natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ce părere are Comisia despre organizarea unei conferințe speciale la nivel înalt, la care să participe reprezentanți ai organismelor politice, ai societății civile, ai organizațiilor sociale și instituționale, cu scopul de a contribui la procesul de dezvoltare a unor politici mai coerente de combatere a violenței împotriva femeilor?
What does the Commission think about organising a special high-level conference attended by representatives coming from political bodies, civil society and social and institutional organisations, with the aim of feeding into a process of developing more coherent policies to address violence against women?
Când intenționează Comisia să organizeze unui An european al combaterii violenței împotriva femeilor, astfel cum a solicitat Parlamentul European, în mod repetat, încă din anul 1997?
When does the Commission intend to organise a European Year against Violence against Women as repeatedly called for by the EP since 1997?
ÎNTREBARE ORALĂ URMATĂ DE O DEZBATERE O-0098/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0098/09
Subiect: Strategia Consiliului pentru Conferința de la Copenhaga privind schimbările climatice (COP 15)
Subject: Council's strategy for the Copenhagen Conference on Climate Change (COP 15)
Care este strategia Consiliului pentru a se asigura că părțile participante la Conferința de la Copenhaga privind schimbările climatice , atât cele dezvoltate cât și cele în curs de dezvoltare, vor ajunge la un acord ambițios?
What is the Council's strategy to ensure that both developed and developing Parties to the Copenhagen Climate Change Conference reach an ambitious agreement?
Ce va face Consiliul pentru a se asigura că acest acord impune obiective obligatorii privind emisiile de gaze, care ar conduce la reducerea emisiilor la nivel mondial în țările industrializate la un nivel care să se apropie de limita superioară a intervalului de 25-40% pentru 2020, față de 1990, conform recomandărilor celui de-al patrulea raport de evaluare al grupului interguvernamental privind schimbările climatice?
What will the Council do to guarantee that this agreement imposes binding emission targets which would lead to global emission reductions in the industrialised countries at the high end of the 25-40% range for 2020 compared to 1990, as recommended by the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change?
Care sunt nivelurile resurselor financiare pe care Consiliului intenționează să le angajeze pentru a susține atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea și pentru a reduce defrișările în țările în curs de dezvoltare, în vederea încheierii unui acord global la Copenhaga și în vederea asumării de către Consiliu a responsabilității sale față de țările în curs de dezvoltare?
Which levels of finance does the Council plan to commit to, to support mitigation and adaptation and reduce deforestation in developing countries, in order to facilitate a comprehensive agreement in Copenhagen and to live up to its responsibility to the developing world?
ÎNTREBARE ORALĂ URMATĂ DE O DEZBATERE O-0099/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0099/09
Subiect: Strategia Comisiei pentru Conferința de la Copenhaga privind schimbările climatice (COP 15)
Subject: Commission's strategy for the Copenhagen Conference on Climate Change (COP 15)
Care este strategia Comisiei pentru a se asigura că părțile participante la Conferința de la Copenhaga privind schimbările climatice, atât cele dezvoltate cât și cele în curs de dezvoltare, vor ajunge la un acord ambițios?
What is the Commission's strategy to ensure that both developed and developing Parties to the Copenhagen Climate Change Conference reach an ambitious agreement?
Ce va face Comisia pentru a se asigura că acest acord impune obiective obligatorii privind emisiile de gaze, care ar conduce la reducerea emisiilor la nivel mondial în țările industrializate la un nivel care să se apropie de limita superioară a intervalului de 25-40% pentru 2020, față de1990, conform recomandărilor celui de-al patrulea raport de evaluare al grupului interguvernamental privind schimbările climatice?
What will the Commission do to guarantee that this agreement imposes binding emission targets which would lead to global emission reductions in the industrialised countries at the high end of the 25-40% range for 2020 compared to 1990, as recommended by the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change?
Care sunt nivelurile resurselor financiare pe care Comisia intenționează să le angajeze pentru a susține atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea și pentru a reduce defrișările în țările în curs de dezvoltare, în vederea încheierii unui acord global la Copenhaga și în vederea asumării de către Comisie a responsabilității sale față de țările în curs de dezvoltare?
Which levels of finance does the Commission plan to commit to, to support mitigation and adaptation and reduce deforestation in developing countries, in order to facilitate a comprehensive agreement in Copenhagen and to live up to its responsibility to the developing world?
ÎNTREBARE ORALĂ URMATĂ DE O DEZBATERE O-0100/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0100/09
Subiect: Problematica accesului limitat al țărilor în curs de dezvoltare la anumite vaccinuri
Subject: Problem of limited access of developing countries to some vaccines
Trei sferturi din populația mondială nu are acces la vaccinul împotriva gripei A(H1N1).
Three quarters of the world’s population have no access to the vaccine against the influenza A(H1N1) virus (‘swine flu’).
Problematica accesului echitabil la progresele medicinii revine în atenție, în contextul riscului de pandemie de gripă porcină (virusul A(H1N1)).
The problem of fair access to the most modern medicine has again reared its head in the context of the risk of a swine flu pandemic.
În general, acești viruși apar în regiunile defavorizate unde riscul de pandemie afectează, evident, în primul rând populația locală.
Such viruses generally appear in deprived regions where the local populations are, of course, the first to be affected by the risk of pandemics.
În fiecare an, țările din sud pun la dispoziția țărilor din nord eșantioane de viruși gripali pentru crearea vaccinului împotriva gripei sezoniere.
Each year, the countries of the southern hemisphere provide those of the north with influenza virus samples to update seasonal influenza vaccines.
Cu mai mult de doi ani în urmă, Indonezia anunțase OMS că refuză să continue să pună la dispoziția altor state eșantioanele de viruși de gripă A/H5N1 izolați pe teritoriul său, în lipsa unor compensații.
More than two years ago, Indonesia informed the WHO that it was no longer willing to share, free of change, samples of the A/H5N1 influenza virus isolated on its territory.
Astfel, Indonezia a dorit să atragă atenția comunității internaționale asupra faptului că este necesar ca țările în curs de dezvoltare să beneficieze de schimbul de eșantioane de viruși și, mai ales, de accesul la vaccinuri de calitate și la prețuri abordabile împotriva gripei pandemice.
In this way, Indonesia intended to alert the international community to the need for developing countries to benefit from the exchange of virus samples and, in particular, from access to high-quality vaccines against pandemic strains of influenza at affordable prices.
Ne poate Comisia informa cu privire la obstacolele existente în calea accesului generalizat al țărilor în curs de dezvoltare la vaccinuri?
Can the Commission tell us what obstacles stand in the way of generalised access to vaccines for developing countries?
Care sunt inițiativele pe care Comisia urmează să le adopte pentru promovarea accesului țărilor în curs de dezvoltare la vaccinurile împotriva gripei A(H1N1)?
What measures does the Commission intend to take to increase the access of developing countries to vaccines against the influenza A(H1N1) virus?
În cazul unui răspuns afirmativ, va putea Comisia preciza măsurile care trebuie adoptate pentru îmbunătățirea nivelului infrastructurilor sanitare în țările în curs de dezvoltare, aceasta constituind o condiție indispensabilă pentru un acces mai echitabil la vaccinuri?
If so, can the Commission outline the measures to be taken to improve health infrastructure in developing countries, an essential precondition for fairer access to vaccines.
În fine, ar putea Comisia să ne informeze cu privire la modul în care intenționează să implice actorii importanți din domeniul umanitar, atât pe cei instituționali, cât și pe cei din cadrul societății civile (ONG-uri), pentru a asigura că se răspunde într-o măsură cât mai mare la nevoile existente în acest domeniu?
Lastly, can the Commission specify how it intends to involve the major humanitarian actors, both from the institutional sphere and civil society (NGOs), in order to ensure that the needs of as many people as possible are met in this regard?
ÎNTREBARE ORALĂ URMATĂ DE O DEZBATERE O-0101/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0101/09
Subiect: Proiectul Google de a transpune în format digital patrimoniul literar mondial
Subject: Google's project to digitise the world's book heritage
Având în vedere următoarele:
Bearing in mind the following background:
în noiembrie 2008 Comisia a lansat proiectul Europeana;
in November 2008 the Commission launched the Europeana project;
la 28 august 2009, Comisia a inițiat consultări publice privind o serie de norme moderne de încurajare a transpunerii cărților în format digital în Europa;
on 28 August 2009 the Commission launched a public consultation on a modern set of rules to encourage the digitisation of books in Europe;
la 7 septembrie 2009, Comisia a organizat la Bruxelles o audiere și o serie de întâlniri aferente pe tema Acordului privind Google Book în SUA;
on 7 September 2009 the Commission held a hearing and a series of related meetings in Brussels on the Google Book US Settlement Agreement;
la 7 septembrie 2009, Viviane Reding, comisarul pentru societatea informațională și mass-media și Charlie McCreevy, comisarul pentru piața internă și servicii, au făcut o declarație comună în care prezentau implicațiile de ordin cultural și economic ale transpunerii în format digital în Europa și subliniau necesitatea de a adapta legislația europeană privind drepturile de autor la era digitală;
on 7 September 2009 Viviane Reding, Commissioner for the Information Society and Media, and Charlie McCreevy, Commissioner for the Internal Market and Services, made a joint statement which set out the cultural and economic implications of book digitisation in Europe and highlighted the need to adapt Europe's copyright legislation to the digital age.
Care este opinia Comisiei în ceea ce privește proiectul Google Book Search și impactul acestuia asupra transpunerii în format digital a cărților în Europa și asupra părților interesate?
What is the Commission's view of the Google Book Search project and its impact on the digitisation of books in Europe and the rights of stakeholders?
Ce măsuri intenționează Comisia să adopte în ceea ce privește acest aspect?
What steps does the Commission intend to take in this respect?
Consideră Comisia că este necesară adaptarea legislației europene privind drepturile de autor?
Is the Commission of the opinion that European Union copyright legislation needs to be adapted?
ÎNTREBARE ORALĂ URMATĂ DE O DEZBATERE O-0102/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0102/09
, în numele Grupului S-D ,
, on behalf of the S-D Group,
Subiect: Asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre și condiționalitatea socială
Subject: Medium-term financial assistance for Member States' balances of payments and social conditionality
Dat fiind că criza afectează chiar mai grav cele mai vulnerabile grupuri ale populației, este important ca aceste măsuri de asistență să contribuie și la consolidarea rețelelor sociale din țările beneficiare.
Given that the crisis hits the most vulnerable groups of the population even harder, it is important that such assistance measures also contribute to the strengthening of the social safety nets in the beneficiary countries.
Li se cere statelor membre să includă în rapoartele lor o evaluare a impactului social?
Are Member States required to include an evaluation of the social impact in their reports?
Comisia a analizat posibilitatea de a lua măsuri pentru a asigura că condiționalitatea socială devine parte integrantă din toate acordurile viitoare privind asistența financiară comunitară?
Has the Commission considered taking action in order to ensure that social conditionality becomes an integral part of any future agreements on financial assistance from the EC?
JO L 53, 23.2.2002, p.
OJ L 53, 23.2.2002, p.
ÎNTREBARE ORALĂ URMATĂ DE O DEZBATERE O-0103/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0103/09
Subiect: Pace și cooperare în relațiile cu Belarus și Rusia
Subject: Peace- and cooperation-building in relations with Belarus and Russia
La 29 septembrie, în apropiere de granița cu UE, au luat sfârșit manevrele militare ruso-bieloruse, cele mai ample manevre din ultimii ani.
On 29 September, Russian-Belarusian military manoeuvres – the largest in recent years – came to an end near the EU border.
De aceea este nevoie de o reacție din partea Uniunii Europene, deoarece această situație este asociată în mod automat cu siguranța statelor membre și integritatea politicii UE privind estul.
This calls for a reaction from the European Union, as it is inseparably associated with the security of the Member States and the integrity of the EU’s eastern policies.
Scenariile exercițiilor din septembrie, denumite, „Vest 2009”, ne uimesc și ne determină să avem obiecții.
The scenarios for the September training exercises, known as ‘Zapad (West) 2009’, were extremely surprising and call for objections on our part.
Printre altele, prin aceste manevre s-a simulat un atac din direcția teritoriului UE asupra celui bielorus.
Among other things, the manoeuvres were based on the assumption of an attack on Belarusian territory from the direction of EU territory.
Prima parte a manevrelor efectuate în septembrie în bazinul Mării Baltice ne îngrijorează, de asemenea, deoarece s-a exersat pentru prima oară apărarea conductei „North Stream”.
We are also concerned about the first part of the September manoeuvres, in the Baltic basin, where a defence of the Nord Stream pipeline was practised for the first time.
Scenariul acestor manevre poate fi considerat ca un preludiu la militarizarea crescândă a regiunii baltice de către Federația Rusă.
This manoeuvre scenario could be seen as a prelude to the expanding militarisation of the Baltic region by the Russian Federation.
Acest fapt va afecta negativ atitudinea în favoarea neutralității „apelor maritime neutre”, va ridica probleme privind siguranța în întreaga regiune și va întrerupe legăturile normale ale membrilor UE din regiunea baltică.
This will definitely call into question the neutrality of ‘neutral waters’ and raise security issues throughout the region, as well as interrupting normal connections for the EU Member States in the Baltic region.
Rolul Belarusului în cadrul acestor manevre este unul neclar.
The Belarusian political role in these manoeuvres is confusing.
Programul de parteneriat estic, acceptat de Minsk, presupune dezvoltarea cooperării, având la bază bunăvoința reciprocă și o abordare pașnică.
The Eastern Partnership programme, accepted by Minsk, assumes the development of cooperation, based on mutual good will and a peaceful approach.
Plecăm de la premisa că vom fi tratați de guvernul din Belarus ca parteneri credibili, și nu ca dușmani.
We take it for granted that we will be treated as credible partners by the Belarusian Government, not as enemies.
Politica Uniunii Europene este un transparentă și predictibilă.
The European Union’s policies are transparent and predictable.
Așteptăm același lucru și din partea Belarusului.
We expect the same from Belarus.
Doar așa va avea programul de parteneriat estic o șansă de reușită.
Only then will the Eastern Partnership programme have a chance of succeeding.
În prezent, ideea ca Belarusul să adere la parteneriatul estic este incompatibilă cu faptul că guvernul acestei țări execută manevre care presupun o situație în care este nevoie de apărare împotriva atacului dinspre teritoriul UE.
The notion of Belarus joining the Eastern Partnership is inconsistent with the fact of the government of that country carrying out manoeuvres whose underlying assumption is defence against an attack from EU territory.
Merită adăugat faptul că aceste manevre au fost executate în cooperare cu statul care folosește cu adevărat pretextul „nevoii de a se apăra” pentru a-și ataca vecinii.
It is worth adding that the manoeuvres were carried out in cooperation with a State which uses the pretext of ‘defence’ to attack its neighbours.
În situația actuală, având în vedere calitatea relației dintre Uniunea Europeană și Belarus, viitorul parteneriatului estic, precum și credibilitatea și integritatea politicii UE privind estul, reacția reprezentaților UE față de guvernul bielorus ar trebui să fie una clară.
In the current situation, in the interests of the quality of the relationship between the European Union and Belarus, the future of the Eastern Partnership and the credibility and integrity of the EU’s eastern policies, the reaction of the EU’s representatives vis-à-vis the Belarusian Government should be obvious.
Luând în considerare argumentele de mai sus, rugăm Consiliul să răspundă dacă și cum a reacționat Uniunea Europeană față de manevrele ruso-bieloruse, manevre în cadrul cărora unul sau două din statele membre ale Uniunii Europene sunt considerate agresori.
Taking the above arguments into consideration, we kindly ask the Council to state whether, and how, the European Union has reacted to Russian-Belarusian manoeuvres in which one or two EU Member States are perceived as aggressors.
ÎNTREBARE ORALĂ URMATĂ DE O DEZBATERE O-0104/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0104/09
Subiect: Pacea și cooperarea în relațiile cu Belarus și Rusia
Subject: Peace- and cooperation-building in relations with Belarus and Russia
Manevrele militare ruso-belaruse, cele mai ample manevre din ultimii ani, au luat sfârșit la 29 septembrie, în apropiere de granița cu UE.
On 29 September, Russian-Belarusian military manoeuvres – the largest in recent years – came to an end near the EU border.
Acest fapt necesită o reacție din partea UE, fiind inevitabil legat de siguranța statelor membre și de integritatea politicilor estice ale UE.
This calls for a reaction from the European Union, as it is inseparably associated with the security of the Member States and the integrity of the EU’s eastern policies.
Suntem intrigați și revoltați de scenariile antrenamentelor din septembrie, cunoscute sub numele de „West 2009”.
The scenarios for the September training exercises, known as ‘Zapad (West) 2009’, were extremely surprising and call for objections on our part.
Printre altele, în cadrul acestor manevre s-a simulat un atac din direcția teritoriului UE asupra teritoriului bielorus.
Among other things, the manoeuvres were based on the assumption of an attack on Belarusian territory from the direction of EU territory.
Suntem, de asemenea, îngrijorați de prima parte a manevrelor din septembrie, care au avut loc în bazinul baltic, unde s-a simulat pentru prima oară apărarea conductei „Nord Stream”.
We are also concerned about the first part of the September manoeuvres, in the Baltic basin, where a defence of the Nord Stream pipeline was practised for the first time.
Acest fapt va perturba atitudinea în favoarea neutralității „apelor maritime neutre”, va ridica probleme privind siguranța în întreaga regiune și va întrerupe legăturile normale ale membrilor UE din regiunea baltică.
This will definitely call into question the neutrality of ‘neutral waters’ and raise security issues throughout the region, as well as interrupting normal connections for the EU Member States in the Baltic region.
Rolul Belarusului în cadrul acestor manevre este neclar.
The Belarusian political role in these manoeuvres is confusing.
Politica Uniunii Europene este transparentă și predictibilă.
The European Union’s policies are transparent and predictable.
Doar așa programul de parteneriat estic va avea o șansă de reușită.
Only then will the Eastern Partnership programme have a chance of succeeding.
În prezent, ideea ca Belarusul să adere la parteneriatul estic este în contradicție cu faptul că guvernul acestei țări execută manevre care simulează apărarea în cazul unui atac pornit de pe teritoriul UE.
The notion of Belarus joining the Eastern Partnership is inconsistent with the fact of the government of that country carrying out manoeuvres whose underlying assumption is defence against an attack from EU territory.
În plus, să nu uităm că aceste manevre au fost executate în cooperare cu un stat care folosește efectiv pretextul „nevoii de a se apăra” pentru a-și ataca vecinii.
It is worth adding that the manoeuvres were carried out in cooperation with a State which uses the pretext of ‘defence’ to attack its neighbours.
În situația actuală, pentru calitatea relației dintre Uniunea Europeană și Belarus, pentru viitorul parteneriatului estic, precum și pentru credibilitatea și integritatea politicii estice a UE, reacția reprezentaților UE față de guvernul bielorus ar trebui să fie clară.
In the current situation, in the interests of the quality of the relationship between the European Union and Belarus, the future of the Eastern Partnership and the credibility and integrity of the EU’s eastern policies, the reaction of the EU’s representatives vis-à-vis the Belarusian Government should be obvious.
Luând în considerare argumentele de mai sus, rugăm Comisia să răspundă dacă și cum a reacționat Uniunea Europeană față de manevrele ruso-bieloruse, manevre în cadrul cărora se presupune că unul sau două din statele membre ale Uniunii Europene sunt agresori.
Taking the above arguments into consideration, we kindly ask the Commission to state whether, and how, the European Union has reacted to Russian-Belarusian manoeuvres in which certain EU Member States are perceived as aggressors.
ÎNTREBARE ORALĂ URMATĂ DE O DEZBATERE O-0105/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0105/09
, în numele Comisia pentru afaceri juridice ,
, on behalf of the Committee on Legal Affairs ,
Subiect: Un spațiu de libertate, securitate și justiție în serviciul cetățenilor - Programul de la Stockholm
Subject: An area of freedom, security and justice serving the citizen - Stockholm programme
Ce acțiune concretă va întreprinde Consiliul în cadrul elaborării abordării sale față de spațiul de libertate, securitate și justiție în următorii cinci ani având în vedere că după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona Uniunea va acționa în majoritatea cazurilor în conformitate cu procedura legislativă ordinară?
What concrete action will the Council take in framing its approach to the area of freedom, security and justice for the next five years, taking account of the fact that upon the entry into force of the Treaty of Lisbon the Union will act in the majority of cases under the ordinary legislative procedure?
Ce măsuri intenționează să ia îndeosebi pentru a actualiza și adapta aquis-ul conform cu noua situație instituțională?
What course of action does it intend to take in particular in order to update and adapt the acquis in conformity with the new institutional situation?
ÎNTREBARE ORALĂ URMATĂ DE O DEZBATERE O-0106/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0106/09
Când Comisia își va prezenta propunerile cu privire la alinierea acquis-ului la Tratatul de la Lisabona, vor fi ele de așa natură încât să permită Parlamentului European și parlamentelor naționale să participe pe baza propunerilor care au fost revizuite atât din punctul de vedere al procedurii, cât și al conținutului?
When the Commission presents its proposals to bring the acquis into line with the Treaty of Lisbon, will they be such as to enable the European Parliament and national parliaments to participate on the basis of proposals which have been revised both as to the procedure and the substance?
ÎNTREBARE ORALĂ URMATĂ DE O DEZBATERE O-0107/09/rev.1
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0107/09/rev.1
Subiect: Transpunerea Directivei 2006/123/CE
Subject: Implementation of Directive 2006/123/EC