natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Acestea vor fi urmate de dezbateri privind cazurile de încălcare a drepturilor omului în Cambogia, Nigeria şi Guatemala.
Others also called on Airbus to produce quality aircraft rather than deliver promises to different governments around Europe.
20070308STO03946 Urmăriţi în direct sesiunea Preşedintele Parlamentului european, Hans-Gert Pöttering, îl mustră pe deputatul european polonez Maciej Giertych (în engleză) Deputaţii aşteaptă o Declaraţie de la Berlin demnă de prezentul Uniunii Discursul Preşedintelui Parlamentului european, Hans-Gert Pöttering, despre Declaraţia de la Berlin (în engleză) Concluziile Consiliul European din primăvară
20070308STO03946 Follow the Plenary live on video Pöttering reprimands Maciej Giertych MEP over pamphlet MEPs expect a Berlin Declaration worthy of today's EU Statement by the President of the European Parliament in the plenary debate on the Berlin Declaration European Council conclusions
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070314IPR04113 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070314IPR04113 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070309IPR04013 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070309IPR04013 0 NOT XML V0//EN
Bosnia şi Herţegovina: un stat încă dezbinat, dar cu speranţe pentru viitor
Bosnia-Herzegovina: still divided but hopes for the future
Trecutul, prezentul şi viitorul statului Bosnia şi Herţegovina dezbătute la PE
12 years on from Dayton peace accord Bosnia-Herzegovina's future still uncertain
Trecutul, prezentul şi viitorul statului Bosnia şi Herţegovina au fost dezbătute ieri la Parlamentul european, pe baza unui raport redactat de deputata europeană Doris Pack, de la Grupul Partidului Popular European.
The past, present and future of Bosnia-Herzegovina came to the Parliament on Wednesday when MEPs debated a report drafted by European People's Party MEP Doris Pack.
În deschiderea dezbaterii, dumneaei a cerut întoarcerea refugiaţilor, o reformă a Constituţiei şi sfârşitul mentalităţii naţionaliste, spunând că Bosnia trebuie să devină un stat unit, „capabil să aibă grijă de proprii cetăţeni“ dacă îşi doreşte un viitor în UE.
Opening the debate she called for a return of refugees, reform of the Constitution that divides the country, an end to nationalism mentalities and for Radovan Karadzic to be handed over for trial in Hague.
Doamna Pack a mai cerut trimiterea în justiţie a lui Radovan Karadzic, care să fie judecat de către tribunalul de la Haga.
She said that Bosnia must become a unified state "able to look after its own citizens" if it ever wanted an EU future.
Deputaţii europeni au sprijinit raportul în votul de astăzi.
MEPs supported the report in a vote today.
În timpul dezbaterii, comisarul european pentru extindere, Olli Rehn, le-a spus deputaţilor că în ultimul an în Bosnia „reforma a stagnat şi climatul politic s-a înrăutăţit, reflectând o mentalitate şi retorică naţionalistă şi tensiuni“.
During the debate Europe's Enlargement Commissioner Olli Rehn told members that over the last year in Bosnia "the reform agenda stagnated and political climate turned sour, reflecting a zero-sum mentality, nationalistic rhetoric and tensions..."
În primul articol dintr-o serie pe care o vom publica în continuare, examinăm situaţia fostelor republici iugoslave şi ambiţia lor de a crea legături mai strânse cu Uniunea Europeană.
In the first of a series of articles we look at the place of former Yugoslav Republics and their ambitions to build closer ties with the European Union.
Povara trecutului: 36% din populaţie dispărută în război
Burden of the past: 36% of population lost to war and refugees
Războiul din Bosnia a fost cel mai sângeros capitol din dezintegrarea Iugoslaviei.
The war in Bosnia was the bloodiest chapter in the disintegration of Yugoslavia.
Între 1992 şi 1995, 36% din populaţia statului Bosnia şi Herţegovina a dispărut (morţi sau refugiaţi).
Between 1992 and 1995 Bosnia-Herzegovina lost 36% of its population to death or in flight as refugees.
Printre cele mai cunoscute orori se numără asediul de patru ani al oraşului Sarajevo şi masacrul a 8000 de bărbaţi şi băieţi în Srebrenica în iulie 1995.
Some of the most notorious horrors included four year siege of Sarajevo and the massacre of 8000 men and boys in Srebrenica in July 1995.
În timpul dezbaterii de la Parlamentul european, deputatul liberal Philippe Morillon - care a fost şeful forţelor UN în Bosnia în 1992-1993 a vorbit despre „oraşul martirizat Sarajevo“ în care a intrat acum 15 ani.
In the debate Philippe Morillon, now a Liberal ALDE member but in 1992 the head of UN Forces in Bosnia, spoke of the "martyred city" of Sarajevo he had entered 15 years ago.
Un oraş care „nu avea ghetouri“ până când nu a fost ocupat de „miliţiile nebune“.
A city that had "no ghettos" until the "crazy militias" took over.
Pericolele prezentului
Dangers of the present
De la acordul de pace de la Dayton din 1995, ţara a existat ca Bosnia şi Herţegovina, dar practic este împărţită între Federaţia Bosnia şi Herţegovina şi Republica Srpska.
Since the Dayton peace accord ended the war in 1995 the country has existed as Bosnia-Herzegovina but has effectively been divided between the Bosnian-Croat Federation and the Serb Republic ("Republika Srpska").
În momentul de faţă pe teritoriul statului Bosnia şi Herţegovina se află 7.000 de trupe EUFOR care sprijină restabilirea ţării.
At present there are 7000 EUFOR police and troops in the country supporting the stabilization and recovery of the country.
Din 1991, UE a donat acestei ţări 2,5 miliarde de euro.
Since 1991 the EU has also donated €2.5 billion to the country.
Cu toate acestea, Bosnia şi Herţegovina este o entitate fragilă în care partide politice moderate înainte au participat la recentele alegeri îmbrăţişând o retorică naţionalistă.
However Bosnia-Herzegovina is a fragile entity with formerly moderate political parties return in recent elections increasingly embracing nationalist rhetoric.
Paşi spre o reconciliere viitoare
Future steps towards reconciliation
Raportul este foarte clar în ceea ce priveşte acţiunile pentru viitor, paşi ce vor repara rănile psihologice ale războiului.
The report is very clear on what action must be taken: it advocates steps that will help mend the psychological scars of war.
Printre acestea se numără reconcilierea şi reforma sistemului educaţional pentru a ajuta generaţiile viitoare să depăşească trecutul.
These include reconciliation that would destroy segregation nationalism and reform of the educational system to help new generations overcome the past.
În timpul dezbaterii, deputatul socialist ceh Libor Rouček a identificat nevoia reformei poliţiei, reformă care este „o condiţie necesară începerii negocierilor între UE şi Bosnia şi Herţegovina“.
In the debate Czech Socialist MEP Libor Rouček identified the need for police reform and called it a "prerequisite of further negotiations between the EU and Bosnia".
Din punct de vedere politic, deputaţii europeni doresc ca negocierile asupra Acordurilor de Stabilitate şi Asociere să continue şi să fie menţinut Biroul Înaltului Reprezentant (Office of the High Representative).
Politically MEPs want negotiations on the Stabilisation and Association Agreements (SAA) between the EU and Bosnia-Herzegovina to continue and the "Office of the High Representative" to be maintained.
În cele din urmă, raportul spune că „UE trebuie să acorde un sprijin puternic şi coordonat Bosniei-Herţegovina pentru ca aceasta să-şi atingă obiectivul pe termen lung, anume integrarea europeană, cât mai repede şi cât mai conştiincios“.
Finally the EU must be involved, the report says the Union "must provide strong and coordinated support to help BiH to achieve its long-term aim of European integration as quickly and thoroughly as possible".
20070308STO03947 Recomandarea Parlamentului European din 15 martie 2007 adresată Consiliului privind Bosnia-Herţegovina Bosnia şi Herţegovina - Comisia pentru afaceri externe preocupată de limbajul prea radical şi naţionalist (în engleză) Delegaţia interparlamentară pentru Europa de Sud-Est Kosovo: deputaţii europeni reacţionează faţă de planul ONU Comisia pentru afaceri externe sprijină propunerea Ahtisaari, dar nu cere independenţa (în engleză)
20070308STO03947 Pack report Bosnia-Herzegovina - Foreign Affairs Committee concern over nationalistic language Parliament's Delegation for South-East Europe Kosovo: MEPs react to UN plan Foreign Affairs Committee backs Ahtisaari's Kosovo proposal
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0077 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0030 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070228BRI03712 ITEM-016-EN NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070228BRI03712 ITEM-016-EN NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070209STO02968 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070209STO02968 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070309IPR04026 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070309IPR04026 0 NOT XML V0//EN
Pöttering în Italia pentru a marca 50 de ani de la Tratatul de la Roma
Pöttering in Italy to mark 50 years of Rome Treaty
„Dialogul între culturi este indispensabil“ şi „este inacceptabil ca atât de mulţi oameni să îşi piardă viaţa […] încercând să ajungă pe coastele UE“ a mai spus domnul Pöttering.
He said that "dialogue between cultures is indispensable" and that "it is unacceptable that so many people lose their lives...trying to make their way to EU shores".
Dumnealui a vorbit tinerilor imigranţi din Africa, Asia şi America Latină la Comunitatea din Sant' Egidio.
He was speaking at the Community Sant' Egidio to young immigrants from Africa, Asia and Latin America.
Preşedintele Pöttering este în Italia în perioada 19-23 martie pentru celebrarea a 50 de ani de la semnarea Tratatului de la Roma.
President Pöttering is in Italy from 19-23 March as part of the celebrations for the 50th anniversary of the Rome Treaty.
Acolo, dumnealui va întâlni imigranţi, studenţi, lideri politici italieni, printre care preşedintele Giorgio Napolitano şi Primul Ministru Romano Prodi, şi, într-o audienţă privată, pe Papa Benedict XVI.
During his stay he will meet immigrants, students, Italian political leaders, including President Giorgio Napolitano and Prime Minister Romano Prodi, as well as - in a private audience - Pope Benedict XVI.
Sinteza şedinţei în plen, 12-15 martie 2007, Strasbourg
Post-Briefing - Strasbourg - 12-15 March 2007
Deschiderea sesiunii în plen - moment de reculegere pentru victimele terorismului
Minute's silence for victims of terrorism
Sesiunea în plen care a început luni, 12 martie, la Strasbourg, a fost precedată de o ceremonie specială, la care au participat circa 580 studenţi din Europa, pentru a marca Ziua Internaţională împotriva Terorismului.
On Monday afternoon, prior to the opening of the Plenary session, a special ceremony was held with around 580 school students from around Europe to mark International Day against Terrorism.
La 11 martie s-au împlinit trei ani de la atacul terorist de la Madrid, în urma căruia au murit 192 persoane.
Sunday, 11 March was the third anniversary of the terrorist attack in Madrid, in which 192 people died.
Tot la 11 martie s-au comemorat victimele atacurilor teroriste de la Londra, de la 7 iulie 2005.
This day also serves to commemorate the London bombings of 7 July 2005.
Muzica on-line: deputaţii europeni cer o legislaţie comunitară mai strictă
MEPs expect a Berlin Declaration worthy of today's EU
Egalitatea între bărbaţi şi femei: foaie de parcurs pentru viitoarele căi de acţiune
Equality between men and women: a roadmap to show the way forward
Parlamentul solicită Comisiei Europene să asigure aplicarea efectivă a prevederilor privind egalitatea dintre bărbaţi şi femei.
The European Parliament calls on the European Commission to give practical effect to its "roadmap for equality between women and men".
Deputaţii fac apel pentru ratificarea rapidă a Convenţiei privind Munca Maritimă
MEPs call for speedy ratification of Maritime Labour Convention
Parlamentul a adoptat un raport care solicită Statelor Membre să ratifice cât mai curând Convenţia Consolidată privind Munca Maritimă, adoptată de Organizaţia Internaţională a Muncii (OIM) în 2006.
Parliament adopted a report drafted by Mary-Lou McDonald (GUE/NGL, IE) which urges that the EU Member States ratify as swiftly as possible the Consolidated Maritime Labour Convention adopted by the International Labour Organisation in 2006.
Convenţia vizează îmbunătăţirea condiţiilor de muncă pentru marinari.
Community action on the provision of cross-border healthcare
Parlamentul adoptă raportul privind Serviciile sociale de interes general în Uniunea Europeană
Parliament adopts report on beef and veal produce
Parlamentul trebuie să se implice mai mult în ce priveşte neproliferarea şi dezarmarea nucleară, estimează deputaţii
More EP involvement is needed on non-proliferation and nuclear disarmament
Într-o rezoluţie privind neproliferarea şi dezarmarea nucleară, adoptată miercuri cu largă majoritate, Parlamentul solicită tuturor Statelor care încalcă regimul de neproliferare să pună capăt acestor practici şi să respecte pe deplin obligaţiile ce le revin în conformitate cu Tratatul de Neproliferare.
In a resolution on non-proliferation and nuclear disarmament adopted by a large majority, the House calls upon all States whose activities violate the non-proliferation regime to stop their behaviour and to comply fully with their obligations under the Non-Proliferation Treaty (NPT).
Parlamentul doreşte să fie mai bine informat şi implicat în pregătirea următoarei Conferinţe pe teme de neproliferare, planificată în 2010.
The EP wants to be better informed and involved in the preparation of the forthcoming 2010 NPT Review Conference.
Politica regională: Insule şi zone geografice marginalizate
Islands and natural and economic constraints
Comisia Europeană ar trebui să ia în considerare alocarea unor ajutoare de stat pentru regiunile insulare unde "costurile energetice compromit competitivitatea comunităţilor locale" - subliniază un raport adoptat joi, la Strasbourg, de Parlamentul European.
The Commission should consider allowing state aid to be granted to island regions "where fuel and energy costs clearly adversely affect the competitiveness of the communities living on them" says an own-initiative report adopted by the European Parliament with 473 votes in favour, 26 against 35 abstentions.
Drepturile bolnavilor nu se pot opri la frontierele naţionale
Human rights: killings in Guatemala and Cambodia, abuses in Nigeria
Parlamentul European consideră că trebuie stabilit un cadru legislativ european care să reglementeze serviciile transfrontaliere de sănătate.
Parliament adopted its customary three human rights resolutions at the end of the plenary session on Thursday.
Într-o rezoluţie adoptată joi, la Strasbourg, deputaţii încurajează Comisia să continue eforturile în această privinţă.
The first is a response to the assassinations in Guatemala of three Members of the Central American Parliament.
Transportul aerian - standarde comune de siguranţă garantate de Agenţia Europeană de Siguranţă a Aviaţiei
The second looks at the murder of trade unionists in Cambodia.
Parlamentul recomandă prerogative noi pentru Agenţia Europeană de Siguranţă a Aviaţiei (AESA), inclusiv posibilitatea impunerii de sancţiuni companiilor aeriene care nu îndeplinesc corect standardele de siguranţă în trafic.
In the third, the Nigerian government is pressed to deal with a range of issues ahead of the elections next month.
Parlamentul cere sprijinirea acordului de Cer deschis UE-SUA
Attack on Galina Kozlova and oppression of Mari minority in Russia condemned
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070309BRI03996 FULL-TEXT DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070309BRI03996 FULL-TEXT DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070309BRI03996 ITEM-001-RO DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070309BRI03996 ITEM-001-EN DOC XML V0//EN
Deputaţii aşteaptă o Declaraţie de la Berlin demnă de prezentul Uniunii
Opening of March Strasbourg Plenary - minute of silence for victims of terrorism
O secţiune cheie a Declaraţiei va face referire la valorile fundamentale ale Uniunii (în special, după cum a afirmat preşedintele Parlamentului, "inviolabilitatea demnităţii umane").
The debate on the Berlin Declaration, to be signed on 25 March to mark the 50th anniversary of the signing of the Rome Treaty, was introduced by Parliament's President Hans-Gert Pöttering, who has been mandated by the EP political group leaders to represent Parliament in the discussions on the text, which will be a joint declaration of Parliament, Council and Commission.
Textul va menţiona provocările cu care se va confrunta în viitor Uniunea, în special "politica energetică şi schimbările climatice, politica externă şi de securitate comună, securitatea internă şi drepturile civile, şi o abordare socială responsabilă care să ducă la succes economic".
The declaration, said Mr Pöttering, would consist of sections on the EU's achievements since 1957; on issues such as the equality of the Member States, transparency and subsidiarity as "cornerstones of the Community method"; a key section on the fundamental values of the EU (notably, said Mr Pöttering, "the inviolability of human dignity", which was clearly "the political starting point and objective"); and another on future challenges facing the EU, with the emphasis on "energy policy and climate change, the European common foreign and security policy, internal security and civil rights, and a socially responsible approach to society entailing strong economic success".
Privind Constituţia, Pöttering a adăugat că Parlamentul European "sprijină în continuare cu putere tratatul constituţional".
Regarding the Constitution, he added that the European Parliament still "firmly supports the constitutional treaty" and stressed that this would not be simply an intergovernmental declaration, but one involving the Parliament and Commission too.
Împreună trebuie să înfruntăm cu curaj provocările celui de-al 21-lea secol".
Together we need to muster the courage and the will to meet the challenges of the 21st century".
În ce priveşte subiectele-cheie ale Declaraţiei, la care a făcut referire Pöttering, Steinmeier a declarat că partea în care se menţionează realizările Uniunii va accentua pacea, stabilitatea şi prosperitatea, inclusiv "depăşirea diviziunilor de pe continent".
On the key areas of the Declaration referred to by Mr Pöttering, Mr Steinmeier said the part on the EU's achievements would emphasise peace, stability and prosperity, including "overcoming the division of our continent".
El a subliniat că principiile de bază ale Uniunii "au devenit un model pentru integrare în alte părţi ale lumii".
He pointed out that the EU's core principles had "become a model for integration in other parts of the world".
Secţiunea privind valorile europene se va referi la "demnitatea umană, libertate şi responsabilitate, solidaritate, diversitate şi toleranţă", deoarece Uniunea "este mai mult decât o entitate economică, este o comunitate de valori".
The section on values would refer to "human dignity, freedom and responsibility, mutual solidarity, diversity and tolerance", since the EU "is more than an economic entity: it is a community of values".
Partea privind provocările viitoare va acoperi "energia, schimbările climatice, o politică externă şi de securitate comună viabilă, terorismul şi crima organizată, şi soluţii pentru imigraţia ilegală".
The part on future challenges would cover "energy, climate change, a viable common foreign and security policy, organised crime and terrorism, and solutions to illegal immigration".
Un mesaj cheie va fi importanţa "modelului social" European, conform căruia "competiţia economică poate fi reconciliată cu responsabilitatea socială şi de mediu".
A key message would be the importance of Europe's "social model", showing that "economic competition can be reconciled with social and environmental responsibility".
Preşedinţia Germană a lucrat din greu pentru ca Declaraţia de la Berlin să fie "scurtă şi pe înţeles", "un document uşor de citit" care ar trebui să-i inspire pe Europeni în acţiunile lor viitoare.
The German Presidency has been working hard to make the Berlin Declaration text "short and accessible", an "easy read with a shelf-life of more than a few days or weeks", she continued, adding that we should "look ahead to inspire Europeans for the future".
Uniunea celor 27 "este la fel de puternică şi îndrăzneaţă" cum a fost şi în trecut, a estimat Wallström, care a adăugat că "extinderea a adus un nou dinamism activităţii europene".
The EU of 27 is "just as strong and bold" as its earlier incarnations, opined Ms Wallström, adding that "enlargement has added dynamism to our work".
Declaraţia de la Berlin va sublinia urgenţa demarării eforturilor pentru finalizarea procesului constituţional şi instituţional şi va demonstra că Uniunea este angajată să răspundă problemelor cetăţenilor, să le realizeze aspiraţiile şi să menţină acelaşi dinamism şi realizări în următorii 50 de ani, aşa cum a fost şi în cei 50 de ani care au trecut.
Ms Wallström concluded by predicting that the Berlin Declaration would bring "a momentum and urgency to efforts to settle the constitutional and institutional debate", and will "show a European Union united in its commitment to meet the aspirations of our citizens and bring to the future work of the Union the same dynamism and achievement that we have enjoyed for 50 years of the European adventure".
Din partea Comisiei pentru Probleme Constituţionale a Parlamentului, Jo Leinen (PSE, DE) a declarat că n-ar trebui să fie dificil să se ajungă la un acord privind trei din cele cinci părţi ale Declaraţiei.
Speaking in the name of Parliament's Constitutional Affairs Committee, Jo Leinen (PES, DE) said it should not be difficult to reach agreement on three of the five areas in the Declaration.
Secţiunea privind provocările viitoare este logică, de asemenea: "Ne confruntăm cu o gamă largă de mega-probleme", a spus el, menţionând schimbările climatice.
The section on future challenges was obvious too: "we face a handful of mega-problems" he said, such as climate change.
"Ar putea fi mai dificil să descriem ce este special în legătură cu Uniunea", a estimat Leinen, care a recomandat o referire la "metoda comunitară", ce plasează Uniunea aparte faţă de alte organizaţii internaţionale, în special prin alegerea în mod direct a Parlamentului.
He thought it might be "harder to describe what is special about the EU" and he urged a reference to the "Community method", which "sets the EU apart from all international organisations", notably through the role of a directly elected parliament.
Nu în ultimul rând, Leinen a pledat pentru noi metode şi căi de acţiune şi pentru utilitatea noului tratat constituţional.
Lastly, he wanted to see an acknowledgement that the current treaties are not up to the task and that "we need a new foundation, new methods and options".
Unele ţări au fost supuse la restricţii, cenzuri şi nesiguranţă, au fost oprimate de dictaturi comuniste, însă ele sunt acum din nou în familia Uniunii Europene, iar Uniunea "respiră din nou cu amândoi plămânii".
Whereas we have all striven to acquire freedom, peace and prosperity, some of our countries were subject to restriction, censorship and uncertainty, oppressed as they were by communist dictatorships.
Daul a reamintit că în 2007 vor fi aniversaţi 60 de ani de la Planul Marshall.
Some of our citizens suffered under the Communist yoke, but they are now back in the EU family, and the EU is breathing with both lungs", he said.
"Fără ajutorul prietenilor americani şi fără angajamentul lor decisiv faţă de Europa, nici Declaraţia Schuman şi nici Tratatul de la Roma n-ar fi avut o naştere atât de uşoară", a spus el.
Mr Daul recalled that 2007 is also the 60th anniversary of the Marshall Plan: "Without the help from our American friends and without their decisive commitment to Europe, neither the Schuman Declaration nor the Treaty of Rome would have had such an easy birth".
Cât despre viitoarele provocări, Daul a menţionat "demografia, globalizarea, resursele energetice şi schimbările climatice", la fel ca "lupta împotriva terorismului internaţional".
Mr Daul listed Europe's key challenges today as "demography, globalisation, polarisation, energy supplies and climate change", and also "the fight against international terrorism".