natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Când avem de-a face cu oameni trebuie să fim mai flexibili“, ne-a spus şeful delegaţiei, domnul Panayiotis Demetriou (Grupul Partidului Popular European (Creştin-Democrat) şi al Democraţilor Europeni, Cipru).
He told us that while other member states are facing serious problems with the physical living conditions in detention centres, at Sandholm the problem was different: “The problem for me is the length of time that these people have to stay in the centres, after the rejection of their application.
Următoarea oprire: Cipru Vizita în Danemarca face parte dintr-o serie de vizite la centre închise pentru imigranţi în diferite state membre.
"We would have liked to speak to the minister about the law, which apparently causes people to spend several years in the Danish asylum centres," Mr Demetriou said.
Şeful delegaţiei, Panayiotis Demetriou Raportoarea Martine Roure Comisia pentru Libertăţi civile Serviciul de imigrare danez (în engleză) Delegaţia parlamentară în Danemarca pas cu pas (video)
Watch a film of the visit Danish immigration service Panayiotis Demetriou MEP Martine Roure MEP Civil Liberties Committee
Viaţa într-un centru pentru solicitanţii de azil
MEPs hear about life as an asylum seeker: Zina Rasam's story
Zina Rasam cu familia ei în centrul Sandholm Să trăieşti într-un centru şi să fii despărţit de familie ani de zile este o experienţă dură pentru mulţi solicitanţi de azil din lume.
Zina Rasam and her family have spent the last three years in the Sandholm Camp Spending years in an asylum centre separated from family and friends and unable to work in the outside community - this is the distressing story that many asylum seekers in Europe currently face.
Zina Rasam, care trăieşte de trei ani în centrul Sandholm, a participat joia trecută la o reuniune cu organizaţii neguvernamentale în cadrul Biroului de Informare al Parlamentului European din Copenhaga.
Zina Rasam is a graduate of civil engineering from Iraq.
După eveniment i-am pus lui Rasam câteva întrebări.
She has been in the Sandholm detention centre near Copenhagen since 2005.
Zina Rasam trăieşte în centrul de la Sandholm din 2005, când ea şi fetiţa sa de 10 ani au venit să locuiască alături de soţul ei.
On 10 April she spoke to MEPs about her experiences in the camp and her hopes for the future.
Vine din Irak şi are diplomă de inginer civil.
After the meeting she shared some of her experiences with us.
Prima cerere de azil i-a fost refuzată, dar acum, când cazul i s-a redeschis, Rasam aşteaptă rezultatul.
Zina and her 10 year old daughter joined her husband, who had been in the camp since 2000, at Sandholm over three years ago.
Petrecerea mai multor ani într-un centru duce la stres şi nervozitate.
Spending several years in a centre creates a lot of stress and nervousness," she said.
Durerile de cap şi hipertensiunea sunt boli des întâlnite aici“, ne-a spus Rasam.
Zina explained that "illnesses like headaches, stomach cramps and high blood pressure are very common".
După ce cazul ei a fost reluat, are poate motive să spere. „Sper să pot rămâne aici în Danemarca, cu soţul meu şi cu fetiţa mea.
The fact that her case as been reopened has given her hope that one day she will be allowed to stay: "I hope I will be able to stay here in Denmark with my husband and daughter.
Viitorul nostru nu este în Irak.
Our future is not in Iraq.
Sper să învăţ daneza repede - fiica mea deja vorbeşte această limbă foarte bine şi îşi doreşte la rândul ei să rămână aici“.
I hope to learn Danish soon – my little daughter already speaks Danish very well, and she also wishes to stay here."
Numărul de permise de rezidenţă acordate solicitanţilor de azil a crescut de la 1.095 în 2006 la 1.275 în 2007.
Last year the Danish authorities granted asylum to 1275 individuals and gave out a total of over 37,000 residence permits.
Majoritatea permiselor de rezidenţă - independent de sistemul de azil - sunt acordate studenţilor şi muncitorilor.
Zina Rasam and her family are hoping that this year they will be among the lucky ones granted asylum.
În 2007, 37.476 de permise de rezidenţă au fost acordate pentru studii sau muncă.
The plight of children stuck in the asylum system
Centrul din Sandholm (în engleză)
MEPs Thomsen MEP (left) and Hennis-Plasschaert meet children in Denmark.
Copiii în sistemul de azil din Danemarca
One aspect that a recent visit to asylum centres in Denmark brought home was the fate of children in such centres around Europe.
Britta Thomsen şi Jeanine Hennis-Plasschaert în grădiniţa centrului din Sandholm Mulţi copii din sistemul de azil au fost, înainte de sosirea lor în centru, victime ale violenţei şi torturii sau şi-au pierdut un părinte.
As Cypriot MEP Panayiotis Demetriou (EPP-ED) said after seeing the Danish system, the time spent waiting for asylum requests to be processed can be seriously detrimental not only to parenting skills but also for children.
Aceste experienţe au o influenţă devastatoare asupra capacităţii copiilor de a învăţa şi de a se integra în societate.
Last year there were 466 children in asylum centres in Denmark alone and on average their wait will be 2.4 years before their case is resolved.
Cu toate acestea, conform organizaţiilor neguvernamentale, cele mai multe probleme apar în momentul în care părinţii lor se îmbolnăvesc psihic în centrul pentru solicitanţii de azil.
During the MEPs' visit to Denmark leading medical experts and NGO's warned of the psychological effect on children.
În 2007, în Danemarca, 466 de copii au locuit în centre pentru solicitanţii de azil.
Psychiatrist Bente Reich told a meeting of MEPs and asylum experts in Copenhagen on 10 April that "the children are the big losers, because they are very dependent on the environment in the family".
Perioada de timp medie pe care o petrece un copil într-un centru este de 2,4 ani.
Children showing signs of metal illness She warned of the dangers of depressed parents - "if the parents for instance are suicidal, the children will do anything to protect them".
Între 2001 şi 2007, 43 de părinţi au încercat să se sinucidă în centrele din Danemarca, iar un ziar de medicină - „Ugeskrift for læger“ - arată că 35% dintre copiii cu vârste cuprinse între patru şi 16 ani au boli psihice (pentru copiii cu vârste cuprinse între 11-16 ani procentul este de 58%). „Copiii sunt cei mai afectaţi“ Psihiatrul Bente Reich, care a participat la o reuniune cu organizaţii neguvernamentale în cadrul Biroului de Informare al Parlamentului European din Copenhaga, a spus că petrecerea unui timp îndelungat în centre afectează capacitatea părinţilor de a-şi creşte copiii. „Copiii sunt cei mai afectaţi, deoarece sunt dependenţi de mediul familial“, a spus dumneaei.
The risks of parents committing suicide is a very real one - figures for the period 2001-2007 showed that 43 parents in the Danish asylum system tried to commit suicide.
Conform doamnei Reich, un mediu familial instabil afectează negativ copilul din punct de vedere social şi educaţional.
According to Ms Reich, an unstable family environment also affects the children’s social and educational abilities in a very negative way.
Gerd Gotlieb, de la ONG-ul „Bunici pentru azil şi azilul acum“ percepe ca pozitiv faptul că toţi copiii din sistemul de azil din Danemarca au dreptul de a merge la şcoală, deşi majoritatea nu au acces la şcoli obişnuite daneze din afara centrului.
"The best way to start rehabilitation is to give them certainty about their future."
Inger Neufeld, de la ONG-ul „Salvaţi copiii“ a remarcat faptul că mulţi copii ai solicitanţilor de azil dispar în momentul în care află că trebuie să se întoarcă în ţara lor; acest lucru face ca mulţi dintre aceşti copii să devină victime ale traficului uman.
According to the weekly journal for doctors - "Ugeskrift for læger" - 35 % of asylum children age 4-16 show signs of mental illness, while the number is 58 % for children aged 11 – 16.
Trebuie să avem mai multă grijă când este vorba de copii „Ceea ce ne îngrijorează cel mai mult este perioada îndelungată pe care o petrec în centre solicitanţii de azil.
Fear of "socially handicapped children" Gerd Gotlieb of “Grandparents for Asylum and Asylum Now” said that although all asylum children in Denmark have the right to go to school, the majority have no access to the normal Danish school system.
Aceasta are consecinţe grave asupra capacităţii părinţilor de a-şi creşte copiii […] Copiii sunt fiinţele cele mai valoroase.
Inger Neufeld of "save the children" told us that often asylum children disappear when they are told that they have to return their country of origin.
Trebuie să avem mai multă grijă când este vorba de copii“, a spus deputatul european Panayiotis Demetriou (Grupul Partidului Popular European (Creştin-Democrat) şi al Democraţilor Europeni, Cipru).
This often leads children to become victims of trafficking, she said.
Raportoarea Martine Roure (Grupul Socialist din Parlamentul European, Franţa) este de acord cu domnul Demetriou şi a adăugat faptul că „centrele formează copii handicapaţi social“.
French Socialist Martine Roure agreed with Mr Demetriou, and added that long stays in the centres create "socially handicapped children".
Deputaţii europeni danezi Britta Thomsen (Grupul Socialist din Parlamentul European) şi Søren Bo Søndergaard (Grupul Confederal al Stângii Unite Europene/Stânga Verde Nordică) s-au declarat la rândul lor îngrijoraţi de starea copiilor din centrele dedicate solicitanţilor de azil. „Visez să devin avocată“ Merna Samir are 20 de ani şi şi-a petrecut ultimii şase ani în centrul de la Sandholm.
Merna Samir's story: "My dream is to become a lawyer" Merna Samir is 20 years old and has spent the last six years in the Sandholm Camp.
Tatăl său a fost omorât cu mulţi ani în urmă de către autorităţile irakiene de sub regimul lui Saddam Hussein.
Her father was killed many years ago by the Iraqi authorities under Saddam Hussein's regime.
ONG-ul „Bunici pentru azil“ (în daneză) ONG-ul „Salvaţi copiii“ (în engleză)
Save the Children Grandparents for asylum (Danish) Center Sandholm
Panayiotis Demetriou: UE are nevoie de o politică privind imigrarea
Panayiotis Demetriou MEP: "unified policies on immigration" needed
Panayiotis Demetriou, deputat european Solicitanţii de azil şi detenţia imigranţilor au fost în centrul atenţiei săptămâna trecută cu ocazia vizitei unor deputaţi europeni de la Comisia pentru Libertăţi civile la centrele de detenţie din Danemarca.
Cypriot MEP Panayiotis Demetriou who headed the delegation to Denmark Asylum seekers and detention of immigrants was under the spotlight when MEPs from the Civil Liberties Committee visited asylum and detention centres in Demark 9-10 April.
Delegaţia a fost condusă de deputatul cipriot Panayiotis Demetriou, care a mai participat la misiuni similare în Marea Britanie şi Grecia.
The delegation was headed by Cypriot MEP Panayiotis Demetriou (EPP-ED), who has also participated in similar missions to the UK and Greece.
Am pus domnului Demetriou câteva întrebări despre condiţiile în care trăiesc solicitanţii de azil şi despre rezultatele acestor vizite în Europa.
We asked him about his view on the conditions for asylum seekers in Denmark, and what he thinks will come out of these visits to detention centres around Europe.
După ce aţi văzut centrele din Danemarca, puteţi face o comparaţie cu condiţiile din centrele din celelalte state membre unde a trimis misiuni Comisia pentru Libertăţi civile?
After having seen the detention centre and the asylum centre in Denmark, how would you describe the conditions compared to the situation in the other countries the Civil Liberties committee has visited?
Condiţiile din centrele din Danemarca sunt bune.
The conditions in those centres are fairly good.
Cu toate acestea, detenţia este detenţie: privarea de viaţa liberă, normală.
However confinement is a confinement - namely deprivation of normal free life.
Perioada lungă de timp petrecută în detenţie, nesiguranţa în ceea ce priveşte viitorul şi regulile extrem de stricte în sistemul de azil din Danemarca sunt sursa unor suferinţe în primul rând psihice pentru oamenii care trăiesc în acele centre.
The length of time of confinement, the complete uncertainty as to the future and the extremely strict rules and practices regulating asylum in Denmark are the source of psychological suffering of people living in those centres.
Lipsa educaţiei normale pentru copii agravează situaţia.
The lack of normal education of the children aggravates the situation.
Care va fi rezultatul acestor vizite ale delegaţiilor de la Parlamentul European?
What do you expect will come out of these EP-delegations?
Majoritatea centrelor de detenţie din statele membre vizitate de delegaţii de la Comisia pentru Libertăţi civile găzduiesc imigranţi ilegali.
Most of the detention centres in the Members States, which delegations have visited, entertain mainly illegal immigrants.
În centrele din Danemarca se găsesc aproape exclusiv persoane care au cerut azil şi nu l-au primit sau a căror cerere este în curs.
In Denmark the centres visited entertain almost exclusively asylum seekers whose applications are rejected or are in process.
Climatul psihologic este diferit.
Psychologically the climate differs in asylum seekers centres from that in illegal immigrant's detention centres.
Varietatea practicilor şi regulilor din diferitele state membre se reflectă în condiţiile din centrele de detenţie.
The variety of practices and rules prevailing in each Member State is reflected in the conditions of the relevant detention centres in the Member States.
De aceea este nevoie ca Uniunea Europeană să adopte o politică privind imigrarea cât de curând posibil.
Therefore basic unified policies on immigration should be adopted by European Union as soon as possible.
Vacanţele la pachet şi asigurarea medicală
Package holidays - EP study looks at insurance coverage
Faceţi click pe fotografie pentru a o mări
Broken bones - not the return flight one would like…
Pachetele de vacanţă au un succes incredibil în Europa.
Package holidays are incredibly popular for millions of people around Europe.
De cele mai multe ori acestea înseamnă relaxare şi o perioadă plăcută petrecută cu familia şi prietenii.
For most it is a week away in the sun, a time to relax and be with family and friends.
Cu toate acestea, vacanţele pot fi întrerupte de accidente sau boli.
However, for a minority it can be ruined by an accident or injury.
În Germania, Marea Britanie, Franţa, Olanda şi Italia, pachetele de vacanţe sunt foarte căutate.
There's no question about the popularity of package holidays - in particular in Germany, the UK, France, the Netherlands and Italy.
În 2004, în Germania au fost vândute 24,5 milioane de pachete de vacanţă, iar în Marea Britanie - 10,1 milioane.
In 2004 in Germany 24.5 million package holidays were sold while in the UK the figure was 10.1 million.
Textul remarcă şi faptul că, datorită internetului şi companiilor aeriene low-cost, multe persoane îşi plănuiesc propriile vacanţe.
Accidents caused by poor signs, steps and a lack of light
În ciuda faptului că directiva Comisiei Europene din 1990 privind pachetele de călătorii acoperă norme de siguranţă şi responsabilitate, la nivelul UE nu există nicio lege care să abordeze securitatea turiştilor.
The study found that despite issues of safety and liability covered by the Package Travel Directive in 1990, there is no specific legal instrument at EU level for tourist safety.
Diferitele state membre UE au reguli diferite în legătură cu responsabilitatea: unele o atribuie clientului, altele organizatorului.
It also says that current safety regulations are "piecemeal" and "not comprehensive".
Studiul recomandă includerea în directivă a standardelor de securitate rutieră şi de siguranţă în cadrul hotelurilor (de exemplu recomandări în cazul incendiilor), asigurarea în cazul întârzierii sau anulării zborurilor, responsabilităţile în cazul unor dezastre naturale sau al unor atacuri teroriste.
In addition, the study also identified a certain amount of legal confusion as the burden of proof for negligence differs across the EU - for example some courts place it on customers, some on organisers.
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0399 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0399 0 NOT XML V0//EN
Faceţi click pe fotografie pentru a o mări
Waiting for asylum: Zina Rasam and family
Să trăieşti într-un centru şi să fii despărţit de familie ani de zile este o experienţă dură pentru mulţi solicitanţi de azil din lume.
Spending years in an asylum centre separated from family and friends and unable to work in the outside community - this is the distressing story that many asylum seekers in Europe currently face.
După eveniment i-am pus lui Rasam câteva întrebări.
After the meeting she shared some of her experiences with us.
Zina Rasam trăieşte în centrul de la Sandholm din 2005, când ea şi fetiţa sa de 10 ani au venit să locuiască alături de soţul ei.
Zina and her 10 year old daughter joined her husband, who had been in the camp since 2000, at Sandholm over three years ago.
Vine din Irak şi are diplomă de inginer civil.
Waiting exacts a mental and physical toll
Prima cerere de azil i-a fost refuzată, dar acum, când cazul i s-a redeschis, Rasam aşteaptă rezultatul.
Although conditions at the camp were found to be good by visiting MEPs, the fact that Zina cannot leave means that to all intents and purposes the centre has become a prison.
Nesiguranţa viitorului este cel mai rău lucru care mi se întâmplă
"The hardest thing is that we don't know when we can leave.
Rasam compară centrul cu o închisoare. „Cel mai rău e că nu ştim când vom pleca de aici.
Spending several years in a centre creates a lot of stress and nervousness," she said.
Petrecerea mai multor ani într-un centru duce la stres şi nervozitate.
The waiting and uncertainty as to their ultimate fate can take a physical toll.
Studii internaţionale arată că numărul de tentative de sinucidere în centre este de şase ori mai mare decât în societatea din afară.
She said "international studies show that the number of attempted suicides within asylum centers is approximately six times higher than outside in the surrounding society."
„Sperăm că ne vom putea aduce contribuţia la societate“
A strong desire to work and "contribute to society"
Pirateria online şi libertatea de acces: există un echilibru?
Bono and the internet pirates
Faceţi click pe fotografie pentru a o mări
Guy Bono MEP doesn't want non-profit pirates criminalised
Pirateria online costă bilioane de euro, conform industriei de muzică şi film.
The music and film industry is reeling from the impact of online piracy.
Câteva state europene au propus legi dure care să combată acest fenomen.
The film industry alone believes it loses up to 40% of revenue a year.
Rezoluţia adoptată de Parlamentul European cere statelor membre să „evite adoptarea măsurilor […] ca întreruperea accesului la internet“ în vederea combaterii pirateriei online.
Your report calls on EU states to avoid measures such as the "interruption of internet access" to fight digital piracy.
De ce nu este aceasta o soluţie?
Why are you against blocking access to the internet for software pirates?
Această măsură ar încălca drepturile omului şi respectarea libertăţii: pentru a întrerupe accesul la internet al celor care descarcă ilegal fişiere trebuie să le accesăm calculatorul şi să le filtrăm datele - lucru care este un atac la viaţa privată.
It goes against people's freedoms and human rights: to cut internet access for those who illegally download material we would need to access their computers and to filter their data, which is an attack on privacy .
80% din piraţi sunt tineri care nu au sentimentul că fac ceva grav.
Around 80% of people who download materials are youngsters who do not feel they are doing something really illegal.
Avertizările nu îi vor opri.
A couple of warnings will not stop them from doing that.
Şi e normal ca oamenii să poată exploata posibilităţile oferite de internet.
It is natural that people exploit the possibilities of the internet!
Acest lucru nu distrugea CD-ul.
This did not kill the disc.
Măsura sugerată este prea severă prin comparaţie cu gravitatea actului de descărcare de pe internet.
Some measures which have been suggested are disproportionate to the act of downloading.
Privarea tinerilor de internet ar fi o catastrofă: cine îşi poate găsi de lucru în zilele noastre fără internet?
Depriving young people of the internet is a disaster: who can find a job without the internet these days?
Bineînţeles că sancţiunea trebuie aplicată în momentul în care o persoană abţine un beneficiu financiar din descărcarea de pe internet.
Of course, if a person profits, sanctions have to be applied.
Dar în acest caz, nu este nevoie să cauţi date în calculatorul lui pentru a afla că face acest lucru.
But in that case there is no need to access sensitive data to know who did it.
Şi, de fapt, numai 13% din populaţie descarcă fişiere de pe internet - nu este vorba de o catastrofă, aşa cum se pretinde!
Illegal downloading is done by only 13% of population – it is not as catastrophic as they say.
Penalizarea utilizatorilor de internet nu va rezolva criza industriei de discuri!
Criminalising internet users won't solve the industry crisis.
Care este cel mai bun mijloc de a lupta împotriva descărcării ilegale de pe internet?
What is the most efficient way to combat digital piracy?
Cred că trebuie să adunăm în jurul unei mese consumatori, artişti şi operatori de telecomunicaţii.
I think that we need to gather consumers, artists and telecom operators around the table.
Uniunea Europeană ar putea pune în practică un echivalent al programului MEDIA pentru cinema, aplicat la discuri.
The EU could set up a program equivalent to MEDIA (which supports cinema) for the disc industry.
Şi ar mai putea diminua ratele TVA pentru aceste produse.
VAT rates for cultural products could be decreased.
Dar trebuie să plătească şi operatorii de telecomunicaţii: internetul este pentru ei o sursă majoră de venit, în detrimentul artiştilor.
Telecom operators also have their share to pay: the internet is a source of major revenue for them while creating losses for artists.
Trebuie să fim severi cu cei care comercializează produsele furate, dar fără închisoare, că doar nu au comis o crimă.
Let's be harsh with those making money from piracy, but let's not have imprisonment - it is not murder!
Descărcarea ilegală trebuie pedepsită cu amenzi.
Downloading must be accompanied by financial compensation.
Descărcarea ilegală este ca şi cum ai lăsa un televizor la îndemâna unui copil şi ai pleca spunându-i să nu îl atingă.
Illegal downloading resembles leaving a TV within a reach of a child saying that he has no right to touch.
Îl va atinge - este în natura umană.
It's human nature – we end up doing it.
Copilul o va face o dată, a doua oară, dar va sfârşi prin a înţelege ca este interzis.
After explaining that this should not be done the kid will do it once or twice, but finally he will understand it is not allowed.
Cu educaţia potrivită vom putea reduce descărcarea ilegală.
With the right education we can reduce the extent of illegal downloading.
Dacă descarci ilegal de pe internet înseamnă că îl furi pe artist?
Is illegal downloading stealing from the artist?
Atâta timp cât nu faci acest lucru pentru a câştiga bani, tinerii artişti te vor încuraja - pentru că în felul acesta devin cunoscuţi.
As long as this is not done for profit, young artists are actually favourable to downloading, as this is a way to make themselves known.
Cei care sunt deja consacraţi şi care îşi câştigă existenţa din arta lor sunt împotrivă.
Those who are already well established are mostly unhappy about it.
Care este folosul blocării accesului unui tânăr la internet?
What’s the use of cutting the internet subscription of a youngster?
Interdicţia nu rezolvă nimic niciodată.
Prohibition never solved anything.
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0123 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0123 0 NOT XML V0//EN
Deputaţii europeni cer mai multe măsuri pentru situaţia din Birmania
Burma: EU needs "coherent strategy" ahead of military's poll
Călugării nu vor putea vota la referendumul din Birmania
What road will Burma and its Monks take?