natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Legislaţia pe internet, timpul de lucru, REACH, programele de calculator
Legislation on the Internet, working time, REACH, software
Brevetarea programelor de calculator a fost un subiect important Siguranţa sporită în utilizarea internetului
Software patents was a big issue Safer use of the internet
Obiectivul acestui program este acela de a promova o utilizare mai sigură a internetului (îndeosebi pentru copii) şi de a combate conţinuturile ilegale şi nedorite.
The aim of this programme is to promote safer use of the internet (in particular for children) and to fight against illegal and unwanted content.
Lucrările legislative în materie au fost coordonate de Edith Mastenbroek, rezultatul fiind acordul încheiat, în această problemă, între Parlament şi Consiliu, în septembrie 2005.
The legislative work was led by Edith Mastenbroek who guided the Parliament to agreement with the Council on this dossier in September 2005.
Timpul de lucru în UE
Working Time in the EU
Lucrările Parlamentului având ca obiect legislaţia privind timpul de lucru au fost însoţite de o enormă publicitate.
Huge publicity surrounded the progress of working time legislation through Parliament.
Sub coordonarea raportorului său, Alejandro Cercas şi adoptând o poziţie contrară în raport cu Comisia şi Consiliul, prin votul său din 11 mai 2005, Parlamentul a decis suprimarea din corpul directivei a clauzei de renunţare („opt-out”), în virtutea căreia lucrătorii pot fi obligaţi să muncească mai mult de 48 de ore pe săptămână.
Guided by its rapporteur, Alejandro Cercas, and in contrast to the positions of both Commission and Council, Parliament voted on 11 May 2005 to end the "opt-out" in the directive whereby workers can be obliged to work over 48 hours a week.
Din păcate, mingea trimisă înapoi cu fermitate în terenul Consiliului nu s-a întors încă, acesta părând incapabil de a reacţiona cu aceeaşi determinare de care a dat dovadă Parlamentul în această chestiune.
The ball sent back decisively into Council’s court has regrettably not returned since, as Council seems unable to act with the clarity of purpose shown by the Parliament on this issue.
Brevetarea programelor de calculator
Software patents
La 6 iulie 2005, în cadrul unei alte proceduri pe larg difuzate, Parlamentul a respins, cu 648 de voturi contra, dintr-un total de 680, poziţia comună a Consiliului vizând introducerea unui sistem de brevetare a programelor de calculator, considerând că necesitatea acestei măsuri nu era demonstrată şi arătându-se preocupat de faptul că măsura ar putea avea ca efect stoparea inovaţiilor, în special în rândul actorilor de mici dimensiuni, într-un sector economic care este vital pentru competitivitatea economică europeană.
In another high-profile procedure on 6 July 2005, 648 members of Parliament out of 680 voting rejected the Common position of the Council to introduce a system of patents for computer software, considering the case for this measure not proven and amid concerns that such a move would stifle innovation, particularly among small players, in an economic area which is vital for Europe's economic competitiveness.
Prin acest vot, Parlamentul respingea pentru prima oară o poziţie a Consiliului în a doua lectură a unei proceduri de codecizie, votul urmând să aibă un impact major asupra vieţii economice europene.
Parliament's vote marks the first rejection of a Council position in the second reading of a codecision procedure and will have a major impact on European economic life.
Raportorul a fost Michel Rocard.
The rapporteur was Michel Rocard.
Interzicerea ftalaţilor cancerigeni
Carcinogenic Phtalates banned
Sub coordonarea raportorului Antonios Trakatellis, Parlamentul a obţinut interzicerea totală a utilizării a şase substanţe denumite ftalaţi, care, în urma cercetărilor, s-au dovedit a fi cancerigene în fabricarea jucăriilor.
Rapporteur Antonios Trakatellis led Parliament obtained a total ban on the use of the six substances known as phtalates, which research shows to be carcinogenic, in the manufacture of children's toys.
Produse chimice mai sigure în UE: REACH
Safer Chemicals in the EU: REACH
La 13 decembrie 2006, după trei ani de discuţii cu Comisia şi statele membre, Parlamentul a adoptat cu o majoritate clară regulamentul REACH privind produsele chimice.
MEPs adopted on 13 December 2006 with a clear majority, after three years of discussions with the Commission and Member States, the REACH regulation on chemicals.
REACH, unul dintre cele mai ample acte legislative din istoria UE, va institui un sistem de înregistrare, de evaluare şi de autorizare a mii de substanţe chimice.
One of the biggest pieces of legislation in the EU's history, REACH will set up a system for the registration, evaluation and authorisation of thousands of chemical substances.
REACH va îmbunătăţi gestiunea riscurilor legate de produsele chimice, obligându-i pe producători şi pe importatori să înregistreze toate substanţele chimice produse sau importate într-o cantitate mai mare de 1 tonă pe an.
REACH will improve the chemicals' risk management by forcing manufacturers and importers to register all the chemical substances produced or imported above a quantity of 1 tonne per year.
Pentru majoritatea substanţelor periculoase, producătorii vor trebui să prezinte un plan de substituire vizând înlocuirea lor cu substanţe mai sigure.
For most hazardous substances, manufacturers will have to submit a substitution plan to replace them with safer alternatives.
REACH va duce la îmbunătăţirea protecţiei sănătăţii cetăţenilor şi a mediului.
REACH will improve the protection of the health of citizens and the environment.
REACH va intra în vigoare la 1 iunie 2007.
It will enter into force 1 June 2007.
Parlamentul adoptă REACH - comunicat de presă (în engleză)
REACH in full
Directiva privind serviciile, serviciile portuare, lista neagră a companiilor aeriene
Legislation on Services, battle over Port services, Airline blacklist
Directiva serviciilor ar trebui să crească mobilitatea Directiva privind serviciile
The Services Directive should improve mobility The Services Directive
Ca urmare a condamnării sale în numeroase sectoare ale opiniei publice, această directivă, al cărei obiectiv îl constituie deschiderea comerţului transfrontalier în materie de servicii, a fost un caz sensibil din punct de vedere politic, poate chiar într-o mai mare măsură decât REACH.
This dossier, which seeks to open up cross-border trade in services, probably exceeded even REACH as a political hot potato as a result of its demonisation in many sectors of public opinion.
Ea a pus atât Parlamentul, cât şi pe raportorul acestuia, Evelyne Gebhardt, în faţa unei provocări similare, fapt care i-a determinat din nou pe critici să afirme că este imposibil de ajuns la un acord convenabil în această privinţă.
It set Parliament and rapporteur Evelyne Gebhardt a similar challenge, once again prompting critics to comment that a satisfactory deal would be beyond its reach.
Însă Parlamentul, dând încă o dată dovadă de tenacitate pragmatică, a reuşit să adopte, în noiembrie 2006, un text acceptabil pentru principalele curente politice.
But, Parliament displayed the same pragmatic toughness needed to find a way, in November 2006, to adopt a text acceptable across mainstream political opinion.
O dată în plus, Consiliul s-a limitat la a subscrie la propunerea Parlamentului, permiţându-i acestuia să adopte actul respectiv la sfârşitul lui 2006.
Once more, Council simply signed up to Parliament’s offer, leaving the way clear for Parliament to conclude the legislation at the end of 2006.
Deschiderea porturilor europene: directiva privind serviciile portuare
Opening up Europe's ports : The Port Services Directive
În ianuarie 2006, Parlamentul a cunoscut unul dintre cele mai ciudate episoade din istoria sa legislativă.
January 2006 saw one of the more bizarre episodes in Parliament’s legislative history.
Comisia, pe care destinul nefericit al tentativelor sale anterioare de a legifera în acest domeniu nu a făcut-o, aparent, să renunţe, a propus din nou un act legislativ în vederea liberalizării prestării de servicii în porturile europene.
Apparently unchastened by the unhappy fate of previous attempts to legislate in this field, the Commission had once again tabled legislation seeking to liberalise the provision of services in European ports.
Prima lectură a avut loc în Parlament la 18 ianuarie 2006, determinându-i pe toţi docherii din Europa să se adune în număr mare la Strasbourg pentru a-şi arăta sentimentele în această privinţă în cadrul unei manifestaţii animate, însă paşnice.
The first reading was held in Parliament on 18 January 2006, and provoked dock workers from across Europe to descend in large numbers on Strasbourg to display their feelings in a lively, but peaceful protest.
În hemiciclu, raportorul Georg Jarzembowski a determinat Parlamentul să respingă, cu o majoritate masivă, propunerile Comisiei.
In the vote inside, rapporteur Georg Jarzembowski led Parliament to throw out the Commission’s proposals by a massive majority.
Protecţia contra radiaţiilor optice a barmaniţelor şi a lucrătorilor în construcţii (printre alţii)
Protection against Optical radiation
La 14 februarie 2006, avându-l ca raportor pe Csaba Őry, Parlamentul a adoptat definitiv noul act legislativ vizând protecţia lucrătorilor europeni contra radiaţiilor optice (luminoase) nocive.
Rapporteur Csaba Őry led the way to the final adoption on 14 February 2006 of new legislation to protect European workers from exposure to harmful optical (light) radiation.
Parlamentul a reprezentat, totuşi, vocea oamenilor (îndeosebi a emblematicelor barmaniţe bavareze, care au apărut pe larg în presa europeană în acel moment), excluzând din domeniul de aplicare a legislaţiei efectele soarelui, considerând, în mod just, că este vorba de un aspect care ţine mai degrabă de competenţa guvernelor statelor membre, care cunosc mai bine condiţiile meteorologice locale.
However, Parliament spoke for the people, not to mention the emblematic Bavarian barmaids who featured prominently in European newspapers at this time, in excluding from the scope of the legislation the effects of the sun, wisely judging this to be a matter more appropriately handled by member state governments, more familiar with local meteorological conditions.
Protecţia şi conservarea datelor
Data protection and retention
În cursul celei de-a şasea legislaturi, Parlamentul a dat din nou dovadă de pragmatism în cadrul luptei împotriva terorismului.
Parliament’s pragmatism also manifested itself in the sixth legislature in the fight against terrorism.
Recunoscând în Parlament un interlocutor serios, preşedinţia britanică l-a asociat - în calitate de instanţă chemată să legifereze în toate aspectele şi pe picior de egalitate în domeniul extrem de sensibil al justiţiei şi afacerilor interne - la elaborarea unei legislaţii cu privire la conservarea datelor.
Recognising Parliament is a serious partner to do business with, the UK Presidency involved it as a full and equal co-legislator in the highly sensitive field of justice and home affairs, on legislation on data retention.
La capătul unei proceduri accelerate, acordul a fost încheiat la 15 decembrie 2005, Parlamentul prevăzând, în cadrul acestuia, măsuri de protecţie a libertăţilor civile ale cetăţenilor UE.
The deal was sealed after an accelerated procedure on 15 December 2005, with Parliament building in safeguards to protect the civil liberties of EU citizens.
Cu toate acestea, procedura nu s-a derulat fără controverse şi, chiar dacă o majoritate importantă s-a exprimat în favoarea legislaţiei, raportorul Alexander Alvaro şi-a retras numele în semn de protest contra rezultatului final.
The procedure was not without controversy and though a large majority supported the legislation, the rapporteur, Alexander Nuno Alvaro, withdrew his name in protest against the final outcome.
Registrul pasagerilor
Passenger Name Recognition
Parlamentul s-a arătat mai puţin dispus să colaboreze cu Consiliul în chestiunea privind Registrul pasagerilor (comunicarea, către autorităţile americane, a datelor personale ale pasagerilor care iau avionul cu destinaţia Statele Unite).
Parliament was less accommodating with Council on the subject of Passenger Name Records (personal information relating to passengers flying to the USA passed to US authorities).
Parlamentul a atacat în faţa Curţii de Justiţie această legislaţie, care, în opinia sa, încălca libertăţile individuale şi pentru care nu fusese co-legislator, iar Curtea a dat câştig de cauză Parlamentului în mai 2006.
This legislation, which Parliament felt infringed on individual liberties and where Parliament had not been co-legislator, was legally challenged by Parliament in the Court of Justice, with the Court ruling in Parliament’s favour in May 2006.
În octombrie 2006 au fost luate noi dispoziţii.
New arrangements were in place on 6 October 2006.
Lista neagră a companiilor aeriene
Airline Blacklist
După o vară a anului 2005 marcată de mai multe catastrofe aeriene, Parlamentul a solicitat în mod imperios adoptarea unor măsuri de îmbunătăţire a siguranţei spaţiului aerian european.
After a summer of tragedy in the skies on 2005 the Parliament pushed for measures to improve the safety of Europe's skies.
În martie 2006, sub presiunea exercitată de Parlamentul european, 93 de companii aeriene au primit interdicţia de a efectua zboruri în spaţiul aerian al UE.
In March this year 93 airlines were banned from flying in the EU after pressure from the European Parliament.
Aeronavele supuse acestei interdicţii erau considerate neconforme cu standardele riguroase de siguranţă EU3.
The planes banned were deemed not to be up to the EU's stringent safety standards.
Directiva serviciilor (în engleză) Directiva privind serviciile portuare (în engleză) Radiaţiile optice (în engleză) Protecţia datelor (în engleză) Lista neagră a companiilor aeriene (în engleză) Evenimente marcante
Services Directive signed into law Port Services: an overview Optical readiation Data protection Airline blacklist 2004-2006: a full round up
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060919STO10783 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060919STO10783 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061218IPR01606 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061218IPR01606 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060920BKG10848 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060920BKG10848 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060901IPR10226 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060901IPR10226 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060629STO09354 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060629STO09354 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061215STO01567 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061215STO01567 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060124BKG04626 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060124BKG04626 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060209IPR05134 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060209IPR05134 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005STO11399 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005STO11399 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060727STO09976 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060727STO09976 0 NOT XML V0//EN
Josep Borrell, preşedintele Parlamentului European: „unde nu există polemică, nu există participare“
Borrell: "where there is no argument there is no participation"
Preşedintele Parlamentului European, Josep Borrell
Parliament's President Josep Borrell
Cu doar câteva săptămâni înainte de sfârşitul mandatului său, preşedintele Parlamentului European, Josep Borrell, a acordat un interviu în exclusivitate site-ului Parlamentului European, vorbind despre provocările pe care le-a avut în ultimii doi ani şi jumătate.
Moving from 15 to 27 EU members, overcoming "a certain distrust" with national Parliaments, a visit to China and a "breakthrough" in Parliament's communication with the people: Josep Borrell considers these some of the high points of his two-and half-year Presidency of the European Parliament.
Domnule preşedinte, revenind la momentul în care aţi fost ales la Parlamentul European şi aţi început mandatul de preşedinte: ce v-a surprins cel mai mult?
Q. Thinking back to when you were elected and took up your duties, what surprised you most?
Eu eram obişnuit cu un parlament naţional, unde se vorbea o singură limbă şi unde se lucra într-o singură dimensiune naţională.
I am used to a national Parliament which works in a single language and in a single national dimension.
La Parlamentul European lucrurile sunt mai complicate: pe lângă dimensiunea ideologică - stânga şi dreapta - aici există şi dimensiunea naţională - 25 de state - şi cea lingvistică.
Here in the European Parliament everything is a little bit more complicated: in addition to left and right you have the national dimension of 25 States and the linguistic dimension.
Care a fost cea mai mare provocare în timpul preşedinţiei dumneavoastră?
Q. What has been the biggest challenge of your Presidency?
JB: Tranziţia de la un parlament cu 15 state membre la unul cu 25 de state membre - în curând 27.
The move from a Parliament of 15 members to a Parliament of 25, soon to be 27.
În afară de această provocare „internă“, Parlamentul a fost confruntat cu subiecte legislative importante: directiva serviciilor şi reglementarea produselor chimice REACH.
Apart this "internal' challenge, the EP faced big legislative topics: the Services directive and the chemicals regulation REACH.
În plus, am lucrat mult cu parlamentele naţionale, şi cred că am depăşit în acest domeniu o oarecare lipsă de încredere reciprocă.
We also have worked a lot together with the national parliaments, and I believe we have overcome certain distrust.
Cu celelalte două instituţii principale ale Uniunii Europene, Parlamentul a stabilit relaţii mai bune, în ciuda unui început dificil cu Comisia.
With the other two main European institutions Parliament has established better relations, in spite of the difficult start with the Commission.
În sfârşit, aş sublinia diplomaţia parlamentară şi relaţiile cu ţările terţe.
Finally, I would highlight the parliamentary diplomacy, the relations with third countries.
În afară de Adunarea Parlamentară Euro-Mediteraneană, am investit mult în relaţiile cu America Latină, Asia şi Africa, mai mult decât în relaţiile tradiţionale cu Statele Unite, de exemplu.
In addition to the Euro-Mediterranean Parliamentary Assembly, I have put a lot of interest in the relations with Latin America, Asia and Africa, more than in traditional relations with the US for example.
Ca preşedinte aţi călătorit în multe ţări.
Q. As President you have travelled to quite a few countries.
Care din vizite vi s-au părut deosebite?
Which visit was the most remarkable?
JB: Cea mai impresionantă vizită a fost în China, dar cred ca oricine a călătorit în China ar spune la fel, chiar dacă toate părţile lumii au ceva deosebit.
JB: The most impressive was the visit to China, which I guess is something everybody who travels to China would say, although every part of the world has its own particularity.
Ţările Asiei de Sud-Est, China şi India impresionează în primul rând prin mărime; aceste ţări îţi dau impresia ca eşti minuscul şi un pic la marginea istoriei...
The countries of Southeast Asia, China and India make a great impression on you not least their sheer size; they make you feel small and a little bit out of step with history….
De asemenea, tulburătoare este sărăcia în Africa şi America Latină - pentru aceasta din urmă am un interes special în calitate de spaniol.
You also feel overwhelmed by the poverty in Africa, and in Latin America, which is of special interest for a Spaniard.
Sper că Parlamentul European o să aibă grijă în continuare de America Latină la un nivel instituţional ridicat, în special prin Adunarea Parlamentară Europa-America Latină (EUROLAT).
I hope that the European Parliament will continue to take care of Latin America at a maximum institutional level, in particular with the European Latin American Parliamentary Assembly.
În sfârşit, Bulgaria şi România sunt ţări cărora le-am dedicat o atenţie specială.
Finally, Bulgaria and Romania are countries to which I have dedicated special attention.
Aţi spune că Uniunea Europeană este în momentul de faţă în criză?
Q. Would you say the EU is in a crisis at this moment (for example with the Constitution)?
JB: Este imposibil să treci de la 15 state membre la 27 fără ajustări.
JB: It is not possible to go from 15 to 27 members without some adjustments.
Fără îndoială, Europa trece printr-o criză triplă: o criză a dimensiunii, una a legitimităţii şi una a eficacităţii.
Doubtless, Europe is going through a triple crisis: a crisis of dimension, legitimacy and efficacy.
Un sistem de luare de decizii care nu a fost adaptat la numărul ţărilor este ineficient, pentru că e nevoie de mai mult timp pentru a lua o decizie şi atunci există riscul ca Uniunea să îşi piardă legitimitatea.
A decision making system that has not been adjusted to the number of countries produces inefficiency, because it takes longer to decide, and that has the risk of making the Union lose its legitimacy.
Unii spun că această criză este una de identitate, dar problemele de identitate vin, de fapt, din lipsa de obiective clare pentru UE.
Some say that the crisis has to do with identity, but identity questions have more to do with the absence of clear objectives for the EU.
Până acum europenii ştiau de ce erau împreună: ca să nu se mai lupte între ei.
Until now, Europeans knew why they were together: in order not to fight with each other.
Asta am realizat - acum ce urmează?
We have already accomplished that - so what's next?
Acum întrebarea este: cât vom aprofunda integrarea?
Now the question is how much further we want to integrate.
Şi eu am un răspuns: raţiunea de a fi a Europei de mâine este de a da un răspuns lumii globalizate.
My personal answer would be that the tomorrow's Europe needs to give a response to the globalised world.
Trebuie să abordăm aspecte politice la care nu ne-am gândit până acum: energia, imigrarea, securitatea, cooperarea poliţienească.
We have to tackle policy aspects about which we were not thinking before: energy, immigration, security and police cooperation.
Ce poate face Parlamentul pentru a creşte interesul cetăţenilor pentru UE şi pentru a-i ajuta pe aceştia să se identifice cu Parlamentul?
Q. What can the Parliament do to raise people's interest and identification with the Parliament?
JB: Alegerile pentru Parlamentul European ar trebui să semene mai mult cu cele naţionale.
JB : The European Parliament election should become more like national elections.
Acum acestea sunt foarte diferite, deoarece în alegerile naţionale oamenii îşi aleg guvernul - ceea ce nu se întâmplă în alegerile europene.
Currently they are very different because in national elections people choose a government and with EP elections you don't.
Nu este clar: pentru ce votează oamenii?
Also it is not clear what people are voting for - is it for different ways to construct Europe?
Pentru un mod diferit de a construi Europa?
There needs to be more controversy and debate in European elections.
Este nevoie de mai multe controverse şi dezbateri în timpul alegerilor europene - şi asta probabil că o sa vină de la sine.
And perhaps it is starting to go naturally in that direction.
Până acum, dezbaterile europene au fost cam fade, pentru că aproape toată lumea era în favoarea Europei.
Until now, the European debate has been rather bland because more or less everybody is in favour of Europe.
Unde nu există polemică, nu există participare.
Where there is no argument there is no participation.
Dacă toată lumea ar fi de aceeaşi părere, de ce să mai mergi la vot?
If everybody is of the same opinion, then why bother to vote?
Pentru ce lucru aţi vrea să îşi amintească oamenii despre dumneavoastră, în calitate de preşedinte al Parlamentului European?
Q. What would you like to be remembered for as President?
JB: Este o întrebare dificilă, dar dacă ar fi un lucru care să amintească oamenilor de munca mea, aş vrea ca acesta să fie depăşirea barierelor în comunicare.
JB: It is a difficult question, but I would like to be remembered for the breakthrough in communication.