natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vreţi să ştiţi câtă energie consumaţi în gospodărie?
Our homes are another area where we can make savings.
Parlamentul European a aprobat regulile care cer etichetarea aparaturii electrocasnice, precum frigiderele, maşinile de spălat sau cuptoarele, cu informaţii despre consumul de energie al acestora.
Just a few weeks ago Parliament backed the ban on old fashioned light bulbs, which often produce more heat than light.
Autoturismele şi avioanele emit foarte mult bioxid de carbon.
New energy efficient light bulbs can be as much as 75% more efficient.
Astfel veţi putea cumpăra o maşină de ultimă generaţie, care emite puţin CO2.
MEPs have also backed greater use of energy labelling for things like fridges and washing machines.
Sunteţi mulţumit de ce au făcut deputaţii europeni până acum?
The A-E scale shows the buyer how energy efficient a product is.
Mai sunt lucruri de făcut?
Diversifying sources of energy
20090316STO51831 Materialele publicitare trebuie să specifice consumul energetic al produselor (în engleză) A venit timpul să renunţăm la becurile incandescente Solidaritatea între statele UE este esenţială pentru securitatea energetică Criza gazului în prin plan la Parlamentul European Siguranţa energetică - o „cheie geostrategică în următorii 50 de ani“ Planurile naţionale pentru eficienţa energetică (în engleză) Politica energetică a UE: securitatea energetică pe primul loc Siguranţa energetică în viitor (în engleză) Problema furnizării cu gaz Ucrainei şi UE de către Rusia Directiva privind resursele de energie regenerabile (în engleză)
20090316STO51831 Climate change: wide-ranging EU measures to fight global warming Advertising should show energy consumption of products MEPs back final switch to energy efficient light bulbs Gas crisis highlights need for energy security say MEPs Moscow-Kiev gas stand off: MEPs quiz key players Follow-up of the energy efficiency national action plans Energy security: EP adopts blueprint for the EU's future energy strategy MEPs and Council Presidency reach deal on renewables directive
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090223STO50162 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090309IPR51304 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090202STO47914 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090223STO50162 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090109STO45753 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090202STO47914 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090126STO47091 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090109STO45753 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218IPR49829 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218IPR49829 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090203IPR48106 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090203IPR48106 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081209IPR44022 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081209IPR44022 0 NOT XML V0//EN
Apelurile din străinătate: din nou mai ieftine
MEPs force big cuts in mobile prices
Europenii vor plăti mai puţin pentru apelurile în regim de roaming Costurile apelurilor şi SMS-urilor din străinătate vor fi reduse din nou.
A women on a mobile phone MEPs have just voted to force large scale cuts in the price of text messages whilst abroad and other data roaming services.
În plus, un SMS trimis din străinătate va costa numai 11 eurocenţi, faţă de 29 în medie în momentul de faţă.
After a family holiday or business trip many people get a nasty surprise when they get their phone bill.
Marţi, 21 aprilie, deputaţii europeni vor dezbate în plen noile taxe pentru apelurile în regim de roaming.
The compromise sets price ceilings beneath which mobile operators could compete by offering lower prices:
Pentru primirea unui apel, costul va fi plafonat la 19 eurocenţi (fără TVA) pe minut.
From 1 July 2010: a maximum of €0.39 per minute (excluding VAT) for outgoing and a maximum of €0.15 per minute (excluding VAT) for incoming roaming calls.
De la 1 iulie 2010, limitele vor fi de 39, respectiv 15 eurocenţi, iar de la 1 iulie 2011, acestea vor fi de 35, respectiv 11 eurocenţi.
From 1 July 2011: a maximum of €0.35 per minute (excluding VAT) for outgoing and a maximum of €0.11 per minute (excluding VAT) for incoming roaming calls.
Acces internet mai ieftin
Downloads and internet surfing
Comisia pentru Industrie mai doreşte ameliorarea transparenţei privind costurile furnizării de acces internet şi ale descărcării de fişiere de pe web.
MEPs also want to improve transparency for surfing the web and downloading data on mobile phones while abroad.
În acest fel, consumatorii vor fi mai bine protejaţi împotriva şocurilor în momentul primirii facturilor.
Members agreed with the Council and Commission that price caps should be set for data roaming services (such as downloading and sending emails from mobile phones).
Raportoarea parlamentară Adina-Ioana Vălean (Grupul Alianţei Liberalilor şi Democraţilor pentru Europa, România) speră ca „toate părţile să adopte un acord concret în prima lectură, astfel încât consumatorii europeni să poată beneficia din plin de acest nou regulament încă de la începutul verii”.
Parliament's rapporteur, Romanian Liberal MEP Adina-Ioana Vălean commented: "I am hopeful that all parties will endorse a concrete first-reading agreement so that European consumers can fully benefit from this new regulation by the beginning of this summer."
20090316STO51832 Roaming: Parlamentul reduce costul utilizării telefoanelor mobile în străinătate Comisia pentru Industrie, cercetare şi energie Telefonia mobilă: un plafon de 40 de eurocenţi pe minut din vara lui 2010 (în engleză)
20090316STO51832 Parliament cuts cost of using mobile phones abroad Industry, Research and Energy Mobile roaming: €0.40 per minute cap from summer 2010 Watch live Tuesday evening Parliament's Agenda
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090309IPR51301 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090309IPR51301 0 NOT XML V0//EN
Provocările perioadei 2009-2014
Challenges ahead 2009-2014
În continuare vă este prezentată o selecţie a câtorva dintre cele mai importante probleme cu care urmează să se confrunte deputaţii PE aleşi la 4-7 iunie 2009; acestea includ serviciile financiare, politica socială, schimbările climatice, extinderea UE, imigraţia, terorismul, securitatea, agricultura şi, dacă şi atunci când va fi ratificat de către toate statele membre, punerea în aplicare a Tratatului de la Lisabona.
Here we present a selection of some of the major issues that will face the MEPs elected on 4-7 June 2009, which include financial services, social policy, climate change, EU enlargement, immigration, terrorism, security, agriculture and, if and when ratified by all Member States, the implementation of the Lisbon Treaty.
Criza pieţei financiare, care a dus sistemul bancar la un pas de colaps în toamna anului 2008, are acum un impact asupra restului economiei, înăsprirea condiţiilor de creditare afectând consumul individual şi investiţiile în industrie.
The financial market crisis, which saw the banking system on the brink of collapse in autumn 2008, is now having an impact on the rest of the economy as the credit squeeze affects household spending and industrial investment.
Îmbunătăţirea cadrului european de reglementare financiară va constitui o provocare majoră pentru următorul Parlament European ales.
Improving Europe’s framework of financial regulation will be a major issue for the next European Parliament.
Ocuparea forţei de muncă şi protecţia socială în Europa
Employment and social protection in Europe
Lupta împotriva efectelor crizei economice, impactul schimbărilor demografice şi păstrarea modelului social european sunt tot atâtea provocări cărora deputaţii nou-aleşi vor trebui să le ofere un răspuns.
The consequences of the economic crisis, the impact of demographic change and the best way to safeguard the European social model are among issues in store for the new intake of MEPs.
Aceştia vor trebui, de asemenea, să se pronunţe cu privire la o serie de chestiuni dezbătute pe parcursul legislaturii 2004-2009.
They will also have to take decisions on various topics debated during the 2004-2009 legislature.
Schimbările climatice / energie
Climate change/energy
Schimbările climatice reprezintă o provocare de importanţă crucială pentru umanitate.
Climate change is a crucial challenge for mankind.
Punerea în aplicare a legislaţiei comunitare pentru a lupta împotriva acestor schimbări, deşi dură, nu va fi îndeajuns.
Implementing the EU's legislation to combat it, will be tough, but not enough.
În acelaşi timp, UE trebuie să continue discuţiile pentru crearea unui regim climatic internaţional post-Kyoto, asupra căruia ar trebui să se convină la Copenhaga, până la sfârşitul lui 2009.
The EU must simultaneously pursue talks on a worldwide post-Kyoto climate regime, to be agreed in Copenhagen by the end of 2009.
Afaceri externe
Foreign affairs
Provocările de politică externă se referă la înlocuirea Acordului de parteneriat şi cooperare cu Rusia, care a expirat, prevenirea întreruperilor în furnizarea de gaz natural din Rusia prin Ucraina, înlăturarea barierelor comerciale netarifare în relaţiile cu China, găsirea unei soluţii la conflictul israelo-palestinian şi monitorizarea progreselor în vederea încheierii unor acorduri de asociere cu America Latină.
Foreign affairs challenges include replacing the expired Partnership and Co-operation Agreement with Russia, preventing the disruption of gas supplies from Russia via the Ukraine, removing non-tariff barriers to trade with China, seeking a solution to the Israeli-Palestinian conflict, and monitoring progress towards association agreements with Latin America.
Bulgaria şi România, care s-au alăturat UE în 2007, nu vor fi ultimele state care aderă la aceasta.
Bulgaria and Romania, which joined the EU in 2007, will not be the last to do so.
Croaţia, Turcia şi Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei sunt, în mod oficial, ţări candidate.
Croatia, Turkey, and the Former Yugoslav Republic of Macedonia are official candidates.
Altele, precum Serbia, Muntenegru şi Kosovo au „perspective” de a adera.
Others, such as Serbia, Montenegro and Kosovo, also have a "prospect" of joining.
Dezbaterile referitoare la cât de pregătite sunt acestea pentru a adera şi stabilirea unor posibile date de aderare vor constitui puncte importante pe ordinea de zi a Parlamentului în următorii ani.
Debates about whether they are ready to join, and possible dates for joining, will be high on Parliament's agenda in the coming years.
Datorită sosirii în UE a numeroşi imigranţi în fiecare an, deseori în circumstanţe tragice, statele membre trebuie să coopereze în vederea gestionării fluxului de imigranţi.
The arrival each year of many immigrants in the EU, often in tragic circumstances, is forcing Member States to cooperate on the management of migratory movements.
În acest domeniu, orice politică pusă în aplicare de un anumit stat are consecinţe asupra vecinilor săi, în special în sudul Europei.
In this field, any policy applied by one country has an impact on its neighbour, especially in southern Europe.
O politică echilibrată în domeniul imigraţiei va duce beneficii atât sudului Europei, cât şi nordului continentului.
The creation of a balanced immigration policy should benefit both the north and the south of the continent.
În anii care au urmate atentatelor din New-York, Madrid şi Londra statele membre şi-au întărit coordonarea în ceea ce priveşte lupta împotriva terorismului graţie, printre altele, platformelor de cooperare reprezentate de Europol şi Eurojust.
In the years following attacks on New York, Madrid and London, the Member States improved their coordination in the fight against terrorism, partly through the "cooperation platforms" provided by Europol and Eurojust.
În următoarea legislatură vor fi avute în vedere noi măsuri de prevenire a actelor de terorism.
New measures to prevent acts of terrorism will be examined by MEPs in the new Parliament.
Menţinerea unui echilibru între securitate şi protecţie, pe de-o parte, şi viaţa privată şi drepturile fundamentale, pe de altă parte, va constitui, de asemenea, o provocare importantă.
The balance between security and protection on the one hand and privacy and fundamental rights on the other will also be key issues.
Deputaţii aleşi în iunie 2009 vor contribui la pregătirea următoarei reforme majore a PAC, prevăzută pentru 2013.
MEPs elected in June 2009 will take part in preparations for the next major overhaul of the CAP, scheduled for 2013.
Rezultatele acesteia vor depinde, între altele, de discuţiile dintre statele membre pe tema bugetului după 2013, precum şi de alţi factori cum ar fi evoluţia situaţiei climatice.
The outcome will depend partly on the expected budgetary battle between Member States on the post-2013 period and partly on other factors such as climate change.
Dacă va fi ratificat, Tratatul de la Lisabona va conferi Parlamentului European puterea de codecizie în acest sens, împreună cu miniştrii agriculturii din statele membre.
The Lisbon Treaty, if ratified, will give Parliament joint-decision making powers with agriculture ministers in this area.
Tratatul de la Lisabona
The Lisbon Treaty
Dacă şi atunci când va fi ratificat de statele membre ale UE, Tratatul de la Lisabona va crea cadrul legal şi instrumentele necesare pentru a face faţă provocărilor celor mai stringente ale Europei.
If ratified by EU Member States, the Lisbon Treaty would create the legal framework and tools needed to meet Europe's most pressing challenges.
Conferind Parlamentului European ales în mod direct competenţe suplimentare de luare a deciziilor în domenii precum afacerile interne, agricultura şi bugetul, UE, în ansamblul său, va deveni o entitate mai responsabilă din punct de vedere democratic.
By giving the directly-elected European Parliament more power over the EU’s decision making in areas like home affairs, agriculture and the budget, it would make the EU as a whole more democratically accountable.
Îmbunătăţirea supravegherii şi a reglementării pieţelor financiare
Improving the supervision and regulation of financial markets
Primele acte legislative sunt deja în curs de elaborare, iar instituţiile europene au în vedere adoptarea acestora înainte de alegeri: îmbunătăţirea Directivei privind cerinţele de capital (regulile privind rezervele de capital ale băncilor pentru acoperirea riscurilor) şi măsurile menite să elimine conflictele de interese ale agenţiilor de rating al creditelor sunt doar câteva exemple în acest sens.
The first pieces of legislation are already in progress and the EU institutions are aiming to get them adopted before the elections: improvements to the Capital Requirements Directive (on the rules governing how much capital banks need to hold in relation to the risks they run) and measures to address conflicts of interests in credit rating agencies are two examples.
Totuşi, Parlamentul a solicitat în mod formal Comisiei să înainteze propuneri referitoare la o gamă mult mai largă de chestiuni, printre care: asigurarea aplicării unui sistem de cerinţe de capital tuturor instituţiilor financiare, indiferent de forma juridică efectivă a acestora – aceasta ar include fondurile de investiţii speculative şi fondurile de investiţii cu capital privat; întărirea statutului, puterii de decizie şi rolului comisiilor autorităţilor naţionale de supraveghere pentru a garanta aplicarea consecventă a reglementărilor europene în cazul tuturor pieţelor financiare din UE; să se insiste ca autorităţile naţionale însărcinate cu supravegherea societăţilor financiare multinaţionale să colaboreze în cadrul unor colegii speciale pentru a examina activitatea grupului în ansamblu, precum şi a societăţilor care îl compun.
But Parliament has formally requested the Commission to make proposals on a much wider range of subjects, including: to ensure that a system of capital requirements applies to all financial institutions regardless of their precise legal form – this would include hedge funds and private equity vehicles; to strengthen the status, decision making power and role of the committees of national supervisory authorities who aim to ensure European rules are applied consistently across all the EU’s financial markets; to insist that national supervisors of multinational financial companies work together in colleges to look at the group as well as its component parts.
Dincolo de Raportul de Larosière
Beyond the de Larosière report
Comisia a solicitat fostului director general al FMI, Jacques de Larosière, să conducă un grup care să elaboreze propuneri privind supravegherea financiară transfrontalieră.
The Commission asked former IMF Managing Director Jacques de Larosière to lead a group to come up with proposals on cross-border financial supervision.
Noile propuneri legislative rezultate din raportul de Larosière vor face obiectul unei proceduri de codecizie a Parlamentului şi a Consiliului prin care se va decide aprobarea sau modificarea acestora.
New legislative proposals resulting from de Larosière report will be subject to co-decision approval or amendment by Parliament and Council.
O atenţie mai mare acordată Băncii Centrale Europene
Keeping an eye on the European Central Bank
Comisia pentru afaceri economice şi monetare a Parlamentului European va continua să fie singurul cadru în care se pot adresa interpelări publice preşedintelui Băncii Centrale Europene de către reprezentanţii aleşi.
The Economic and Monetary Affairs Committee of the European Parliament will continue to be the only place where the European Central Bank President is questioned in public by elected representatives.
De patru ori pe an, Jean-Claude Trichet răspunde timp de două ore întrebărilor deputaţilor PE, explicând şi motivând deciziile BCE.
Four times a year, Jean-Claude Trichet spends two hours responding to MEPs, explaining and defending the ECB’s decisions.
Aceste sesiuni reprezintă o modalitate importantă de a asigura monitorizarea publică a activităţii Băncii Centrale Europene ca entitate independentă.
These sessions are an important part of ensuring proper public scrutiny of the work of Europe’s independent central bank.
Criza economică actuală va avea consecinţe directe în ceea ce priveşte ocuparea forţei muncă.
The current economic crisis will have direct consequences on employment.
În acest context, Parlamentul consideră că este necesară coordonarea eforturilor întreprinse de UE şi de către statele membre în vederea punerii în aplicare a planului de redresare economică.
Parliament believes the efforts being made under the recovery plan by the EU and its Member States must be coordinated.
Viitorul sistemelor de asigurări sociale
The future of social security systems
Deputaţii s-au pronunţat în repetate rânduri, pe parcursul legislaturii 2004-2009, asupra viabilităţii sistemelor de asigurări sociale din Uniunea Europeană, aceasta fiind o adevărată provocare în deceniile care vor urma.
Several times during the 2004-2009 legislature, MEPs voted on the viability of social security systems in the European Union, a real challenge for the coming decades.
Populaţia cu vârste între 15 şi 64 de ani din Uniunea Europeană va scădea cu 48 de milioane până în 2050, iar gradul de dependenţă se va dubla în aceeaşi perioadă de timp, ceea ce va atrage după sine o creştere a cheltuielilor publice aferente pensionarilor şi sistemului sanitar în majoritatea statelor membre.
The section of the European Union's population aged 15 to 64 will fall by 48 million by 2050 and the dependency ratio will double in the same period, leading to increased public expenditure in most Member States on pensions and health.
Dimensiunea socială a pieţei interne
The social dimension of the internal market
Cu ocazia dezbaterilor referitoare la Directiva privind serviciile, s-a pus problema includerii serviciilor de interes general (SIG) (învăţământ, protecţie socială).
During the debate on the services directive the question arose of including services of general interest (SGI), such as education and social security.
Noua Comisie Europeană ar putea prezenta o directivă-cadru specifică privind SIG.
The new European Commission may propose a specific framework directive on SGI.
În cadrul Parlamentului actual, există dezacorduri profunde legate de necesitatea unei astfel de legislaţii.
In the current Parliament there are deep divisions over the need for such legislation.
Concilierea vieţii profesionale şi a vieţii private
Reconciling work and private life
În octombrie 2008, Comisia Europeană a propus o serie de măsuri menite să amelioreze concilierea dintre viaţa profesională şi viaţa de familie; printre acestea, s-a numărat revizuirea legislaţiei europene privind concediul de maternitate şi a celei referitoare la soţii care ajută în activitatea desfăşurată de partener.
In October 2008, the European Commission proposed a package of measures aimed at better reconciling work and family life, including a revision of EU law on maternity leave and leave for an assisting spouse.
Parlamentul, ca organ de colegiferare în această chestiune, trebuie să se pronunţe la prima lectură asupra acestor aspecte, înainte de alegerile europene.
Parliament, which has joint decision-making powers on this matter, must vote on it at first reading before the European elections.
Totuşi, în cazul în care nu se ajunge la un compromis cu Consiliul până atunci, noul Parlament va trebui să reia dezbaterile.
However, if a compromise with the Council is not reached by then, the new Parliament will have to take up the baton.
Asistenţa medicală transfrontalieră
Cross-border healthcare
În prezent, este în curs de examinare de către Parlamentul European o propunere legislativă care are drept scop facilitarea accesului pacienţilor la asistenţă medială în cadrul Uniunii Europene.
A draft law which would facilitate patients' access to healthcare in the European Union is currently being examined by the European Parliament.
Obiectivul acesteia este de a clarifica drepturile de rambursare şi de a garanta respectarea normelor de calitate şi de siguranţă a serviciilor medicale oferite pacienţilor care beneficiază de asistenţă medicală în alt stat membru decât cel ai cărui resortisanţi sunt.
The aim is to clarify entitlements to refunds and to guarantee quality and safety standards for patients who have medical care in a Member State other than their own.
Parlamentul este organ de colegiferare şi în această chestiune şi trebuie să se pronunţe asupra acestor aspecte la prima lectură, în aprilie 2009, înainte de alegerile europene.
Here too, Parliament has joint decision-making power and must vote at first reading before April 2009, before the elections.
Totuşi, în cazul în care nu se ajunge la un compromis până atunci, noul Parlament va trebui să reia discuţiile.
However, if a compromise is not reached by then, the new Parliament will resume discussions.
În iunie 2007, Parlamentul a aprobat în primă lectură o propunere de directivă care viza să faciliteze mobilitatea lucrătorilor prin stabilirea unor norme minime pentru dobândirea dreptului la pensie suplimentară.
A draft directive aimed a easing workers' mobility by laying down minimum standards for the acquisition of supplementary pension rights was approved by Parliament at first reading in June 2007.
Această directivă este încă în curs de examinare de către Consiliu.
The directive is now awaiting a decision from the Council.
Directiva privind timpul de lucru
Working time directive
În sfârşit, noul Parlament va trebui să reia şi discuţiile privind timpul de lucru în UE, în urma negocierilor dintre Consiliu şi Parlament dinainte de alegeri.
Lastly, the new Parliament will also have to pick up the question of working hours in the EU, following negotiations between the Council and Parliament prior to the elections.
Cu ocazia votului din decembrie 2008, Parlamentul a decis ca săptămâna de lucru în cadrul UE să rămână limitată la 48 de ore şi că trebuie eliminate derogările de la acest principiu.
At a vote in December 2008, Parliament took the position that the EU's maximum working week should stay at 48 hours and that derogations to this principle should be scrapped.
Asigurarea îndeplinirii obiectivelor climatice
Ensuring that the EU meets its climate targets
Schimbările climatice reprezintă o provocare crucială pentru umanitate.
Climate change is a crucial challenge for mankind.