natgillin/translations-raw huggingface dataset:
"Aspectul-cheie îl constituie echilibrul între toate sectoarele - economic, social şi de mediu, pe de o parte şi regional, pe de altă parte", a încheiat Dna Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, vicepreşedinte al Parlamentului European.
"The key thing is the balance between all sectors - the economic, the environmental and the social sector on the one hand and the regional aspects on the other", concluded EP Vice-President Rodi Kratsa-Tsagaropoulou.
Cea de-a 4-a Adunare Parlamentară Comună privind Strategia de la Lisabona
4th Joint Parliamentary Meeting on the Lisbon Strategy
Orice cetăţean european (sau rezident în UE) poate trimite o petiţie Parlamentului European.
Any person, company or organization in the European Union has the right to submit a petition to the European Parliament's Petitions committee.
Dreptul de a trimite petiţii poate fi exercitat şi de orice companie sau organizaţie care îşi are sediul în UE.
They can be a complaint or a request for action if the subject is deemed to fall within the EU's policy areas.
20080211NOT20866 Parlamentul şi dumneavoastră - Petiţii Cum se adresează o petiţie
20080211NOT20866 Parliament and you – Petitions Submitting a petition form Baltic pipeline stirs petitioners ire
Prinţul Charles şi deputaţi naţionali la Parlamentul European
This week online: MPs, Royals flock to the EP
Aceste evenimente pot fi urmărite în direct pe site-ul nostru.
You can watch both events live on the website.
Deputaţi europeni şi naţionali se reunesc luni şi marţi în cadrul celei de-a patra Adunări Parlamentare Comune privind Strategia de la Lisabona.
MEPs and MPs get together for their fourth Lisbon Strategy parliamentary meeting on Monday and Tuesday.
Subiectele discutate în cadrul reuniunii - organizată de Parlamentul European şi de Adunarea Naţională Slovenă - sunt: piaţa internă, răspunsuri la globalizare, investiţii în resursele umane şi monitorizarea Strategiei de la Lisabona.
The focus of the meeting co-organised by the Slovenian Parliament and the EP will be the internal market, responses to globalisation, investment in people and monitoring the Lisbon Strategy, which aims to make the EU the most competitive global economy by 2010.
Urmăriţi întâlnirea în direct luni de la ora 15.00 şi marţi de la 9.30.
You can watch live from 1500 Monday and 0930 on Tuesday.
Joi, Prinţul Charles va face o vizită la Parlamentul European, unde va vorbi deputaţilor europeni despre schimbarea climatică.
On Thursday, there's a royal visit to the EP.
Urmăriţi în direct evenimentul de la ora 10.30.
Prince Charles will address an invited audience of MEPs on a subject close to his heart - climate change.
14 februarie este „Valentine's day“.
See what he has to say from 1030.
Am întrebat câţiva deputaţi europeni care ar fi politica europeană a iubirii, dacă aceasta ar exista.
Thursday is Valentine's Day and we wondered what would be in a European Union policy on love, so we asked MEPs for their feelings.
Aflaţi răspunsurile aici, joi.
Read the results here on Thursday.
Tot săptămâna aceasta, miercuri, veţi găsi pe site-ul nostru un interviu cu Jan Andersson despre ce înseamnă „munca decentă“.
Also on the website this week you can read an interview with Swedish Socialist MEP Jan Andersson about what constitutes "decent work" in the context of work for all on Wednesday.
Tot miercuri vom publica un articol despre viitorul pescuitului, iar marţi veţi putea afla mai multe despre capitalele europene ale culturii în 2008.
Find out what MEPs think about the future of fisheries also on Wednesday and read all about the 2008 capitals of culture on Tuesday.
Preşedintele Hans-Gert Pöttering se va întâlni cu stagiarii de la Parlamentul European - aflaţi mai multe în articolul nostru de vineri.
The EU takes on a number of trainees each year and we were there when they met up with EP President Hans-Gert Pöttering - read our article on Friday.
În sfârşit, dar nu în ultimul rând, aflaţi mai multe despre Anul european al dialogului intercultural - 2008 şi despre cine a vizitat Parlamentul European cu această ocazie în dosarul nostru de marţi.
Last but not least, it's the year of intercultural dialogue so read our focus on Tuesday to find out all about it and see which cultural icons have already visited the EP.
20080211STO20862 Urmăriţi transmisiile în direct Săptămâna 11-17 februarie (în engleză)
20080211STO20862 Watch live This week in Parliament
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080208IPR20711 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080208IPR20711 0 NOT XML V0//EN
Liverpool şi Stavanger: capitalele europene ale culturii în 2008
Liverpool and Stavanger – European Capitals of Culture 2008
Liverpool este capitală europeană a culturii în 2008
Liverpool's iconic seafront
Oraşele Liverpool şi Stavanger, deşi se află la 800 de kilometri distanţă unul de celălalt, au în comun anul acesta titlul de capitală europeană a culturii.
Liverpool and Stavanger, although over 800 km apart, will make their mark on the cultural map of Europe this year as they celebrate being the official 2008 European capitals of culture.
Mii de oameni vor vizita aceste porturi în cursul anului 2008 şi ambele oraşe au organizat cu această ocazie concerte, expoziţii şi piese de teatru.
Plays, concerts and exhibitions are among the events both cities plan as thousands of people visit the two port cities over the course of the year.
Fiecare oraş este în centrul atenţiei timp de un an, perioadă în care îşi poate pune în valoare viaţa şi dezvoltarea culturală.
Each city is under the international spotlight for one year, giving them the chance to showcase their cultural life, raise their profile and transform their cultural image.
Încă din 1985, Parlamentul European a avut rolul său în alegerea oraşului ce urma să fie capitală europeană a culturii.
Since the launch of the capitals of culture programme in 1985, the European Parliament has played a role in deciding on the cities, giving its opinion on the merits of each application.
Liverpool 08
Liverpool 08
Oraşul Liverpool a renăscut economic şi cultural după declinul industriilor tradiţionale.
Being crowned as the 2008 capital of culture is a recognition of the economic and cultural renaissance the city has undergone since the decline of traditional industries.
Capitala culturii a fost lansată pe 11 ianuarie cu un concert la care au participat Ringo Starr şi Orchestra Filarmonică Regală din Liverpool.
Liverpool's year as city of culture opened on 11 January when thousands gathered for a performance of "Liverpool the musical" featuring former Beatle Ringo Starr and the Royal Liverpool Philharmonic Orchestra.
The Beatles şi statutul UNESCO
The Beatles, UNESCO status
În 2004, vechiul oraş portuar Liverpool a fost înscris pe lista patrimoniului cultural mondial UNESCO.
In 2004 the seafront at Liverpool was awarded World Heritage Status by the UN based on the city's history as a Maritime Mercantile city.
De-a lungul secolelor, numeroşii imigranţi - în special irlandezi - şi marinarii care treceau prin oraş au făcut ca oraşul Liverpool să devină un centru religios extrem de divers.
Over the centuries the vast numbers of migrants - mainly Irish - and sailors who passed through the city have made it a religiously diverse city.
În plus, cei 447.500 de locuitori ai oraşului vorbesc aproximativ 60 de limbi.
It has also left a multicultural legacy with an estimated 60 different languages spoken by its 447,500 people.
Liverpool mai este cunoscut şi datorită formaţiei Beatles şi cluburilor de fotbal Liverpool şi Everton FC.
The city is also famous for the Beatles and two of Britain's most popular and successful football clubs Liverpool and Everton.
Stavanger: un „port deschis“
Stavanger – an open port
„Open port“, ambiţiosul program prezentat de Stavanger, abordează arhitectura, literatura, muzica şi artele vizuale, reunind artişti naţionali şi internaţionali.
Stavanger has an unemployment rate of just 1% and is a wealthy town, having profited from the oil industry, shipping, fishing and timber.
Susţinând ideea deschiderii şi libertăţii de expresie, Stavanger 2008 propune manifestări accesibile tuturor categoriilor de public.
Events in Stavanger centre around the concept of the "open port" with a free port of art and freedom of expression and new ideas.
Festivalul încurajează localnicii să creeze propria lor artă.
There will be workshops encouraging locals to create their own art and international artists will work with local artists.
Stavanger este cunoscut pentru orchestra sa simfonică, pentru casele de lemn, fiorduri şi muzeele sale ciudate (muzeul ţiţeiului şi cel al conservelor de sardine).
There will be events around architecture, literature, music and visual arts.
Şomajul în Stavanger este de 1%, oraşul profitând de industria de petrol, transportul naval şi pescuit.
There will be a variety of artists from a range of countries including the South African Handspring Puppet Company, the Israeli dance company, the Belgian Muziektheater Transparant and the, Lithuanian Oskaras Koršunovas Theatre.
Comisia parlamentară pentru Cultură şi educaţie Luxemburg şi Sibiu: Capitale Europene ale Culturii în 2007
20080211STO20950 Liverpool08 Stavanger Culture goes north in 2008 Parliament's culture and Education Committee Luxembourg and Sibiu: 2007 European Capitals of Culture
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070125STO02408 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070125STO02408 0 NOT XML V0//EN
Pescuitul în Uniunea Europeană şi dezvoltarea durabilă
We net some MEPs to talk about fisheries policy
Politica pescuitului: încotro?
Tens of thousands more work in various aspects of the fishing industry.
Industria pescuitului din UE este a doua din lume ca mărime şi furnizează 7,3 tone de peşte.
Annually the industry catches or produces 7.3 million of tonnes of fish.
Pescuitul contribuie la produsul naţional brut cu 1% şi oferă 260.000 de locuri de muncă în UE.
However, with fish stocks falling and many in the industry facing financial hardship, the stakes are always high when fishing quotas are agreed each year.
Politica europeană comună în domeniul pescuitului a fost creată în 1970, când s-a decis ca pescarii din Uniune să aibă acces la apele tuturor statelor membre.
We spoke to some MEPs on Parliament's fisheries committee and asked for their views of Europe's fisheries policy.
De la 1 ianuarie 2003, Uniunea Europeană are o nouă politică pentru pescuit.
A European Fisheries Fund was set up to try and make fishing more sustainable and environmentally friendly.
Politica europeană comună în domeniul pescuitului avea nevoie de o reformă, deoarece nu era îndeajuns de eficientă în conservarea populaţiilor de peşte, în protejarea mediului marin şi în furnizarea alimentelor de calitate către consumator.
It also attempted to provide support to people employed in the Fisheries sector.
Din cauza pescuitului, unele specii de peşti, precum codul, sunt pe cale de dispariţie.
French Liberal Philippe Morillon chairs Parliament's Fisheries Committee.
Reforma era necesară pentru o politică piscicolă durabilă din punct de vede biologic, economic şi care să ţină cont de protejarea mediului înconjurător.
He welcomed the 2002 reform and the emphasis it placed in science as the basis for assessing fish stocks.
Politica europeană în domeniul pescuitului include mai multe măsuri de limitare a impactului negativ al pescuitului asupra mediului înconjurător.
"The first priority is still to achieve durable development, which can't be reached without the participation of the fishermen and in their interests.
Printre acestea se numără protejarea mamiferelor marine, a păsărilor şi a broaştelor ţestoase de mare, a peştilor tineri şi a speciilor vulnerabile.
It's a question of reconciling scientific expertise with the experience of fishermen," he said.
Fondul European pentru pescuit
"No winners"
Fondul European pentru pescuit este componenta financiară a politicii comune pentru pescuit şi acoperă şapte ani (2007-2013), cu un buget total de 3,8 miliarde de euro.
Irish Fine Gael MEP Avril Doyle is scathing about the policy.
Fondul sprijină obiectivele politicii comune pentru pescuit prin asigurarea continuităţii activităţilor de pescuit, exploatarea raţională şi protejarea resurselor de pescuit, dezvoltarea de întreprinderi viabile în sectorul de pescuit, dezvoltarea şi îmbunătăţirea calităţii vieţii în zonele dependente de pescuit.
"The CFP has resulted in 20 years of inadequate quota systems and income for our fishermen, poor monitoring and enforcement on the one hand and on the other hand unsustainable fishing and damage to the marine environment - there have been no winners."
Philippe Morillon (Grupul Alianţei Liberalilor şi Democraţilor pentru Europa, Franţa), preşedintele Comisiei pentru Pescuit: Comisia pentru Pescuit a Parlamentului European s-a angajat încă de la începutul reformei politicii comune în domeniul pescuitului în 2002 să restabilească încrederea reciprocă între oamenii de ştiinţă care urmăresc evoluţia resurselor de pescuit şi cei însărcinaţi cu exploatarea acestora.
However, she sees some cause for optimism: "the introduction of special recovery plans for endangered fish stocks and an end to inappropriate subsidies is to be welcomed and has to be considered an improvement in policy".
Această încredere rămâne şi astăzi principala prioritate pentru realizarea unei dezvoltări durabile, care nu e posibilă fără participarea pescarilor înşişi.
New measures like the policy on reducing unwanted by-catch and eliminating discards and the strategy to stop illegal and unregulated fishing "will ensure a sustainable future for our maritime communities," she said.
Este vorba de o reconciliere între expertiza oamenilor de ştiinţă şi experienţa pescarilor.
"Long term basis for fishermen in coastal regions"
Georg Jarzembowski (Grupul Partidului Popular European (Creştin-Democrat) şi al Democraţilor Europeni, Germania): Consider că este important să asigurăm durabilitatea politicii europene în domeniul pescuitului, să oprim pescuitul ilegal şi să creăm pe termen lung o bază care să asigure mijloacele de trai pentru pescarii din regiunile de coastă.
Looking forward German Christian Democrat Georg Jarzembowski said that "for me it is most important to ensure the sustainability of the European fisheries policy, to stop illegal fishing beyond agreed quotas and thus to create a long-term basis for the livelihood of fishermen in coastal regions."
Stavros Arnaoutakis (Grupul Socialist din Parlamentul European, Grecia): Provocările noi ca schimbarea climatică, poluarea apelor, reducerea populaţiilor de peşte şi sărăcirea ecosistemelor marine au creat nevoia luptei împotriva pescuitului ilegal şi a practicilor distructive.
Greek Socialist Stavros Arnaoutakis sees new challenges from "climate change, water pollution, the reduction of fish stocks and the impoverishment of marine ecosystems (which) create the need to fight illegal fishing and destructive fishing practices."
Elspeth Attwooll (Grupul Alianţei Liberalilor şi Democraţilor pentru Europa, Marea Britanie): În anii care vin, obiectivul cel mai important este ameliorarea durabilităţii populaţiilor de peşte, prin eliminarea aruncării peste bord a peştilor şi împiedicarea pescuitului ilegal.
"The most important aims in coming years are to develop new conservation models to improve the sustainability of fish stocks," said British Liberal Elspeth Attwooll .
20080211STO20951 Directoratul General pentru Pescuit şi Afaceri Maritime al Comisiei Europene (în engleză) Comisia pentru Pescuit a Parlamentului European O politică de reducere a capturilor accidentale nedorite şi de eliminare a aruncării înapoi în mare a acestora în activităţile de pescuit din Europa Rezoluţia legislativă a Parlamentului European privind transmiterea de către statele membre a statisticilor în domeniul acvaculturii Deputaţii europeni doresc să salveze tonul de la dispariţie (în engleză)
20080211STO20951 Parliament's Fisheries Committee European Commission Fisheries Directorate Reduction in unwanted by-catches and elimination of discards in European fisheries Statistics on aquaculture ***I
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0034 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0034 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0027 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0027 0 NOT XML V0//EN
Pe drumul spre munca decentă: interviu cu Jan Andersson
Swedish MEP Jan Andersson on a decent day's work
Ce este munca decentă şi care sunt factorii care determină satisfacţia la locul de muncă?
The term is one used by the International Labour Organisation and the European Trade Union Confederation to mean a productive task with a fair income.
Am pus aceste întrebări preşedintelui Comisiei pentru Ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale, domnul Jan Andersson, care tocmai s-a întors de la o sesiune a Comisiei ONU pentru Dezvoltarea socială.
Swedish Social Democrat Jan Andersson chairs the Parliament's Employment Committee and has just returned from a session of the UN Commission for Social Development in New York.
Domnul Andersson ne-a vorbit şi despre cum ar putea UE să promoveze munca decentă în statele membre şi în străinătate.
In an exclusive interview he gave us his thoughts on "decent work".
Cum definiţi „munca decentă“?
What is your definition of "decent work"?
Munca decentă este munca pentru care primeşti un salariu decent; un salariu cu care poţi cel puţin să te întreţii.
My definition is work with a decent salary: a salary you at least can live on.
Dar nu este vorba numai de salariu, ci şi de condiţiile care asigură sănătatea şi siguranţa la locul de muncă, posibilitatea de a-ţi schimba serviciul dacă nu ţi se potriveşte, ocazia de a învăţa pe tot parcursul vieţii şi de a te dezvolta profesional.
But it is not only a salary, it is also good health and safety in the work place, it is influence on your working situation, the possibility of changing it so it suits you, and also today the possibility of life long learning so that you can develop as a person in the work life.
Salariul este important pentru viaţa în afara serviciului, dar există şi aspecte importante la locul de muncă, de exemplu siguranţa şi sănătatea.
The salary is important for life outside work, but other elements are important for work, like health and safety.
Salariul minim poate fi o modalitate de a favoriza munca decentă?
Is a minimum wage a way to favour decent work?
Da şi nu.
Yes and no.
Nu trebuie să ne concentrăm pe salariul minim.
You should not focus on a minimum wage.
Întotdeauna există riscul ca salariul minim să devină salariu maxim.
There is always a risk that the minimum wage becomes the maximum wage.
Este nevoie de politica salariului minim doar ca ultimă soluţie, dar trebuie să fim conştienţi de faptul că scopul nu este salariul minim, ci un salariu normal, sau un salariu mai bun decât salariul minim.
You need a minimum wage policy as a last resort, but then you must be very aware that the minimum wage is not the goal: the goal is the normal wage and a better wage than the minimum wage.
Sunteţi mulţumit de rezultatul sesiunii de la Naţiunile Unite?
Were you satisfied with the outcome of the UN session?
S-a ridicat această sesiune la aşteptările dumneavoastră?
Did it live up to your expectations ?
Nu ştiu dacă m-am aşteptat la ceva anume, a fost prima mea vizită la ONU.
I do not know if I had any expectations as it was my first visit to the UN.
Ce face Uniunea Europeană pentru a promova munca decentă?
How does the EU work to promote decent work?
Nu putem hotărî pentru alte ţări.
We can't decide what happens in other countries.
Putem în primul rând să fim un exemplu bun. […] Putem să spunem ţărilor din Africa: „Trebuie să aveţi aceleaşi reguli ca noi“?
Should we then say to countries in Africa "you should have the same rules that we have"?
Sunt reguli de bază, ce cele din convenţia Organizaţiei Internaţionale a Muncii, împotriva muncii copiilor de exemplu.
There are core rules like the ILO convention including the right to be part of an organisation and to fight against child labour.
Ar trebui să promovăm această convenţie în toată lumea.
We should promote these conventions all over the world.
Care este situaţia în Uniunea Europeană?
How is the situation in the EU?
Într-o perspectivă globală, situaţia din Uniunea Europeană este bună.
In a global perspective it is good.
Dar nu trebuie să ne mândrim prea tare!
But we should not be too proud.
Situaţia din UE nu e perfectă şi sunt diferenţe destul de mari între statele membre.
The situation around the EU is not perfect and we have big differences within the EU.
Principalele provocări sunt posibilitatea muncitorului de a influenţa locul de muncă şi învăţarea pe tot parcursul vieţii.
The main long-term challenges are workers' ability to influence the workplace and lifelong learning.
În societatea de astăzi este important să ai un salariu bun, dar principala problemă este să ai educaţia care trebuie.
In today's society, it is important to have a good salary but the main problem is to have the right education.
Cu cât înveţi mai mult cu atât primeşti un salariu mai mare.
The more you learn the better salary you get, usually.
Ce ne puteţi spune despre economia informală?
What about the informal economy?
Economia informală este o problemă.
The black economy is a problem because it is gigantic.
Din câte am aflat la ONU, economia informală este uriaşă în lume.
In many countries the informal economy is bigger than the formal economy.
În multe ţări, economia informală este mai mare decât cea formală.
In the EU it is a big problem because it affects the formal economy.
Este o problemă şi în Uniunea Europeană, deoarece afectează economia formală. […] Limitarea economiei informale este o provocare pentru noi.
It is a challenge for us to limit the black economy as much as possible.
Dar şi în acest domeniu sunt diferenţe mari în Uniunea Europeană.
But you also have many differences around the Union.
Care ar fi pasul următor?
What are the next steps?
Munca decentă va reveni pe ordinea de zi în viitor.
Decent work will be an issue in the coming years.
20080211STO20952 Fişa personală a deputatului european Jan Andersson Comisia pentru Ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale Apel la eforturi sporite vizând promovarea muncii decente pentru toţi - pagina de presă Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 23 mai 2007 privind promovarea muncii decente pentru toţi Deputaţii europeni discută despre salariul minim Comisia ONU pentru Dezvoltarea socială (în engleză) Convenţia Organizaţiei Internaţionale a Muncii (în engleză)
20080211STO20952 Jan Andersson's profile Employment and Social Affairs committee More effort needed to promote decent work for all European Parliament resolution of 23 May 2007 on promoting decent work for all Employment MEPs use hearing to debate minimum wage UN Commission for Social Development ILO Convention
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516IPR06771 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516IPR06771 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0206 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0206 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070913STO10373 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070913STO10373 0 NOT XML V0//EN
Dragostea este pretutindeni....
Love is in the air...
„All you need is love" - Beatles
"All you need is love..." as the Beatles famously said.
Dragostea este o necesitate în vieţile noastre, fiind probabil la fel de importantă precum aerul pe care îl respirăm.
Love may be as important as the air we breathe but talking about love is not always the easiest topic.
Cu toate acestea, nu ne este deloc uşor să vorbim despre dragoste şi de obicei preferăm să lăsăm acest lucru pe seama poeţilor şi cântăreţilor.
We usually leave it to poets and singers, and not to politicians.
De ziua Sfântului Valentin, 14 februarie, am decis să întrebăm câţiva deputaţi ce părere au despre dragoste.
But on the occasion of St. Valentine's Day, 14 February, a day celebrated in many parts of Europe, perhaps they too can have their say.
Genowefa Grabowska (Grupul Socialist din Parlamentul European, Polonia): „Nu trebuie să existe o limită de vârstă [...] sau anumite sancţiuni.
Genowefa Grabowska (PES, PL): There should be no age limit...nor should it contain any sanctions.