natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Este de acord Consiliul cu faptul că hotărârea CEDO demonstrează nu numai că Regulamentul Dublin presupune în mod fals că sistemele naţionale de acordare a azilului sunt similare în ansamblul UE, ci şi că acest act legislativ impune paradoxal sarcini administrative disproporţionate unor ţări de frontieră precum Grecia, unde, în pofida eforturilor considerabile depuse de noul guvern pentru reformarea sistemului de azil, majoritatea persoanelor care au nevoie de protecţie nu au posibilitatea de a îşi face audiată cererea de azil, se confruntă cu condiţii de detenţie şi/sau condiţii de trai extrem de dificile, iar cei câţiva care reuşesc să solicite azil nu au practic nicio şansă de a fi recunoscuţi ca refugiaţi?
Does the Council agree that the ECtHR judgment demonstrates that the Dublin regulation not only falsely presumes that national asylum systems are similar within the EU, but also paradoxically places heavy burdens on border states such as Greece where, despite important efforts undertaken by the new Government to reform its asylum system, most people in need of protection do not even have the opportunity to have their asylum claims heard, face extremely harsh detention and/or living conditions and the few who manage to apply for asylum have practically no chance of being recognised as a refugee?
Poate afirma Consiliul clar că în urma hotărârii CEDO şi înainte de instituirea în Grecia a unui sistem corespunzător de acordare a azilului, statele membre ar trebui să facă recurs la „clauza de suveranitate” [articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul Dublin II], în temeiul căreia un stat membru poate decide să examineze o cerere de azil chiar dacă această examinare nu este responsabilitatea sa în temeiul criteriilor prevăzute de respectivul regulament?
Can the Council clearly stipulate that following the ECtHR judgment and before a proper asylum system is in place in Greece, Member States should exercise the ‘sovereignty clause’ (Article 3(2) of the Dublin II Regulation), according to which a Member State may always decide to examine an asylum application, even if it is not responsible according to the criteria of the Regulation?
Este de acord Consiliul cu faptul că orice revizuire a sistemului Dublin II ar trebui să fie coerentă cu drepturile solicitanţilor de azil şi ale refugiaţilor şi să includă garanţii procedurale importante, aşa cum se precizează clar în hotărârea CEDO?
Does the Council agree that any revision of the Dublin II system should be consistent with the rights of asylum-seekers and refugees and include important procedural safeguards, as clearly indicated in the ECtHR judgment?
Poate preciza Consiliul ce modificări antrenează hotărârea CEDO cu privire la reformarea Regulamentului Dublin, în special în ceea ce priveşte interviurile personale, calea de atac efectivă şi conceptul de vulnerabilitate inerentă situaţiei solicitanţilor de azil?
Can the Council indicate precisely which modifications the ECtHR judgment entails regarding the recast of the Dublin regulation, especially on personal interview, effective remedy and the concept of vulnerability inherent in the situation of asylum-seekers?
Având în vedere hotărârea menţionată anterior, se poate angaja Consiliul să promoveze un sistem european just de acordare a azilului, care să asigure respectarea drepturilor solicitanţilor de azil şi ale refugiaţilor de bună-credinţă, inclusiv respectarea principiilor de la baza sistemului internaţional de protecţie, şi anume principiile umanitare şi împărţirea responsabilităţilor?
Taking into account the above-mentioned judgment, can the Council commit itself to promoting a fair European asylum system which ensures respect for the rights of asylum-seekers and refugees in good faith, including respect for the principles at the core of the international protection system, namely humanitarianism and responsibility-sharing?
Întrebarea cu solicitare de răspuns oral O-000027/2011
Question for oral answer O-000027/2011
Este de acord Comisia cu faptul că hotărârea CEDO demonstrează nu numai că Regulamentul Dublin presupune în mod fals că sistemele naţionale de acordare a azilului sunt similare în ansamblul UE, ci şi că acest act legislativ impune paradoxal sarcini administrative disproporţionate unor ţări de frontieră precum Grecia, unde, în pofida eforturilor considerabile depuse de noul guvern pentru reformarea sistemului de azil, majoritatea persoanelor care au nevoie de protecţie nu au posibilitatea de a îşi face audiată cererea de azil, se confruntă cu condiţii de detenţie şi/sau condiţii de trai extrem de dificile, iar cei câţiva care reuşesc să solicite azil nu au practic nicio şansă de a fi recunoscuţi ca refugiaţi
Does the Commission agree that the ECtHR judgment demonstrates that the Dublin regulation not only falsely presumes that national asylum systems are similar within the EU, but also paradoxically places heavy burdens on border states such as Greece where, despite important efforts undertaken by the new Government to reform its asylum system, most people in need of protection do not even have the opportunity to have their asylum claims heard, face extremely harsh detention and/or living conditions and the few who manage to apply for asylum have practically no chance of being recognised as a refugee?
Poate afirma Comisia clar că în urma hotărârii CEDO şi înainte de instituirea în Grecia a unui sistem corespunzător de acordare a azilului, statele membre ar trebui să facă recurs la „clauza de suveranitate” [articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul Dublin II], în temeiul căreia un stat membru poate decide să examineze o cerere de azil chiar dacă această examinare nu este responsabilitatea sa în temeiul criteriilor prevăzute de respectivul regulament?
Can the Commission clearly stipulate that following the ECtHR judgment and before a proper asylum system is in place in Greece, Member States should exercise the ‘sovereignty clause’ (Article 3(2) of the Dublin II Regulation), according to which a Member State may always decide to examine an asylum application, even if it is not responsible according to the criteria of the Regulation?
Este de acord Comisia cu faptul că orice revizuire a sistemului Dublin II ar trebui să fie coerentă cu drepturile solicitanţilor de azil şi ale refugiaţilor şi să includă garanţii procedurale importante, aşa cum se precizează clar în hotărârea CEDO?
Does the Commission agree that any revision of the Dublin II system should be consistent with the rights of asylum-seekers and refugees and include important procedural safeguards, as clearly indicated in the ECtHR judgment?
Poate preciza Comisia ce modificări antrenează hotărârea CEDO cu privire la reformarea Regulamentului Dublin, în special în ceea ce priveşte interviurile personale, calea de atac efectivă şi conceptul de vulnerabilitate inerentă situaţiei solicitanţilor de azil?
Can the Commission indicate precisely which modifications the ECtHR judgment entails regarding the recast of the Dublin regulation, especially on personal interview, effective remedy and the concept of vulnerability inherent in the situation of asylum-seekers?
Având în vedere hotărârea menţionată anterior, se poate angaja Comisia să promoveze un sistem european just de acordare a azilului, care să asigure respectarea drepturilor solicitanţilor de azil şi ale refugiaţilor de bună-credinţă, inclusiv respectarea principiilor de la baza sistemului internaţional de protecţie, şi anume principiile umanitare şi împărţirea responsabilităţilor?
Taking into account the above-mentioned judgment, can the Commission commit itself to promoting a fair European asylum system which ensures respect for the rights of asylum-seekers and refugees in good faith, including respect for the principles at the core of the international protection system, namely humanitarianism and responsibility-sharing?
Întrebarea cu solicitare de răspuns oral O-000028/2011
Question for oral answer O-000028/2011
în numele Grupului S&D Subiect: Incălcări ale drepturilor omului şi ale legislaţiei referitoare la protecţia vieţii private în Bulgaria
on behalf of the S&D Group Subject: Breaches of human rights and privacy law in Bulgaria
Ultimele rapoarte privind utilizarea abuzivă de către stat a interceptării convorbirilor telefonice în Bulgaria arată că cazurile de interceptare a convorbirilor telefonice au crescut până la circa 20 000 în 2010, dublul cifrei din 2009.
The latest reports concerning the misuse of State wiretapping in Bulgaria show that instances of wiretapping increased to around 20 000 in 2010, double the figure for 2009.
Decizia Parlamentului Bulgariei de a desfiinţa Biroul independent pentru controlul măsurilor referitoare la mijloacele informative speciale înseamnă că, în Bulgaria, nu mai există nicio supraveghere legitimă a utilizării interceptării convorbirilor telefonice de către Serviciul secret bulgar.
The decision by the Bulgarian Parliament to close the Independent Bureau for the Control of Special Intelligence Measures means that in Bulgaria there is no longer any legitimate supervision of the use of wiretapping by the Bulgarian Secret Service.
În consecinţă, numai 2% din benzile care conţin material înregistrat sunt utilizate ca probe în instanţă, în timp ce restul sunt păstrate pe perioade mai lungi decât permite legislaţia şi exploatate în scopuri politice.
As a result, only 2% of the tapes containing recorded material are used as evidence in court, while the rest are kept for longer than legally permitted and exploited for political purposes.
Recent, au existat şi alte cazuri în care, în alte state membre, a fost în joc dreptul la protecţia datelor personale, în special în legătură cu cooperarea în domeniul poliţienesc şi judiciar în materie penală.
There have been other recent cases in which the right to protection of personal data has been at stake in other EU Member States, particularly in connection with police and judicial cooperation in criminal matters.
- să adopte măsuri vizând solicitarea tuturor informaţiilor necesare referitoare la interceptarea convorbirilor telefonice efectuate de guvernul bulgar, în scopul verificării legalităţii acestora şi a respectării, de către acestea, a legislaţiei naţionale şi a UE privind protecţia datelor cu caracter personal, inclusiv a Cartei Drepturilor Fundamentale şi a Directivei 95/46/CE?
- to take steps to request all necessary information on the wiretapping activities conducted by the Bulgarian Government in order to verify their legality and compliance with national and EU law on data protection, including the Charter of Fundamental Rights and Directive 95/46/EC?
- să elaboreze o nouă legislaţie, mai eficientă, în materie de protecţie a datelor cu caracter personal, bazată pe Directiva 95/46/CE, în scopul îmbunătăţirii nivelului de protecţie al datelor personale de care se bucură cetăţenii UE, inclusiv în cadrul cooperării în domeniul poliţienesc şi judiciar în materie penală, într-un efort vizând instituirea unor norme europene comune mai stricte pentru protecţia datelor şi împiedicarea, pe viitor, a abuzurilor de putere şi încălcărilor drepturilor omului?
- to draw up new, more effective data protection legislation, based on Directive 95/46/EC, to improve the level of protection of personal data afforded to EU citizens, including in the framework of police and judicial cooperation in criminal matters, in an effort to establish stringent common European standards for data protection and prevent future misuses of power and breaches of human rights?
Întrebarea cu solicitare de răspuns oral O-000029/2011
Question for oral answer O-000029/2011
în numele Grupului ECR Subiect: Implementarea Strategiei UE pentru regiunea Dunării
on behalf of the ECR Group Subject: Implementation of the EU Strategy for the Danube Region
Consiliul European din 18n şi 19 iunie 2009 a solicitat Comisiei să elaboreze o Strategie UE pentru regiunea Dunării până la finele anului 2010.
The European Council of 18 and 19 June 2009 called on the Commission to draw up an EU Strategy for the Danube Region by the end of 2010.
La 8 decembrie, Comisia a dat publicităţii Comunicarea „Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Dunării” (COM(2010)0715) şi Planul de acţiune aferent, care propune patru piloni şi se concentrează asupra unui număr de 11 domenii prioritare.
On 8 December the Commission published the Communication ‘European Union Strategy for Danube Region’ (COM(2010)0715) and the accompanying Action Plan, which proposes four pillars that will focus on 11 Priority Areas.
În perioada în care a fost dezvoltată, Parlamentul European a constituit un partener permanent şi de încredere, ceea ce va continua să fie şi pe durata implementării Strategiei danubiene a UE.
During the development of the EU Danube Strategy the European Parliament was a constant and trustful partner and it will continue to be during implementation of the strategy.
Regiunea danubiană este un important punct de intersectare a programelor UE din cadrul politicii de coeziune, a programelor destinate ţărilor acoperite de politica europeană de vecinătate şi potenţialilor candidaţi la aderare.
The Danube region is an important crossover point between the EU’s Cohesion Policy programmes, programmes for countries covered by the European Neighbourhood Policy and potential candidates for accession.
În consecinţă, ea este un spaţiu în care se pot dezvolta intense sinergii între diferite politici ale UE: coeziune, transporturi, turism, agricultură, pescuit, dezvoltare economică şi socială, energie, mediu, politica în materie de extindere şi de vecinătate.
It therefore represents an area where enhanced synergies between different EU policies can be developed: cohesion, transport, tourism, agriculture, fisheries, economic and social development, energy, environment, enlargement and neighbourhood policy.
Dunărea este cel mai lung fluviu din UE şi cel de al doilea ca lungime din Europa, el străbătând, cu cei peste 2.857 de km ai săi, zece ţări, din Pădurea Neagră până la Marea Neagră.
The Danube is the longest river in the EU and the second longest in Europe, crossing ten countries over its 2 857 km from the Black Forest to the Black Sea.
Canalul transeuropean Rin - Dunăre (coridorul de transport paneuropean VII) asigură o legătură directă între Marea Nordului şi Marea Neagră (Rotterdam – Sulina, 3.500 km).
The Rhine–Danube trans-European waterway (Pan-European transport corridor VII) provides a direct link between the North Sea and the Black Sea (Rotterdam–Sulina, 3 500 km).
În bazinul dunărean locuiesc peste 160 milioane de persoane, iar aproximativ 75 de milioane direct de-a lungul fluviului.
Over 160 million people live in the Danube basin and around 75 million live in the regions directly alongside the river.
De asemenea, delta Dunării (6.000 km 2 ) face parte din patrimoniul mondial Unesco din 1991 şi adăposteşte 70% din populaţia mondială de pelicani albi, moruni albi şi sturioni.
Also, the Danube delta (6 000 km 2 ) has been a Unesco world heritage site since 1991 – home to 70 % of the world’s population of white pelicans, belugas and sturgeons.
Având în vedere importanţa regiunii danubiene, în prezent este necesar ca strategia să fie implementată şi, pentru a aduce prosperitate, să determine o dezvoltare durabilă, să creeze locuri de muncă şi securitate în zonă, permiţând tuturor cetăţenilor să beneficieze de pe urma sa.
In view of the importance of the Danube region, it is necessary that the Strategy should now be implemented and, in order to bring prosperity, deliver sustainable development, job creation and security in the area, enabling all citizens to benefit from it.
Dată fiind importanţa acestei strategii, ar dori Comisia să indice în mod detaliat în ce fel va asigura implementarea Strategiei danubiene a UE şi care va fi modelul de guvernanţă adoptat în acest scop?
In view of the importance of this strategy, would the Commission detail how it will ensure the implementation of the EU Danube Strategy and what will be the governance model for its implementation?
Ce impact va avea Strategia danubiană a UE asupra altor domenii ale politicii, cum este politica UE de extindere şi cea de vecinătate?
What impact will the Danube Strategy have on other policy areas, such as the EU Enlargement and Neighbourhood Policy?
Întrebarea cu solicitare de răspuns oral O-000030/2011
Question for oral answer O-000030/2011
Subiect: Poziţia oficială a Consiliului UE cu privire la expulzarea romilor din Franţa
Subject: Official position of the Council regarding the expulsion of Roma from France
Decizia Franţei de a expulza de pe teritoriul său cetăţenii UE de etnie romă din România și Bulgaria a declanşat un răspuns prompt din partea Parlamentului European care, în rezoluţia sa din 9 septembrie 2010 ( P7_TA(2010)0312 ), „își exprimă profunda îngrijorare cu privire la măsurile luate măsuri ce prevăd expulzarea lor”, și , prin urmare, îndeamnă autoritățile (franceze) „să suspende de urgență orice expulzări ale romilor și invită totodată Comisia, Consiliul și statele membre să intervină cu solicitări similare”.
The decision by France to expel from its territory Roma EU citizens from Romania and Bulgaria has prompted an immediate response by the European Parliament which, in its resolution ( P7_TA(2010)0312 ) of 9 September 2010, ‘expresses its deep concern at the measures ... providing for their expulsion’ and accordingly urges (the French) authorities immediately to suspend all expulsions of Roma, at the same time calling on the Commission, the Council and the Member States to intervene with the same request’.
Vorbind în numele Comisiei, Viviane Reding, comisar pentru justiţie, a dat publicităţii o declaraţie care cuprindea următoarele observaţii: „Discriminarea pe baza originii etnice sau a rasei nu-şi are locul în Europa.
Speaking on behalf of the Commission, Viviane Reding, Commissioner for Justice, Fundamental Rights and Citizenship, issued a statement which included the following observations: ‘Discrimination on the basis of ethnic origin or race has no place in Europe.
Aceasta este incompatibilă cu valorile pe care UE s-a întemeiat.
It is incompatible with the values on which the European Union is founded.
Autoritățile naționale care discriminează grupurile etnice în aplicarea legislației europene încalcă și Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, pe care au semnat-o toate statele membre, inclusiv Franţa”.
National authorities who discriminate against ethnic groups in the application of EU law are also violating the EU Charter of Fundamental Rights, which all Member States, including France, have signed up to’.
Singura instituţie a UE care nu şi-a făcut încă cunoscută poziţia este Consiliul, dând astfel naştere unor grave îndoieli în rândul popoarelor Europei în ceea ce priveşte protecţia drepturilor omului şi a drepturilor fundamentale în UE.
The only EU institution which has not yet made its position known is the Council, giving rise to serious doubts among the peoples of Europe regarding the protection of human and fundamental rights in the EU.
Care este opinia pe care o adoptă Consiliul în privinţa acestei chestiuni specifice?
What view does the Council take of this particular issue?
Întrebarea cu solicitare de răspuns oral O-000031/2011
Question for oral answer O-000031/2011
în numele Grupului S&D Subiect: Respectarea mecanismelor naționale de stabilire a salariilor și a pensiilor
on behalf of the S&D Group Subject: Respect of national wage and retirement-setting mechanisms
În luna decembrie a anului trecut, Comisia, în colaborare cu FMI, a încheiat un memorandum de înțelegere cu guvernul irlandez privind aplicarea unor obligații politice specifice pentru accesul la împrumuturi de la Mecanismul european de stabilitate financiară/Fondul european de stabilitate financiară pe o perioadă de trei luni, reînnoibilă.
In December last year, the Commission, in association with the IMF, concluded a Memorandum of Understanding with the Irish Government applying specific policy obligations for access to loans from the European Financial Stability Mechanism/European Financial Stability Facility on a rolling three-month basis.
Printre aceste obligații se numără:
Amongst those obligations are:
1. reducerea salariului minim legal și
1. the reduction of the legal minimum wage, and
2. revizuirea sistemului existent de acorduri colective privind salariile în Irlanda, care protejează persoanele cu salariu scăzut împotriva exploatării.
2. a review of the established system of collective pay agreements in Ireland which protects the low-paid from exploitation.
În plus, în Studiul privind creșterea anuală (SCA) adoptat de Comisiei la 12 ianuarie, această abordare devine regula generală.
Moreover in the Annual Growth Survey (AGS), adopted by the Commission on 12 January, this approach becomes the general rule.
Date fiind dispozițiile articolului 152 din TFUE, care respectă autonomia partenerilor sociali, și a articolului 153 alineatul (5) din TFUE, care exclude în mod explicit măsurile UE în domeniul salariilor, ce temei juridic din Tratate autorizează Comisia să intervină în mecanismele naționale de stabilire a salariilor și pensiilor în acest mod?
Given the provision of Article 152 of TFEU which respects the autonomy of the social partners, and Article 153(5) of the TFEU which expressly excludes EU action in the field of pay, what legal base in the Treaties authorises the Commission to interfere in national wage and retirement-setting mechanisms in this manner?
Întrebarea cu solicitare de răspuns oral O-000032/2011
Question for oral answer O-000032/2011
Cetăţenii UE sunt din ce în ce mai proactivi, încercând să fie informaţi în permanenţă, în măsura posibilităţilor, în mod personalizat, în legătură cu cele mai bune tratamente şi medicamente disponibile.
EU citizens are becoming increasingly proactive, seeking to be constantly informed, as far as possible on a personalised basis, about the best treatments and medicines available.
În acest context, celulele stem hematopoietice (sangvine) s-au dovedit foarte eficiente în tratarea mai multor afecţiuni debilitante, iar un mare număr de studii clinice sunt în desfăşurare în prezent.
In this context, hematopoietic (blood) stem cells have been proved to be very effective in treating several disabling diseases, and a large number of clinical trials are currently in progress.
Spre deosebire de recoltarea altor celule stem, prelevarea de celulele stem din sângele din cordonul ombilical este lipsită de dureri atât pentru mamă, cât şi pentru copil şi, de asemenea, reprezintă o sursă importantă de celule stem tinere şi nediferenţiate.
The collection of umbilical cord blood stem cells, unlike other stem cells, is painless for mother and child and also offers an important source of young, undifferentiated stem cells.
Totuşi există o singură oportunitate de a preleva celulele stem adulte din sângele din cordonul ombilical şi anume la naştere.
However, there is only one opportunity to collect these adult cord blood stem cells, which is at birth.
În prezent, în Europa, sunt prelevate mai puţin de 1% din celulele stem la naştere.
Currently, in Europe, less than 1% of stem cells at birth are collected.
Având în vedere cele mai recente evoluţii în cercetarea terapiei celulare şi a medicinei regenerative şi dreptul cetăţenilor UE de a lua decizii referitoare la sănătate în temeiul unor informaţii obiective şi imparţiale, cum intenţionează Comisia să amelioreze informarea părinţilor cu privire la avantajele celulelor stem prelevate din sângele din cordonul ombilical şi la opţiunile pe care le au la naşterea copilului lor?
In view of the latest research advances in cell therapy and regenerative medicine and of EU citizens’ right to make health-related decisions based on objective and impartial information, how is the Commission planning to improve the provision of information to parents about the advantages of cord blood stem cells and about the choices they have at their child’s birth?