Serviciul pentru acţiune externă: Europa, actor global în devenire
External Action Service - a new dawn in EU foreign policy?
Actualitatea parlamentară: Se trasează liniile de luptă în politica externă „Pe cine sun dacă vreau să vorbesc cu Europa?“ a întrebat la un moment dat fostul secretar de stat SUA Henry Kissinger.
EuroparlTV: Battle lines drawn in foreign affairs One of the innovations of the new Lisbon Treaty is the creation of a new European External Action Service (EEAS), intended as a diplomatic corps that will oversee not only Europe's huge aid and humanitarian budget but also relations with countries around the world.
Dacă Tratatul de la Lisabona intră în vigoare, răspunsul va fi: pe Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe.
At the head of this will be the EU's high representative for foreign affairs and security policy who will also be a European Commission Vice-President.
Politica externă a fost introdusă în Uniunea Europeană de Tratatul de la Maastrischt, în 1992.
In Strasbourg last week (22 October) MEPs discussed the new EEAS.
Cinci ani mai târziu, Tratatul de la Amsterdam crea postul de Înalt Reprezentant pentru politica externă şi de securitate comună - post deţinut de spaniolul Javier Solana din 1999.
It is expected to include 130 existing Commission delegations, which will become "EU delegations" and will be staffed by civil servants from the Commission, the Council of the European Union and national foreign ministries.
Sistemul actual include numeroase posturi ce împiedică Europa să reprezinte o voce unică în relaţiile externe.
They will be answerable to the High Representative with the aim of increasing the impact and coherence of the EU's foreign policy.
Tratatul de la Lisabona creează postul de Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe şi politica de securitate, care va creşte impactul, coerenţa şi vizibilitatea acţiunii externe a UE.
It could also go a long way to solving the dilemma posed by former US Secretary of State Henry Kissinger who asked "who should I call?" when looking for European diplomats.
Înaltul Reprezentant va fi în acelaşi timp şi vicepreşedinte al Comisiei Europene.
EEAS will not replace your foreign ministry
Consiliul ia deciziile în legătură cu organizarea serviciului pe baza unei propuneri din partea Înaltului Reprezentant, după consultarea Parlamentului European şi aprobarea Comisiei Europene.
The EP resolution also says the EEAS should complement the diplomatic services of EU States rather than replacing them.
Deputaţii europeni cred că delegaţiile Comisiei Europene din statele terţe, birourile de legătură ale Consiliului şi oficiile Reprezentantului Special al UE ar trebui să fuzioneze şi să formeze „ambasade ale Uniunii”, conduse de personalul Serviciului pentru acţiune externă care va fi responsabil faţă de Înaltul Reprezentant.
He said that with a new High Representative and the EEAS the EU will have "the economic strength and the ability to translate it into politics.
„Alături de puterea economică, Europa va fi şi o forţă politică“
Europe will be an important political force.
De multe ori, Uniunea Europeană a fost comparată cu un uriaş economic, dar şi cu un pitic politic.
We must make Europe a global player, not just a global payer."
„Cred că odată cu Tratatul de la Lisabona, cu Înaltul Reprezentant, ca reprezentant al Comisiei, dar şi cu Serviciul pentru acţiune externă, Uniunea Europeană se va situa într-o situaţie mult mai bună şi va găsi un discurs consistent în domeniul politicii externe.
When asked who Mr Kissinger's heirs should call he said: "I believe in fact that this address must be the High Representative and Vice-President of the Commission.
Deja o putere economică, Europa va fi şi o forţă politică“, ne-a spus raportorul Brok.
It must be clear that this is the only one responsible for operational foreign policy."
Trebuie să fie clar că acesta este singura persoană responsabilă cu politica externă operaţională, iar preşedintele Consiliului European nu trebuie să se implice.
European leaders meet this Thursday and Friday (29-30 October) in Brussels to discuss the next steps for the Lisbon Treaty.
Responsabilitatea operaţională trebuie să fie în mâinile unei singure persoane, şi aceasta nu poate fi altcineva decât Înaltul Reprezentant“.
Likely to be debated will be some possible names for the post of High Representative.
20091023STO63115 Deputaţii europeni solicită puterea de control asupra serviciului diplomatic UE Raportul Brok Tratatul de la Lisabona Relaţiile externe Javier Solana
20091023STO63115 EP Press: Parliament wants power of scrutiny over EU diplomatic service Brok report Lisbon Treaty European Commission - External Relations Council of the European Union
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091021IPR62945 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091021IPR62945 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P7-TA-2009-0057 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT TA P7-TA-2009-0057 0 NOT XML V0//EN
De la pactul Ribbentrop-Molotov la căderea Zidului Berlinului
Anniversaries this year: From the Hitler-Stalin Pact to the fall of the Berlin Wall
Joachim Von Ribbentrop, Joseph Stalin şi alţii au semnat pactul Ribbentrop-Molotov pe 23 august 1939 © Belga/Farabola/Leemage Anul acesta se împlinesc 70 de ani de la pactul Ribbentrop-Molotov, în care Hitler şi Stalin îşi împărţeau Europa de Est, dar şi 20 de ani de la căderea Zidului Berlinului.
Joachim Von Ribbentrop, Joseph Stalin and others at the signing of the Molotov-Ribbentrop non-aggression pact 23/08/1939 © Belga This year marks the 70th anniversary of the Molotov-Ribbentrop pact between Hitler and Stalin to split parts of Central and Eastern Europe and the Baltic States between them, but it is also 20 years since the fall of the Berlin Wall.
O memorie comună
"A common historical narrative
Aivars Stranga, specialist în istorie la Universitatea din Letonia, a spus în cadrul conferinţei că lipsa unei memorii comune este cauza unor probleme de înţelegere şi poate reprezenta un obstacol în calea unui viitor comun. „Uniunea Europeană ar trebui să aibă o istorie comună“, a spus dumnealui.
Aivars Stranga, a historian from the University of Latvia, said that the lack of shared memory causes problems of understanding and can even be an obstacle in creating a common future.
Ceilalţi participanţi la conferinţă au cerut cooperare internaţională în vederea consolidării cunoştinţelor de istorie.
"The European Union should have a common historical narrative" he said.
Zidul Berlinului a fost dărâmat acum 20 de ani.
Destruction of the Wall - destruction of a prison
Cum înţelege însă Vestul evenimentele ce s-au întâmplat în spatele Cortinei de Fier timp de 50 de ani?
The Berlin Wall fell 20 years ago, but some speakers wondered whether the West really understands what happened in the countries behind the wall during the previous 50 years.
„Construirea celor două Europe - una democratică şi una sovietică - s-a finalizat cu apariţia Zidului sinistru şi sângeros de la Berlin“, a spus deputatul european lituanian Vytautas Landsbergis.
Lithuanian MP Vytautas Landsbergis said that "the build-up of two Europes – that of democracy and that Soviet one – was finalised with the appearance of the grim and bloody Berlin Wall."
Pentru o mai bună înţelegere a trecutului
West and East - a meeting of minds?
Mulţi participanţi la conferinţă au spus că Europa de Vest nu înţelege consecinţele perioadei întunecate a dominaţiei comuniste şi crimele comise de acel regim.
Many speakers said that Western Europe doesn't understand the consequences of the dark period of Communist rule for millions of people on the other side of Iron Curtain and the crimes committed under that regime.
Camilla Andersson, de la Institutul pentru Informare despre crimele comunismului (Suedia) a spus că în Vest există un gol de informare, mulţi oameni crezând că Zidul Berlinului a fost construit de nazişti.
Camilla Andersson from the Institute for Information on the Crimes of Communism in Sweden said there is knowledge gap in the West, with many people thinking that the Berlin Wall was built by the Nazis.
Pentru o mai bună înţelegere a trecutului, au arătat alţi participanţi, este important schimbul de experienţă şi de opinii în Uniunea Europeană.
Conference members said that it is important to share experiences and opinions in the EU.
20091023STO63119 Site-ul preşedintelui Parlamentului European 1989: anul schimbării Lanţul Baltic: după 20 de ani 20 de ani de la prima breşă în Cortina de Fier 1989-2009: site-ul aniversării
20091023STO63119 Jerzy Buzek 1989 Baltic Chain Iron Curtain
Deputaţii europeni se pregătesc pentru summit-ul de la Copenhaga
Copenhagen countdown
În momentul de faţă, deputaţii europeni se reunesc cu reprezentanţi ai congresului de la Washington.
The visit coincides with a crucial point for a climate bill in the US Senate, which could define US energy use for decades.
Mâine şi poimâine, liderii europeni vor decide în cadrul Consiliului European poziţia UE şi contribuţiile statelor membre la finanţarea luptei împotriva schimbărilor climatice.
The EU's stated policy is a 20% cut in CO2 emissions by 2020 but this could rise to closer to 30% if other key international partners like Washington and Beijing are on board.
Deputaţii europeni de la comisia pentru mediu doresc ca în cadrul conferinţei de la Copenhaga să se ia decizii privind reducerea emisiilor atât în ţările dezvoltate cât şi în cele în curs de dezvoltare şi sancţionarea celor care nu respectă regulile în domeniu.
Also this week, EU leaders meet in Brussels to work out a common European Union position for the UN Climate Change Conference from 7 to 18 December in the Danish capital and on try to get agreement on the contentious issue of "climate financing" for poorer and developing countries.
Parlamentul European va trimite în decembrie la Copenhaga o delegaţie de 15 eurodeputaţi, cu statut de observatori.
€30 billion a year to help developing countries
Comisia pentru mediu de la Parlamentul European a adoptat săptămâna trecută o propunere de rezoluţie cerând UE să dezvolte o politică externă privind schimbările climatice.
The proposal will be discussed by the full Parliament during their 11-12 November sitting.
Textul cere ţărilor dezvoltate să reducă emisiile cu 25-40% până în 2020 - prin comparaţie cu 1990.
The Chair of the Environment Committee, German Socialist Jo Leinen, is keen that agreement is reached before the December summit.
Pentru ţările în curs de dezvoltare, cererile de reducere a emisiilor sunt mai reduse: 15-30%.
Speaking in a press conference after the committee vote he said "it would be disastrous" if Europe went to Copenhagen without single position on burden-sharing and financing developing countries.
Comisia pentru mediu mai doreşte ca în acordul global să fie incluse aviaţia internaţională şi transportul naval.
One solution suggested by MEPs would be emission auctioning as a first source of financing then "debt-for-nature" swaps between Europe and the developing world and possibly a tax on international financial transactions.
Propunerea de rezoluţie va fi abordată de deputaţii europeni în plen în noiembrie.
Parliament discussed climate change and developing countries during the 19-22 October plenary.
Finanţare şi sancţiuni
MEPs want airplane and ship emissions included
Eurodeputaţi au mai spus că este necesară finanţarea suficientă şi durabilă a combaterii schimbărilor climatice în ţările sărace, cerând UE să contribuie la aceasta cu cel puţin 30 de miliarde de euro pe an din 2020.
As well as money for developing countries MEPs on the Committee want shipping and international aviation included in any climate deal.
În plus, comisia a mai cerut avertizarea timpurie şi penalizarea celor care nu respectă obiectivele de reducere a emisiilor.
They are not included in the Kyoto climate protocol, which expires soon, but constitute two of the fastest growing sectors for CO2 emissions.
Lumea are nevoie de un pact global împotriva schimbărilor climatice, bazat pe solidaritate, a spus săptămâna trecută în plen, în cadrul dezbaterii privind schimbarea climatică în ţările în curs de dezvoltare, preşedintele comisiei parlamentare pentru mediu, Jo Leinen (Grupul Alianţei Progresiste a Socialiştilor si Democraţilor din Parlamentul European, Germania).
The Committee also feels the EU should be more adventurous and aim for emissions cuts of 25-40% by 2020.
Dumnealui mai consideră că Europa trebuie să meargă la Copenhaga cu o poziţie unică privind modul în care ar trebui să fie împărţită responsabilitatea limitării emisiilor şi finanţarea combaterii schimbărilor climatice în ţările în curs de dezvoltare.
To improve the trade in carbon and make energy saving more efficient MEPs also want to see a genuine transatlantic carbon market created which would eventually lead to a global one.
20091023STO63120 Obiective ambiţioase la comisia parlamentară pentru mediu Dezbatere pe Facebook: Ce fel de acord pentru ţările sărace?
20091023STO63120 MEPs call for ambitious emission targets and funding commitments What kind of deal for poor countries?
Conferinţa de presă cu Jo Leinen Preşedinţia suedeză: clima Conferinţa de la Copenhaga Eforturile Parlamentului European împotriva schimbării climatice Concluziile Consiliului privind poziţia UE la Conferinţa de la Copenhaga
Debate & comments on EP Facebook Jo Leinen press conference (October 20) Swedish presidency: climate UN Climate Change Conference 7-18 December Climate ambassadors: Bali to Poznán to Copenhagen Environment Council conclusions (October 21) concerning EU position for COP15 Environment Committee text (Pre-Vote)
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091019IPR62729 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091019IPR62729 0 NOT XML V0//EN
Róża Thun despre schimbările democratice din Europa Centrală şi de Est
Róża Thun on democratic changes in Central and Eastern Europe
Róża Thun „Chiar şi arestată, eram o persoană liberă“ îşi aminteşte deputata europeană poloneză Róża Thun, fostă disidentă şi activistă Solidarność (Solidaritatea).
Polish MEP and former Solidarity activist Róża Thun: "Even arrested I was a free person" “Even arrested, I was a free person” recalled her memories as a former dissident and Solidarnosc activist, currently MEP, Róża Thun in an exclusive interview to Europarl.
Doamnă Thun, mai devreme aţi spus că tranziţia democratică din Polonia de acum 20 de ani nu poate fi descrisă prin căderea Zidului Berlinului.
Earlier you said you do not like the denomination ’The Fall of the Berlin Wall’ to describe democratic changes that took place 20 years ago in Central and Eastern Europe.
Căderea Zidului Berlinului este, din punctul meu de vedere, un eveniment simbolic şi important german-german.
‘The Fall of the Berlin Wall’ is to my understanding a very symbolic and important German-German event.
Ce a schimbat cu adevărat Europa este faptul că, împreună, am reuşit să distruge Cortina de Fier.
But what really changed Europe was that we together in Europe managed to dismantle the Iron Curtain, this terrible division of Europe.
Pentru mine, cuvintele „cădere“ sau „colaps“ sunt verbe ce ne-ar arăta pasivi; dar aceasta nu a „căzut“, noi am distrus-o cu un efort enorm, curaj şi viziune de cele două părţi ale Cortinei.
To me ‘fall’ or ‘collapse’ are verbs that would show our passivity, whereas it did not fall, we dismantled it with an enormous effort, courage, and vision on both sides of this Iron Curtain.
Ca fostă activistă Solidarność, aţi fost implicată personal în schimbările de dinainte de 1989.
As a former Solidarnosc activist, you were personally involved in making the changes happen before 1989.
La un moment dat în tinereţe, pe când eram încă la universitate, mi-am dat seama, alături de alţi prieteni, că sunt responsabilă pentru ce se întâmplă în jurul nostru; că nu suntem obiecte, ci indivizi; că vrem şi putem decide ce se întâmplă.
A moment came in my youth, I was still at University, when together with friends we realized that we are responsible for what is happening around us; that we are not objects, but subjects; i.e. that we want and can decide what is going on.
Ne-am dat seama că putem avea o influenţă, fără să sperăm însă că Europa se va schimba atât de mult în cursul unei vieţi omeneşti şi că Polonia va deveni o ţară liberă, democrată şi membră a Uniunii Europene.
We realized that we can have influence without hoping of course that Europe would change so much within one lifespan and Poland would become a free democratic country and a member of the European Union.
Cel puţin noi, grupurile care se opuneau dictaturii comuniste, eram oameni liberi, eram normali în acest sistem politic complet anormal.
At least, we those groups who opposed to the Communist dictatorship, we were free people, we were normal in this completely abnormal political system.
Şi acest lucru era un lux, chiar dacă am plătit un preţ pentru el.
And that was already a luxury, even if we paid a prize.
Am fost purtătoarea de cuvânt a unei organizaţii studenţeşti ce se numea Comitetul studenţesc pentru solidaritate, care a existat înainte de Solidarność, şi care a sprijinit sindicatele şi mişcările mai mari ce au avut loc mai târziu.
I was a spokesperson of a student organization that was called Student Committee for Solidarity, which had existed even before Solidarnosc, and those milieus backed the trade unions and the bigger movements which arose later.
Trebuie să recunosc că deşi am traversat o perioadă dificilă, fiind urmăriţi constant de poliţia secretă şi arestaţi frecvent, îmi amintesc cu plăcere de acea vreme.
I must say that even if it was a very difficult time; we were constantly followed by the secret police and frequently arrested, I have very good memories.