natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Țara este formată din insule delimitate de granițe care sunt, prin natura lor, greu de controlat, are un sistem de primire a solicitanților de azil și de procesare a datelor cu o rată de recunoaștere a statutului de refugiat de aproape 0,6% și se confruntă în prezent cu probleme economice fără precedent.
The country is made up of islands with borders which are difficult by nature to control, its asylum reception and processing system has a recognition rate for refugee status approaching 0.6 %, and it is currently facing unprecedented economic problems.
La sfârșitul anului 2010, autoritățile grecești s-au angajat să reformeze în totalitate politicile sale privind azilul și migrația și au adoptat un plan național privind gestionarea migrației și a azilului, conform căruia UE trebuie să furnizeze Greciei în următorii trei ani contribuții financiare (atât regulate cât și în caz de urgență) în materie de infrastructură și servicii, cunoștințe specializate și formare profesională, supraveghere și evaluarea calității sistemului pentru fluxul de migranți, pe lângă asigurarea unei finanțări de urgență în vederea implementării fazei de tranziție a procesului privind azilul și pentru primele centre de depistare și de primire.
At the end of 2010, the Greek authorities committed themselves to implementing a full reform of their asylum and migration policies, and adopted a National Plan on Asylum and Migration Management, according to which the EU is requested to provide Greece, over the next three years, with financial contributions (regular and emergency) for infrastructure and services, knowhow and training, and supervision and quality assessment of the immigration flow system, as well as emergency funding for the implementation of the transition phase of the asylum process and the first screening and reception centres.
Primul raport trimestrial din partea Grupului operativ al Comisiei pentru Grecia (17 noiembrie 2010) a declarat că s-au realizat unele progrese în cadrul planului, inclusiv crearea unei unități de sprijin pentru solicitările de azil, acordarea unui număr mai ridicat de răspunsuri favorabile la solicitările de azil și instituirea unei autorități responsabile cu supravegherea migranților în momentul sosirii acestora.
The first quarterly report from the Commission Task Force for Greece (17 November 2010) stated that some progress has been achieved under the plan, including the creation of a support unit for asylum requests, an increased number of favourable answers to asylum requests, and the setting in place of an authority responsible for the oversight of migrants when they arrive.
În cadrul planului operațional, EASO a numit, de asemenea, experți pentru situația din Grecia.
The EASO has also deployed experts for Greece within the framework of the operating plan.
Cu toate acestea, conform ONG-urilor precum Médecins Sans Frontières și Human Rights Watch , precum și Comisiei, situația umanitară din centrele de detenție din Evros, de la granița cu Turcia, prezintă multe motive serioase de îngrijorare.
However, the humanitarian situation in detention centres in Evros, at the border with Turkey, raises many serious concerns, according to NGOs like Médecins Sans Frontières and Human Rights Watch, and also according to the Commission.
Migranții și solicitanții de azil sunt în continuare reținuți în condiții aflate sub standarde, iar copiii migranți neînsoțiți sunt asistați insuficient sau deloc.
Migrants and asylum seekers continue to be detained in substandard conditions, and there is little or no assistance for unaccompanied migrant children.
Această situație devine din ce în ce mai gravă în condițiile în care în Grecia continuă să sosească în fiecare zi în jur de 400 de migranți, dintre care mulți nu au documente de identitate, în ciuda operațiunilor Frontex care se desfășoară în zonă din noiembrie 2010.
This situation is further aggravated as Greece still sees the arrival of around 400 migrants every day, many of them without identification documents, despite the Frontex operations in place in the area since November 2010.
Care este finanțarea pe care statele membre o acordă Greciei pentru gestionarea azilului, în cadrul căror fonduri și pentru care măsuri?
How much funding are Member States providing to Greece for asylum management, under which funds and for which measures?
Care sunt măsurile pe care Consiliul le va lua în continuare pentru a ajuta autoritățile elene să utilizeze resursele care le-au fost puse la dispoziție pentru îmbunătățirea capacităților de primire și asigurarea unor standarde mai ridicate pentru persoanele care necesită protecție internațională, să cheltuiască resursele în mod corespunzător și să remedieze rapid situația umanitară din centrele de detenție precum cele din Evros?
What further actions will the Council undertake to help the Greek authorities use the resources that have been made available to them to improve reception capacities and ensure higher standards for people in need of international protection, spend the resources appropriately, and rapidly remedy the humanitarian situation in detention centres like those in Evros?
Întrebarea cu solicitare de răspuns oral O-000041/2012
Question for oral answer O-000041/2012
Țara este formată din insule delimitate de granițe care sunt, prin natura lor, greu de controlat, sistemul său de primire a solicitanților de azil și de procesare a datelor are o rată de recunoaștere a statutului de refugiat de mai puțin de 0,6% și se confruntă în prezent cu probleme economice fără precedent.
The country is made up of islands with borders which are difficult by nature to control, its asylum reception and processing system has a recognition rate for refugee status approaching 0.6 %, and it is currently facing unprecedented economic problems.
La sfârșitul anului 2010, autoritățile grecești s-au angajat să pună în aplicare o reformă deplină a politicilor sale privind azilul și migrația și au adoptat un plan național privind gestionarea migrației și a azilului, conform căruia UE trebuie să furnizeze Greciei în următorii trei ani contribuții financiare (atât regulate cât și în caz de urgență) în materie de infrastructură și servicii, cunoștințe specializate și formare profesională, supraveghere și evaluarea calității sistemului pentru fluxul de migranți, pe lângă asigurarea unei finanțări de urgență în vederea implementării fazei de tranziție a procesului privind azilul și pentru primele centre de depistare și de primire.
At the end of 2010, the Greek authorities committed themselves to implementing a full reform of their asylum and migration policies, and adopted a National Plan on Asylum and Migration Management, according to which the EU is requested to provide Greece, over the next three years, with financial contributions (regular and emergency) for infrastructure and services, knowhow and training, and supervision and quality assessment of the immigration flow system, as well as emergency funding for the implementation of the transition phase of the asylum process and the first screening and reception centres.
Primul raport trimestrial din partea Grupului operativ al Comisiei pentru Grecia (17 noiembrie 2010) a declarat că s-au realizat unele progrese în cadrul planului, inclusiv crearea unei unități de sprijin pentru solicitările de azil, acordarea unui număr ridicat de răspunsuri favorabile la solicitările de azil și instituirea unei autorități responsabile cu supravegherea migranților în momentul sosirii acestora.
The first quarterly report from the Commission Task Force for Greece (17 November 2010) stated that some progress has been achieved under the plan, including the creation of a support unit for asylum requests, an increased number of favourable answers to asylum requests, and the setting in place of an authority responsible for the oversight of migrants when they arrive.
Cu toate acestea, conform ONG-urilor precum Médecins Sans Frontières și Human Rights Watch , precum și conform Comisiei, situația umanitară din centrele de detenție din Evros, de la granița cu Turcia, prezintă multe motive serioase de îngrijorare.
However, the humanitarian situation in detention centres in Evros, at the border with Turkey, raises many serious concerns, according to NGOs like Médecins Sans Frontières and Human Rights Watch, and also according to the Commission.
Care este finanțarea pe care Comisia o acordă Greciei pentru gestionarea azilului, în cadrul căror fonduri și pentru care măsuri?
How much funding is the Commission providing to Greece for asylum management, under which funds and for which measures?
Care sunt măsurile pe care le va lua în continuare Comisia pentru a ajuta autoritățile elene să utilizeze resursele care le-au fost puse la dispoziție pentru îmbunătățirea capacităților de primire și asigurarea unor standarde mai ridicate pentru persoanele care necesită protecție internațională, să cheltuiască resursele în mod corespunzător și să remedieze rapid situația umanitară din centrele de detenție precum cele din Evros?
What further actions will the Commission undertake to help the Greek authorities use the resources that have been made available to them to improve reception capacities and ensure higher standards for people in need of international protection, spend the resources appropriately, and rapidly remedy the humanitarian situation in detention centres like those in Evros?
Întrebarea cu solicitare de răspuns oral O-000042/2012
Question for oral answer O-000042/2012
în numele Grupului GUE/NGL Subiect: Noua PCP şi dezvoltarea durabilă a sectorului acvaculturii
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: The new CFP and sustainable development of the aquaculture sector
Sectorul acvaculturii a contribuit la producerea părți din ce în ce mai mari din peştele consumat în Europa, observându-se o creştere accentuată a importurilor provenite din ţări terţe.
The aquaculture sector has been accounting for a growing proportion of Europe’s fish consumption, and imports from non-EU countries are, for that reason, rising sharply.
În cadrul propunerii de reformă a politicii comune din domeniul pescuitului, Comisia consideră că viitoarea PCP trebuie să sprijine dezvoltarea durabilă a sectorului acvaculturii în plan ecologic, economic şi social.
In the common fisheries policy reform proposal, the Commission maintains that the future CFP ‘should support the environmentally, economically and socially sustainable development of the aquaculture industry’.
Pentru realizarea acestui deziderat, este nevoie de susţinere puternică pentru cercetarea ştiinţifică şi pentru dezvoltarea tehnologică în domeniul creşterii speciilor, preferabil indigene, care să permită folosirea din plin a potenţialului acestei activităţi, inclusiv în ceea ce priveşte crearea de noi locuri de muncă, depăşirea limitelor cu care încă se confruntă sectorul şi reducerea la minim a impactului său asupra mediului.
If this is to happen, substantial support for scientific research and technological development will need to be channelled towards farming, preferably of native species, the aim being to exploit the industry’s potential to the full, creating new jobs, overcoming the present limitations, and minimising the related environmental impacts.
Dezvoltarea durabilă a acestui sector în statele membre va trebui să garanteze o diversificare a producţiei şi a ofertei de produse alimentare şi o creștere a calităţii acestora, asigurând, în acelaşi timp, o mai mare siguranţă alimentară.
Sustainable development of aquaculture in the Member States should serve to diversify production and the supply of foodstuffs and enhance their quality while making for greater food safety.
Cum va sprijini PCP dezvoltarea acvaculturii europene în domeniile menţionate mai sus?
How will the CFP support sustainable development of European aquaculture in the areas mentioned above?
Cu ce instrumente?
What means will it employ?
În ce fel va ţine Comisia cont, în mod corespunzător, de specificul geografic, teritorial, cultural şi socioeconomic al fiecărui stat membru, în cadrul orientărilor sale strategice pentru acest sector?
When determining the broad lines of its aquaculture strategy, how will the Commission make the necessary allowance for the specific geographical, territorial, cultural, and socio-economic characteristics of each Member State?
Întrebarea cu solicitare de răspuns oral O-000043/2012
Question for oral answer O-000043/2012
în numele Grupului GUE/NGL Subiect: Solicitare de a se asigura o reprezentare echilibrată a bărbaților și femeilor în Comitetul Director al BCE
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Call for gender-balanced representation on the ECB Executive Board
Timp de zeci de ani, organizațiile de apărare a drepturilor femeii din întreaga lume au subliniat importanța de a se asigura o reprezentare echilibrată a bărbaților și femeilor atât în sfera publică, cât și în cea privată.
For many decades women’s rights organisations across the world have emphasised the importance of gender balance in both the public and private spheres.
Este extrem de regretabil că adunările de decidenți politici la nivel mondial sunt compuse din femei doar în proporție de 18%.
It is deeply regrettable that women comprise only 18 percent of the world’s political decision-making assemblies.
În medie, femeile câștigă cu 32% mai puțin decât bărbații aflați pe posturi echivalente.
On average women earn 32 percent less than their male counterparts.
70% dintre persoanele care subzistă cu mai puțin de un dolar pe zi sunt femei.
70 percent of people who live on less than a dollar per day are women.
Aceasta demonstrează în mod clar o feminizare a sărăciei.
This is a clear case of feminisation of poverty.
Crizele economice globale, create de bogații lumii, au avut efecte profunde asupra femeilor.
The global economic crises, created by the world’s wealthiest, have had far-reaching effects on women.
Excluderea socio-economică a femeilor, bazată pe definiții sociale nefondate și discriminatorii ale rolurilor feminine și ale celor masculine, afectează nu doar femeile și drepturile omului aferente, ci și dezvoltarea unor economii durabile și protejarea mediului natural.
The socioeconomic exclusion of women, based on ungrounded discriminatory social definitions of female and male roles, affects not only women and their human rights but also the development of sustainable economies and the protection of the natural environment.
Subreprezentarea femeilor la toate nivelurile la care se iau decizii economice reprezintă o problemă alarmantă.
The under-representation of women at all levels of economic decision-making is an alarming problem.
Mai multe state membre au adoptat măsuri legislative pentru a crește gradul de reprezentare al femeilor în cadrul consiliilor de conducere, după exemplul de succes al Norvegiei din 2005.
Several EU Member States have adopted legislative measures to increase the representation of women in boardrooms, following the successful example set by Norway in 2005.
Un exemplu frapant de inegalitate de gen este BCE: din Consiliul Director nu face parte nicio femeie – și nici măcar din Consiliul Guvernatorilor sau din Consiliul General.
One striking example of gender inequality is the ECB: there is not one single woman on the Executive Board – not even on the Governing Council or the General Council.
Care sunt măsurile de care avem nevoie pentru a combate acest eșec sistematic al procesului de recrutare, atâta timp cât rezultatele sunt în mod constant atât de slabe în ceea ce privește numirea de candidați femei?
What measures do we need to combat this systematic failure in the recruiting process, when the results are continuously so poor regarding the nomination of women candidates?
Ce acțiuni va întreprinde Consiliul pentru a asigura o reprezentare mai echilibrată a bărbaților și a femeilor în Consiliul Director, în Consiliul Guvernatorilor și în Consiliul General al BCE?
How will the Council work towards more gender-balanced representation in the Governing Council, the Executive Board and the General Council of the ECB?
Consiliul ar putea analiza, de exemplu, posibilitatea de a insista ca fiecare stat membru să numească doi candidați, un bărbat și o femeie, pentru Consiliul Director al BCE.
The Council could consider, for example, insisting that each Member State nominate two candidates, a man and a woman, for the ECB Executive Board.
Întrebarea cu solicitare de răspuns oral O-000044/2012
Question for oral answer O-000044/2012
Mai multe state membre ale UE au adoptat măsuri legislative pentru a crește gradul de reprezentare al femeilor în cadrul consiliilor de conducere, după exemplul de succes al Norvegiei din 2005.
Several EU Member States have adopted legislative measures to increase the representation of women in boardrooms, following the successful example set by Norway in 2005.
Care sunt măsurile de care avem nevoie pentru a combate acest eșec sistematic al procesului de recrutare, atât timp cât rezultatele sunt în mod constant atât de slabe în ceea ce privește numirea de candidați femei?
What measures do we need to combat this systematic failure in the recruiting process, when the results are continuously so poor regarding the nomination of women candidates?
Ce acțiuni va întreprinde Comisia pentru a aplica presiune asupra Consiliului pentru ca acesta să ia măsuri pentru a asigura o reprezentare mai echilibrată a bărbaților și a femeilor în Consiliul Director, în Consiliul Guvernatorilor și în Consiliul General al BCE?
How will the Commission put pressure on the Council to work towards more gender-balanced representation in the Governing Council, the Executive Board and the General Council of the ECB?
Are Comisia o propunere pentru a asigura o reprezentare corectă a bărbaților și femeilor în toate instituțiile UE?
Does the Commission have a proposal for ensuring fair gender representation in all EU institutions?
Întrebarea cu solicitare de răspuns oral O-000045/2012
Question for oral answer O-000045/2012
în numele Grupului GUE/NGL Subiect: Epidemia Schmallenberg
on behalf of the GUE/NGL Group Subject: Schmallenberg outbreak
Virusul Schmallenberg, care cauzează o serie de cazuri de malformații și animale născute moarte în rândul ovinelor, caprinelor și bovinelor, se răspândește în mare parte din Europa de Nord, fiind înregistrate cazuri în Germania, Țările de Jos, Belgia, Franța și Regatul Unit.
The Schmallenberg virus, which causes a range of deformities and stillbirths in sheep, goats and cattle, is spreading across much of northern Europe, with cases reported in Germany, the Netherlands, Belgium, France and the United Kingdom.
Această nouă și îngrijorătoare epidemie se adaugă lungii liste de boli care au afectat sectorul ovinelor și bovinelor în ultimii ani: BSE, tuberculoza bovină, febra aftoasă, virusul febrei catarale și în prezent virusul Schmallenberg.
This new and worrying outbreak adds to the long list of diseases that have affected the sheep and beef sector in recent years: BSE, bovine tuberculosis, foot-and-mouth disease, bluetongue virus and now Schmallenberg.
În timp ce virusul Schmallenberg continuă să se răspândească în Europa, în prezent fiind afectate peste 1200 de ferme, persistă incertitudinea privind posibilele consecințe asupra sănătății omului, cu toate că riscul este considerat scăzut.
While the Schmallenberg virus continues to spread across Europe, with currently over 1200 affected farms, uncertainty remains, although the risk to human health is considered low.
În mod particular, Ministerul Agriculturii din Regatul Unit a recomandat recent ca agricultorii și veterinarii să respecte cele mai stricte norme de igienă și securitate în timpul contactului cu animalele și, de asemenea, a emis un avertisment pentru a descuraja femeile însărcinate să stea în preajma animalelor.
The UK Department of Agriculture recently recommended that farmers and veterinarians apply the strictest possible safety and hygiene standards during contact with livestock, and also warned that pregnant women should avoid close contact with animals
Având în vedere că acest virus este cel puțin la fel de periculos precum febra catarală, și că nu există vreun tratament cunoscut, ce măsuri imediate a luat Comisia pentru a sprijini statele membre în abordarea acestei epidemii și pentru a proteja animalele și oamenii?
Given that this virus is at least as dangerous as bluetongue, and that there is no known cure, what immediate action has the Commission taken to help Member States address this outbreak and protect animals and humans?
Care sunt măsurile luate pentru a stopa și împiedica răspândirea bolii în întreaga UE?
What measures are being taken to contain the disease and prevent it spreading to the rest of the EU?
Care este stadiul cercetărilor întreprinse pentru depistarea unui tratament împotriva acestui virus?
What stage has research into a cure for this virus reached?
Sunt interzise la import sau export animalele afectate de această boală?
Are the animals affected by the disease subject to a ban on imports or exports?
Întrebarea cu solicitare de răspuns oral O-000046/2012
Question for oral answer O-000046/2012
în numele Grupului S&D Subiect: Ce înseamnă termenul de alimente "produse la nivel local"?
on behalf of the S&D Group Subject: What is 'locally produced' food?
În prezent, consumatorii sunt din ce în ce mai interesaţi să cumpere alimente care poartă denumiri precum „produs la nivel local”, „produs în apropiere”, „de la kilometrul zero” sau alte denumiri similare.
Nowadays consumers are increasingly interested in buying products that are ‘locally produced’, ‘produced nearby’, ‘zero-mile’ or other such designations.
Cu toate acestea, în absenţa unei definiţii sau a unei înţelegeri comune privind sensul cuvântului „local”, răspândirea largă a acestor etichete în sectorul alimentelor creează confuzie în întreaga Uniune şi ar putea fi înşelătoare pentru consumatori.
However, in the absence of a definition or a common understanding of what ‘local’ means, the widespread use of such labels in the food sector is creating confusion across the EU and could be misleading to consumers.
Există o nevoie urgentă de a clarifica şi de a oferi o interpretare corespunzătoare a sensului sintagmei „produs la nivel local” cu scopul de a asigura transparenţa şi de a evita inducerea în eroare a consumatorilor.
There is an urgent need to clarify and provide a proper interpretation of the meaning of ‘locally produced’ to ensure transparency and avoid deceiving consumers.
Prin urmare, adresăm următoarele întrebări Comisiei: acest concept se referă la numărul de kilometri dintre locul de producţie şi punctul de vânzare?
We therefore ask the Commission: does this concept refer to the number of kilometres between the production site and the point of sale?
Sugerează acesta faptul că producţia are loc în aceeaşi municipalitate cu distribuitorul, în aceeaşi regiune sau în aceeaşi ţară?
Does it imply that production is located within the same municipality as the retailer, is it within the same region or within the same country?
Termenul de „produs la nivel local” se poate referi, în unele cazuri, la cumpărăturile transfrontaliere din cadrul UE?
Can ‘locally produced’ in some cases refer to cross-border shopping within the EU?
De fapt, uneori poate fi mai aproape şi mai ecologic să se cumpere de peste graniţă de exemplu, decât din aceeaşi ţară.
In fact, it can sometimes be closer and more environmentally friendly to buy across the border, for instance, instead of in the same country.
Este doar o chestiune de distanţă sau priveşte, de asemenea, metoda de producţie, făcându-se distincţia între alimente artizanale şi produse industriale, alimente produse la scară mică şi produse de marile companii?
Is it only a matter of distance, or also a matter of production method, such as artisan versus industrially produced, small-scale versus larger companies?
Ar trebui ca toate ingredientele să fie locale sau doar ingredientul principal?
Should all the ingredients be local or only the main ingredient?
În acest context, intenţionează Comisia să efectueze o analiză a situaţiilor din diferitele state membre?
Against this background, does the Commission intend to carry out an analysis of the situations in the various Member States?