natgillin/translations-raw huggingface dataset:
dreptul procedural; răspunderea pentru prejudiciul cauzat mediului şi sancţiunile care se aplică în contextul infracţiunilor împotriva mediului; chestiunile etice privind noile tehnologii, în aplicarea procedurii comisiilor asociate cu comisiile competente; statutul deputaţilor şi statutul personalului Comunităţilor Europene; privilegii şi imunităţi, precum şi verificarea prerogativelor deputaţilor; organizarea şi statutul Curţii de Justiţie; Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieţei Interne.
procedural law; environmental liability and sanctions against environmental crime; ethical questions related to new technologies, applying the procedure with associated committees with the relevant committees; the Statute for Members and the Staff Regulations of the European Communities; privileges and immunities as well as verification of Members' credentials; the organisation and statute of the Court of Justice; the Office for Harmonisation in the Internal Market.
Site-ul Parlamentului European: actualitatea la distanţă de un click!
Surfing Parliament's news online in 2008
Informaţii de ultimă oră pe situl Parlamentului European
If you are reading this you are in the "News" area of the European Parliament website.
Vă aflaţi în secţiunea „Actualitatea“.
This is where you can read the latest about what is going on in the EP.
Aici găsiţi ştiri legate de activităţile Parlamentului European, prezentate într-o manieră cât mai accesibilă pentru cititori.
This part of the site aims to provide understandable and easy to read news.
Care este diferenţa dintre cele două părţi?
What's the difference?
„Prima pagină“- unde vă aflaţi acum - prezintă minim două articole pe zi, referitoare la evenimentele ce au loc în Parlamentul European.
The differences between the headlines area and the press service are:
Articolele sunt scrise în 22 de limbi străine şi pun accentul pe chestiunile cheie şi pe impactul acestora asupra publicului.
"Headlines": A minimum of two articles a day in 22 languages, about events in the Parliament.
De exemplu: deputaţii europeni hotărăsc reducerea costurilor de roaming în ceea ce priveşte telefoanele mobile. „Prima pagină“ pune accentul pe beneficiile aduse consumatorilor, în timp ce „Serviciul de presă“ explică impactul asupra publicului şi industriei, face o analiză a voturilor şi prezintă procedura legislativă şi poziţiile principalilor actori.
Short press releases and longer background notes set out the most important and interesting aspects of the main events and decisions, plus the details essential for reporters.
Cum sunt alese temele?
For example:
Cine suntem?
Who are we?
Articolele din „Prima pagină“ sunt scrise de către o echipă de editori, care lucrează în departamentul de informare al Parlamentului European.
Headlines articles are written by a multilingual team of editors working for the information service of the European Parliament.
Articolele au acelaşi conţinut în fiecare limbă, fiecare editor utilizând însă stilul său personal.
Each editor is responsible for publication on the page in her or his language.
2008: Anul european al dialogului intercultural şi preşedinţia slovenă
Slovenia's EU Presidency inaugurates Year of Intercultural Dialogue
Pe 7 şi 8 ianuarie are loc evenimentul de deschidere al acestui demers european, organizat de preşedinţia slovenă a Uniunii Europene şi Comisia Europeană, prin care se va da totodată un start oficial preşedinţiei slovene.
This state of 2 million is the first of the 2004 EU intake to hold the Presidency.
În acţiunea sa de promovare a dialogului între culturi, domnul Pöttering a cǎlǎtorit în unele din statele vecine ale Europei pentru a purta discuţii cu reprezentanţi politici şi lideri religioși.
Energy and Reform Treaty ratification are among its priorities.
Preşedintele Pöttering a fost invitat de premierul Sloveniei, Janez Janša, să participe la ceremonia de deschidere a Anului european al dialogului intercultural.
The year of intercultural dialogue will see Europe-wide events aimed at encouraging greater respect between cultures.
Care sunt obiectivele Anului european al dialogului intercultural (2008)?
EP President Hans-Gert Pöttering has made this theme central to his mandate.
promovarea dialogului intercultural ca un instrument care să-i ajute pe cetăţenii Uniunii Europene să obţină cunoştinţe şi aptitudini şi să acţioneze într-un context cultural mai deschis şi mai complex, chiar dacă au identităţi şi credinţe diferite;
The role of the media, education and the economy in relations between different EU cultures is the subject of a conference organised by the Slovene government on Monday and Tuesday this week.
conştientizarea contribuţiilor diversităţii culturale asupra tradiţiilor şi obiceiurilor de viaţă ale cetăţenilor statelor membre ale UE;
It was attended by Slovene Prime Minister Janez Janša as well as Mr Pöttering.
accentuarea rolului dialogului intercultural în crearea unei societăţi dinamice şi cât mai variate;
The objective of the year of intercultural dialogue (organised by the European Commission) is to promote greater understanding.
Anul european al dialogului intercultural are drept scop înţelegerea reciprocă şi o mai bună convieţuire între cetăţeni, implicarea lor activă în problemele europene, promovarea diversităţii culturale în Europa şi a unui sentiment al apartenenţei la o Europa unită.
With 27 countries in the Union and countless regional cultural identities, as well as non-European cultures coming to Europe through immigration - there is a great deal that can be learned by all of us.
Pe parcursul Anului dialogului intercultural 2008 vor avea loc evenimente europene, naţionale şi regionale şi campanii de informare şi de promovare a obiectivelor stabilite.
Events and information campaigns will stress the benefits of greater cultural interchanges.
Promovarea dialogului între culturi, credinţe şi tradiţii în cadrul Anului european al dialogului intercultural.
Slovenia's PM to set out priorities in European Parliament
Pentru o perioadă de şase luni, Slovenia se va afla în centrul dezvoltărilor globale.
On 16 January Mr Janša will set out Slovenia's key priorities to MEPs in Strasbourg.
Acest lucru este încurajator”, a declarat Ministrul sloven de Externe Dimitrij Rupel.
You can watch his address here live online.
Consiliul Uniunii Europene este prezidat de fiecare stat membru pentru o perioadă de şase luni, conform unei programări prestabilite.
He is expected to put energy and climate change at the top of the agenda, and will also focus on measures to improve the "EU perspective" for the Western Balkans, the promotion of intercultural dialogue and the ratification of the new Reform Treaty.
România se va afla la conducerea Consiliului în al doilea semestru al anului 2019, când va prelua mandatul de la Austria.
Slovenian Ministers will Chair Ministerial meetings in the Council for the first six months of this year.
20080107STO17490 Evenimentul de deschidere al Anului european al dialogului intercultural 2008 (EN) Site-ul preşedinţiei slovene a Uniunii Europene (EN)
20080107STO17490 European Year of Intercultural dialogue Slovenia Presidency
Premiul Charlemagne pentru tinerii europeni - prima ediţie
European Charlemagne Youth Prize open for applications
Parlamentul European şi Fundaţia pentru Premiul Internaţional Charlemagne din Aachen invită tineri cu vârste între 16 şi 30 de ani să participe la prima ediţie a „Premiul Charlemagne pentru tinerii europeni“.
Are you between 16 and 30 years of age?
Trimite-ţi cererile de înscriere la Biroul de Informare al Parlamentului European din ţara dumneavoastră!
If the answer to these questions is yes, you can enter the European Charlemagne Youth Prize.
Aceste proiecte vor fi modele pentru tinerii care trăiesc în Europa şi vor oferi exemple concrete de viaţă europenilor care trăiesc în cadrul aceleiaşi comunităţi.
As well as promoting European and international understanding, the winning projects will serve as role models for young people living in Europe.
Cine poate candida?
How do I apply?
Cetăţenii sau rezidenţii din cele 27 state membre ale Uniunii, cu vârste între 16 şi 30 de ani, se pot înscrie în competiţie, individual sau ca membri ai unui grup.
All citizens or residents aged 16-30, of the 27 EU member states can apply, individually or in groups, provided that the project submitted is up and running.
Competiţia se va desfăşura în toate limbile oficiale ale Uniunii.
Applications can be made in all official EU languages.
Proiectele pot consta în organizarea de evenimente pentru tineret, schimburi de opinii între tineri sau comunicări pe teme europene, prin intermediul internetului.
The projects can focus on the organisation of various youth events, youth exchanges or internet projects with a European dimension.
Cererile de înscriere sunt disponibile pe site-ul Parlamentului European, pe site-urile Birourilor de Informare ale Parlamentului European din statele membre şi pe site-ul premiului Charlemagne.
Application forms are available on the European Parliament's national Information Office web sites and the Charlemagne website.
Detalii complete, regulile competiţiei şi formularul de înscriere sunt menţionate în link-urile de mai jos.
Check out full details, competition rules and the application form via the first link below.
Procedura de selecţie
How will the winners be chosen?
Cele mai bune proiecte, în număr de trei, vor fi selectate în două etape.
The three best projects will be selected in two steps.
În prima etapă, jurii naţionale formate din cel puţin doi deputaţi europeni şi un reprezentant al unei organizaţii de tineret vor selecta până la 14 martie 2008 un câştigător naţional din fiecare cele 27 state membre.
First phase, national juries consisting of at least two MEPs and one representative of a youth organisation will select a national winner from each of 27 Member States by 14 March.
În cea de-a doua etapă, un juriu european format din trei deputaţi europeni, Preşedintele Parlamentului European şi patru reprezentanţi ai Fundaţiei pentru Premiul Internaţional Charlemagne din Aachen vor selecta până la 4 aprilie 2008 trei câştigători finali, din cei 27 câştigători naţionali aleşi.
Then, on 4 April, the European jury, consisting of three MEP's, the President of the European Parliament and four representatives of the Foundation of the International Charlemagne Prize, will select the winner from the 27 projects submitted by national juries.
Premiile pentru cele trei proiecte câştigătoare
The prizes
Premiile pentru cele trei proiecte câştigătoare vor consta în 5.000 euro, 3.000 euro, respectiv 2.000 euro, şi vor fi acordate de Preşedintele Parlamentului European şi un reprezentant al Fundaţiei pentru Premiul Internaţional Charlemagne din Aachen.
The €5,000, €3,000 and €2,000 prizes for the three best projects will be presented by the President of the EP and a representative of the Foundation of the International Charlemagne Prize of Aachen.
Cei trei laureaţi vor fi invitaţi să viziteze Parlamentul European în mai 2008.
The three laureates will also be invited to visit the European Parliament in May 2008.
Competiţia este deschisă până la 8 februarie.
The competition is open until 8 February!
Isler Béguin: alegerile din Georgia reprezintă un „pas înainte“ spre democraţie
Isler Béguin: Georgian elections a "step forward for democracy"
Mihail Saakaşvili a fost ales preşedinte al Georgiei
Georgia's President Mikhail Saakashvili
Pe 5 ianuarie, în Georgia au avut loc alegeri prezidenţiale anticipate.
The recent election in Georgia saw incumbent president Mikhail Saakashvili returned to office.
Alegerile au fost anunţate în urma demonstraţiilor partidelor de opoziţie, în noiembrie anul trecut şi au fost câştigate de fostul preşedinte Mihail Saakaşvili.
However, turmoil ahead of the poll and opposition demonstrations had raised fears over the stability of the country.
Am pus câteva întrebări preşedintei delegaţiei, doamna Marie Anne Isler Béguin (Verzi, Franţa).
We spoke to delegation leader, French Green Marie Anne Isler Béguin.
Doamnă Isler Béguin, în calitate de preşedintă a misiunii de observare a Parlamentului European în Georgia, cum aţi caracteriza maniera în care s-au derulat alegerile prezidenţiale din 5 ianuarie?
As chair of the European Parliament's observer mission in Georgia, how would you characterize the presidential elections on January 5?
Procedurile corespundeau normelor internaţionale, chiar dacă nu erau perfecte.
The procedures in place were in line with international standards, although they were far from perfect.
Conform declaraţiilor observatorilor internaţionali, nu au fost neregularităţi prea mari.
According to the testimony of international observers, there were no major irregularities.
Au fost neregularităţi, dar nu sistematice, deci nu putem vorbi de fraudă.
There were some irregularities, but no systematic effort to commit deliberate fraud.
Noi am făcut un raport şi acum vrem să vedem dacă autorităţile şi opoziţia vor respecta regulile jocului democratic.
But we made our report and now we want to see if the authorities and the opposition will follow the rules of democracy.
Autorităţile georgiene ne-au garantat că vor respecta procedurile.
I had a guarantee from the Georgian authorities that the procedures will be followed.
În ciuda campaniei dezastruoase şi dezechilibrate care s-a derulat cu salturi incredibile, opoziţia unită a reuşit să obţină 25% din voturi: este prima dată când opoziţia reuşeşte să obţină acest scor în Georgia.
Despite the calamitous campaign and the recent turmoil of the country, the united opposition gained 25% of the vote, a first for Georgia.
În acelaşi timp, este prima dată când oamenii au putut să aleagă cu adevărat şi să voteze liber la alegerile prezidenţiale.
It was also the first time that there was real political choice for the presidential elections and that people were able to vote freely.
Este un pas înainte, care arată maturitatea cetăţenilor Georgiei.
It is a step forward in Georgian maturity, now let's hope for maturity among the political parties as well.
Acum sperăm în maturitatea partidelor politice.
What are the implications of these elections for the wider region and for the European Union?
Care este impactul acestor alegeri asupra regiunii şi asupra Uniunii Europene?
The elections were a major challenge for Georgia.
Pe de o parte, situaţia economică şi socială a georgienilor trebuie ameliorată.
On the one hand, it was necessary to improve the economic and social situation of Georgia.
Pe de altă parte, Georgia se află într-o situaţie foarte fragilă, din cauza celor două regiuni separatiste: Abkhazia şi Oseţia de Sud.
But on the other side, Georgia is very fragile situation with two separatist regions, Abkhazia and South Ossetia.
Persoana care preia conducerea statului va avea marea responsabilitate de a aduce stabilitate în Caucaz şi de a organiza vecinătatea cu Rusia.
The person who takes over will have the considerable responsibility of bringing stability to the Caucasus and coming to terms with Russia.
Uniunea Europeană este prezentă la nivelul ajutorului tehnic şi al sprijinului de orice fel (economic, social, reforme), dar în conflicte nu suntem factori de decizie, doar facilităm dialogul.
The EU is very much present with technical assistance and support for economic and social reforms and so on, but when it comes to conflicts we are not policy makers, simply facilitators of dialogue.
Georgia reprezintă un pasaj geostrategic enorm, cu influenţe în domeniul energiei, deci dacă aceasta a hotărât să se întoarcă spre Europa (intrând, de exemplu, în Consiliul Europei, care este anticamera Uniunii Europene), trebuie să răspundem acestei cereri şi să-i oferim o perspectivă.
Georgia is in the process of a huge strategic shift, which includes important energy issues, so if it chooses to turn to Europe, for example by joining the Council of Europe, which is the antechamber to the EU, we must be ready to respond to this request.
Pentru că vorbim de perspectivă, când a vizitat Parlamentul European în noiembrie 2006, domnul Mihail Saakaşvili a vorbit despre aderarea Georgiei la Uniunea Europeană ca despre un „obiectiv pe termen lung“.
During his visit to the European Parliament in November 2006, Mikhail Saakashvili spoke of the accession of Georgia to the EU as a "long-term objective".
Care sunt factorii ce vor determina relaţiile viitoare între Georgia şi Uniunea Europeană?
What are the factors that will determine future relations between Georgia and the EU?
Cele trei ţări din Caucazul de Sud (Georgia, Azerbaijan şi Armenia) s-au orientat către Vest când au ieşit din imperiul sovietic, pentru că se simt europene şi au o cultură europeană.
The 3 countries of the South Caucasus (Georgia, Azerbaijan and Armenia) turned to the west when they came out of the Soviet empire, because they feel European, and have a European culture.
Acum problema suntem noi, care nu ştim ce să facem din Uniunea Europeană.
So now the problem is us, because we do not know what we want to do in the EU.
Ei, însă, au înţeles că nu investim în rezolvarea conflictelor şi că opinia publică din Uniunea Europeană a acceptat greu aderarea celor zece ţări.
In contrast, they have understood: they see that EU public opinion has found it hard to come to terms with the accession of 10 countries.
De aceea georgienii sunt mai rezervaţi astăzi, ştiu că sunt departe de candidatură.
That is why the Georgians are more reserved now, they know they are very far from becoming candidate members.
Totuşi, au făcut sacrificii enorme şi fac tot posibilul să se pregătească (în cadrul politicii de vecinătate) pentru obţinerea prosperităţii din Vest.
They have made enormous sacrifices, they have put everything in place to prepare (in the framework of the European Neighbourhood Policy), to achieve prosperity as in the West.
Îmi spuneau: „dacă nu pentru generaţia noastră, poate obţinem acest lucru pentru generaţiile viitoare“.
They told me: "If this is not for our generation, it will be for the generation after."
Sper deci că Uniunea Europeană nu va lăsa orfane aceste trei ţări.
So I hope that the EU will not leave these three countries orphaned.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128IPR14043 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128IPR14043 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0516 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0516 0 NOT XML V0//EN
Deficitul demografic în Europa: este imigrarea o soluţie?
Is immigration the cure for a declining working population?
Imigrarea este un element pozitiv în UE
Is the queue into the EU about to get easier?
Datorită prosperităţii şi a bunei funcţionări a societăţii, Europa va continua să fie o destinaţie favorită pentru imigranţi.
A report on the demographic future of Europe by French PSE Member Françoise Castex will be discussed by MEPs in their February plenary session.
Conform unui raport al Comisiei Europene, „Viitorul demografic al Europei“ (publicat în octombrie 2007), pentru a compensa declinul populaţiei active în UE27 este nevoie de 56 de milioane de muncitori imigranţi până în anul 2050.
On the other hand, if 2005 levels of immigration are maintained that the population will continue to grow until around 2030.
Germania, Spania, Italia şi Polonia, ţări care se confruntă cu o natalitate scăzută, au nevoie de forţă de muncă mai mult decât celelalte state membre.
Countries with low fertility rates such as Germany, Spain, Italy and Poland could require a significant number of immigrants over the coming decades if they want to maintain the existing number of people of working age.
Integrarea imigranţilor
Working population provides tax revenue
Sistemele UE de imigrare legală nu pot avea succes decât dacă imigranţii şi descendenţii lor se integrează în societatea şi economia ţărilor gazdă.
Having sufficient people of working age is vital not only for the economy but also for tax revenue.
Integrarea încă insuficientă a imigranţilor cauzează o percepţie negativă a imigrării în rândul populaţiei gazdă.
This money will be needed to fund the pension and health needs of the growing numbers of elderly people.
Conform unor sondaje Eurobarometer, numai patru din 10 cetăţeni europeni simt că imigranţii contribuie la bunăstarea ţării lor.
According to polls, only 4 out of 10 EU citizens feel that immigrants contribute to their country.
Raportul doamnei Castex subliniază faptul că Uniunea Europeană are nevoie de o abordare clară si raţională a imigrării pentru a putea face faţă opiniilor si atitudinilor xenofobe.
The report by Françoise Castex MEP aims to try and address this issue by emphasising that the EU needs a clear and reasoned approach to immigration to counter xenophobic opinions and attitudes.
Imigranţilor trebuie să li se garanteze securitatea juridică si socială, iar firmele care angajează imigranţi ilegal trebuie penalizate, mai spune doamna Castex.
It calls for immigrants to be given legal and social security and for human traffickers and employers who use illegal labour to be the target of legal and criminal measures if need be.
„Carte albastră“ pentru muncitorii calificaţi
Steps to manage migration
Raportul deputatei europene Lilli Gruber (PSE, Italia) privind programul de acţiune referitor la imigrarea legală susţine crearea unui permis de muncă UE (aşa-numita „carte albastră”), care să faciliteze libera circulaţie a „creierelor” în Europa şi transferul de personal în companiile multinaţionale.
A proposed European "blue card" based on the American green card has been one way suggested of managing immigration.
Crearea acestui permis ar reprezenta un pas înainte în gestionarea resurselor umane provenind dintre imigranţi.
Under the proposed scheme it would facilitate the free movement of "brains" around the Union.
Piaţa de muncă europeană are nevoie de o imigrare legală bine gestionată.
MEPs have supported the creation of such an EU work permit system.
Raportul doamnei Gruber a fost adoptat pe 17 septembrie 2007.
Neither country would have achieved the strong economic growth they did between 1999 and 2005 without foreign labour.
Parlamentul european şi politica de imigrare UE
The Parliament and EU immigration policy
Problemele create de imigrarea ilegală umbresc beneficiile evidente ale unei imigrări bine gestionate.
The ongoing problem of illegal immigration into the EU continues to overshadow attempts to manage the influx.
Numărul cetăţenilor veniţi în UE din ţări terţe şi care locuiesc aici fără acte în regulă este estimat la 4,5-8 milioane.
The number of third-country nationals in an "irregular situation" in the EU appears to be, according to somewhat conflicting estimates, between 4.5 m and 8 m.
În caz contrar, populaţia va intra în declin înainte de sfârşitul deceniului (conform Eurostat).
20080107STO17493 With fertility falling in Europe - what can be done?
20080107STO17493 Deficitul demografic: De ce ne este teamǎ de copii?
Ageing and shrinking Europe - what's the answer?
Care este soluţia pentru o UE în curs de îmbătrânire?
European "blue card" to solve problem of aging population?
Va rezolva „cartea albastră“ problema populaţiei în declin? (în engleză) Raport privind programul de acţiune referitor la imigraţia legală - Raportoare: Lilli Gruber Raport privind priorităţile politice în cadrul luptei împotriva imigrării ilegale a resortisanţilor din ţările terţe - Raportor: Javier Moreno Sánchez Proiesc de raport privind viitorul demografic al Europei - Raportoare: Francoise Castex
Gruber report on the Policy Plan on Legal Migration Moreno Sanchez report on policy priorities in the fight against illegal immigration of third-country nationals: Françoise Castex draft report on the demographic future of Europe
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071115STO13227 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071115STO13227 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070921STO10548 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070921STO10548 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0322 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0322 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0323 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0323 0 NOT XML V0//EN
Planuri pentru 2008: în agenda personală a deputaţilor europeni
MEPs resolutions for 2008
Deputaţii europeni îşi fac planuri pentru noul an
Have you made any new year's resolutions and are they still intact?