natgillin/translations-raw huggingface dataset:
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0399 0 DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0399 0 DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0400 0 DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0400 0 DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0401 0 DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0401 0 DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0402 0 DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0402 0 DOC XML V0//EN
Rezoluţia Parlamentului European din 11 noiembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea FEG/2009/021 IE/SR Technics, introdusă de Irlanda) (COM(2010)0489 – C7-0280/2010 – 2010/2214(BUD))
European Parliament resolution of 11 November 2010 on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council on mobilisation of the European Globalisation Adjustment Fund, in accordance with point 28 of the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and sound financial management (application EGF/2009/021 IE/SR Technics from Ireland) (COM(2010)0489 – C7-0280/2010 – 2010/2214(BUD))
Cererea de ridicare a imunităţii parlamentare a dlui Krzysztof Lisek
Request for the waiver of parliamentary immunity of Krzysztof Lisek
Decizia Parlamentului European din 11 noiembrie 2010 referitoare la cererea de ridicare a imunității lui Krzysztof Lisek (2009/2244(IMM))
European Parliament decision of 11 November 2010 on the request for waiver of the immunity of Krzysztof Lisek (2009/2244(IMM))
663/2009 de stabilire a unui program de ajutor pentru redresare economică prin acordarea de asistență financiară comunitară pentru proiecte în domeniul energiei ***I
Amendment of Regulation (EC) No 663/2009 establishing a programme to aid economic recovery by granting Community financial assistance to projects in the field of energy ***I
Rezoluţia Parlamentului European din 11 noiembrie 2010 referitoare la viitorul Summit UE-SUA și la Consiliul Economic Transatlantic
European Parliament resolution of 11 November 2010 on the forthcoming EU-US Summit and the Transatlantic Economic Council
Strategia externă a UE privind registrul cu numele pasagerilor (PNR)
EU external strategy on Passenger Name Record (PNR)
Rezoluţia Parlamentului European din 11 noiembrie 2010 referitoare la abordarea globală privind transferul de date din registrul cu numele pasagerilor (PNR) către țările terțe și recomandările Comisiei adresate Consiliului de a autoriza inițierea de negocieri între Uniunea Europeană și Australia, Canada și Statele Unite
European Parliament resolution of 11 November 2010 on the global approach to transfers of passenger name record (PNR) data to third countries, and on the recommendations from the Commission to the Council to authorise the opening of negotiations between the European Union and Australia, Canada and the United States
Parteneriatele pentru inovare
European Innovation partnerships
Rezoluţia Parlamentului European din 11 noiembrie 2010 referitoare la parteneriatele europene pentru inovare în cadrul inițiativei emblematice „O Uniune a inovării”
European Parliament resolution of 11 November 2010 on European Innovation Partnerships within the Innovation Union flagship initiative
Rezoluţia Parlamentului European din 11 noiembrie 2010 privind consolidarea OSCE - Un rol pentru UE
European Parliament resolution of 11 November 2010 on strengthening the OSCE – a role of the EU
Rezoluţia Parlamentului European din 11 noiembrie 2010 referitoare la provocările demografice și solidaritatea între generații (2010/2027(INI))
European Parliament resolution of 11 November 2010 on the demographic challenge and solidarity between generations (2010/2027(INI))
Rezoluţia Parlamentului European din 11 noiembrie 2010 referitoare la simplificarea implementării programelor-cadru de cercetare (2010/2079(INI))
European Parliament resolution of 11 November 2010 on simplifying the implementation of the Research Framework Programmes (2010/2079(INI))
Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2010 referitoare la criza din sectorul creșterii animalelor din UE
European Parliament resolution of 11 November 2010 on the crisis in the EU livestock sector
-//EP//TEXT TA 20101111 ITEMS DOC XML V0//RO
-//EP//TEXT TA 20101111 ITEMS DOC XML V0//EN
Întrebări și răspunsuri referitoare la poziția Parlamentului cu privire la negocierea bugetului UE pentru 2011
Q&A on Parliament's position on the budget negotiations
Negocierile dintre Parlamentul European și Consiliul de Miniștri al UE cu privire la bugetul pentru anul viitor au ajuns într-un impas luni seara, după refuzul categoric al unui număr mic de guverne de a discuta despre o procedură care să permită Parlamentului să fie implicat în discuțiile referitoare la sistemul de finanțare al UE pe termen lung, în ciuda unor concesiuni majore făcute anterior de Parlament.
Negotiations between the European Parliament and the EU Council of Ministers on next year's budget reached an impasse on Monday night after a stubborn refusal by a minority of governments to talk about a procedure to involve Parliament in discussions on the EU financing system and in spite of major concessions made earlier by Parliament.
Echipa de negociere a PE și-a reiterat disponibilitatea de a limita majorarea plăților din 2011 la 2,91%, în condițiile în care stabilise deja un plafon pentru angajamente (care determină plățile viitoare) la 1%.
The EP negotiating team had reiterated its willingness to limit the rise in 2011 payments to 2.91 per cent, while it had already capped commitments (which determine future payments) to 1 per cent.
Deputații și-au reafirmat însă dorința de a lansa discuții cu privire la modul în care Parlamentul poate lua parte la revizuirea sistemului de finanțare a bugetului UE, astfel încât acesta să fie mai puțin susceptibil la crize.
However, the MEPs also repeated their desire to open talks about how Parliament can be involved in a review of the EU budget financing system in order to make it less crisis-prone.
De ce dorește Parlamentul să fie implicat în discuțiile referitoare la cadrul financiar pentru perioada 2014-2020?
Why does Parliament want to be involved in talks on the financial framework for the budget years 2014-2020?
Având în vedere noile politici și noile responsabilități care au fost atribuite UE de către guvernele naționale, nu în ultimul rând prin Tratatul de la Lisabona, Parlamentul este preocupat de faptul că, din ce în ce mai frecvent, sunt necesare manevre bugetare ad-hoc sau, în cel mai rău caz, nu sunt disponibile fonduri pentru finanțarea acestor noi politici și responsabilități.
Parliament is concerned that, with all the new policies and new tasks which have been allocated to the EU by the governments, not least in the Lisbon Treaty, more and more often ad-hoc budgetary manoeuvres end up being needed or - in the worst case - no money can be found to finance these policies and tasks.
Dacă ar fi implicat în discuțiile pe marginea bugetului (de exemplu în calitate de observator) - Parlamentul European nu numai că ar putea contribui, prin prezentarea punctelor de vedere din PE în dezbaterile încă de la începutul procedurii, dar, prin aceasta ar putea facilita adoptarea de către Parlamentul European a rezultatului negocierilor, prin prezența reprezentanților săi la discuții și soluții propuse.
If it is involved in the talks - e.g. by having observers present - Parliament can not only give an input, but having closely followed the debate and the different solutions proposed will make it easier to ensure the adoption of the outcome by MEPs.
(Pentru adoptarea viitorului cadru financiar, este necesară aprobarea Parlamentului European).
Parliament's consent is required for an adoption of the next multiannual financial framework (MFF).
Întrucât deputații trebuie să își poată justifica votul în fața electoratului, este necesar să fie informați pe deplin cu privire la conținutul unui eventual acord și să fie în măsură să îl influențeze.
Since MEPs need to defend their vote to their electorates, they need to be fully informed about what is in a possible deal and also be able to influence it.
Dacă, în opinia lor, cadrul financiar propus de Consiliu nu este suficient de bun pentru cetățenii europeni, deputații vor trebui să respingă acordul în ansamblu.
If MEPs do not think that the financial framework the Council proposes is good enough for European citizens, they would have to reject the deal in its entirety.
Pentru a evita o astfel de situație - cu alte cuvinte o criză bugetară - Parlamentul, Consiliul și Comisia sunt obligate prin tratat să ia „toate măsurile necesare” pentru a facilita adoptarea CFM.
To avoid such a situation - a budget crisis - the Parliament, the Council and the Commission are obliged by the treaty to "take any measure necessary" to facilitate the adoption of the MFF.
Parlamentul consideră că o soluție potrivită ar fi includerea unui număr de deputați ca observatori încă de la începutul negocierilor.
Parliament believes a good approach would be to include a number of MEPs as observers from the start of the negotiations.
Dacă în sala în care se discută aspectele-cheie sunt prezenți reprezentanți ai Parlamentului, aceștia pot să recomande statelor membre ce ar trebui să facă pentru a se asigura că textul poate fi aprobat de deputați.
If there are representatives from Parliament in the room when key points are discussed, they can advise Member States on how to make sure that the text can be approved by MEPs.
Solicită Parlamentul crearea unui impozit al UE?
Is Parliament asking for an EU tax?
Pentru crearea unui astfel de impozit este necesară nu numai unanimitatea în Consiliu, ci și ratificarea de către parlamentele naționale: așa-numita „dublă unanimitate”.
To create such a tax, unanimity in the Council is required, as well as ratification by all national parliaments: a "double unanimity".
Parlamentul solicită să fie implicat în discuțiile cu privire la noi surse de venituri pentru UE, fără a specifica a priori din ce surse pot proveni aceste venituri.
What Parliament is asking for is to be involved in discussion on new sources of income for the EU, without prejudging what kind of income sources these might be.
Statele membre vor trebui să discute oricum acest subiect, deoarece trebuie luată o nouă decizie privind resursele proprii ale UE pentru perioada bugetară 2013-2020.
Member States will have to discuss this in any event, because a new decision on EU own resources is required for the 2013-2020 budgeting period.
Parlamentul speră că discuțiile vor fi fructuoase, întrucât actualul sistem, bazat în principal pe contribuțiile naționale la bugetul UE, depinde în prea mare măsură de bugetele naționale, procedura bugetară anuală a UE devenind astfel foarte dificilă.
Parliament hopes that there will be a meaningful discussion, because the current system, consisting mainly of national contributions to the EU budget, puts too much emphasis on national budgets, which makes the annual EU budget procedure very difficult.
Acest lucru înseamnă și că, în prezent, sistemul se concentrează asupra nivelului general mai degrabă decât asupra conținutului bugetului UE.
That also means that there is now too much focus on the overall level, rather than on the content, of the EU budget.
Resursele proprii reprezintă o parte importantă a sistemului de finanțare al UE.
The own resources are an important part of the EU financing system.
Chiar dacă la început Comunitățile Europene (CEE) au fost finanțate din contribuții naționale, Tratatele fondatoare de la Roma din 1957 prevedeau că acest sistem va fi tranzitoriu iar ulterior Comunitățile urmau să fie finanțate din resurse proprii.
Although at the very beginning, the European Communities were financed by national contributions, it was already laid down in the founding Treaty of Rome of 1957 that this would only be for a transitional period and that the then EEC would have to be financed entirely by a system of own resources, rather than by national contributions.
Totuși, în 1970 Consiliul a adoptat o Decizie referitoare la înlocuirea contribuțiilor financiare din partea Statelor Membre cu resursele proprii ale Comunităților, care stipula că acestea provin din prelevări agricole, taxe vamale și un anumit procent din taxa pe valoarea adăugată.
Thus, in 1970 the Council adopted the Decision on the replacement of financial contributions from Member States by the Communities' own resources, stipulating that these would consist of agricultural levies, customs duties and a percentage of the harmonized VAT base.
(Statele Membre sunt responsabile pentru colectarea acestor taxe pe care le transferă Comisiei Europene).
(The member states are responsible for collecting the levies and transferring them to the European Commission.)
După introducerea rabatului britanic și a ratelor diferențiate ale taxei pe valoarea adăugată, introdusă de mai multe țări, stabilirea bugetului comunitar a devenit din ce în ce mai dificilă.
However, after the UK was granted a rebate and differentiated VAT rates were introduced for different member states to pay for that, putting together the EU budget became more and more difficult.
Din acest motiv, în 1988 a fost introdusă o a patra sursă de finanțare a bugetului bazată pe produsul național brut.
For that reason, in 1988, a fourth source of funding, based on member states' Gross National Product was introduced.
Aceasta a devenit principala sursă a bugetului, deoarece taxele vamale au scăzut constant din cauza reducerii tarifelor comerciale, aceeași tendință înregistrându-se și în cazul prelevărilor agricole în urma modificărilor prețurilor agricole.
This source has now become the system's main resource, as customs duties diminished due to worldwide efforts to bring down trade tariffs and as agricultural levies diminished due to changes in agricultural prices.
În recenta sa revizuire bugetară prezentată la 19 octombrie, Comisia Europeană a propus o serie de opțiuni de modificare a actualului sistem de finanțare.
The European Commission tabled a number of options for changing the current financing system in its recent budget review (19 October).
Pentru moment, Parlamentul dorește un acord asupra unei proceduri și o agendă comună de lucru care să permită obținerea unui acord înainte ca UE să decidă asupra următorului cadru bugetar pe termen lung („cadrul financiar multianual” - CFM, denumit și „perspectivele financiare”).
What Parliament wants for now is an agreement on a procedure and an agenda for dialogue, so that an agreement can be reached before the EU has to decide on its next long-term budgetary framework (the “Multiannual Financial Framework, MFF”, also known as the “financial perspective”).
De ce acceptă acum Parlamentul o majorare de 2,91%?
Why has Parliament now agreed on an increase by 2.91%?
Comisia este instituția care gestionează și execută bugetul UE, fiind astfel cea mai în măsură să calculeze nivelul plăților pentru un anumit exercițiu.
The Commission is the institution which manages and implements the EU budget, which makes it best placed to calculate the level of payments for a certain year.
Prin urmare, deputații au votat în favoarea estimării Comisiei cu privire la plățile necesare pentru 2011, care corespunde unei majorări de 6% pentru plățile în 2011 față de 2,9% care fusese propusă inițial.
MEPs had therefore voted to accept the Commission's estimate of necessary payments for 2011, 6% more rather than 2.9% more.
Consiliul a condiționat acordul bugetar de stabilirea unui nivel mai redus al plăților.
The Council has put as its main condition for a budget agreement to have a lower level of payments.
Deputații au considerat că o astfel de soluție nu este realistă, dar sunt conțineți că nivelul angajamentelor reprezintă partea importantă a bugetului.
MEPs might not find this realistic, but they know that the important part of the budget is the level of commitments.
Având în vedere situația economică dificilă din UE, Parlamentul susține o majorare a nivelului angajamentelor de aproximativ 1%, sub nivelul inflației.
Because of the difficult economic situation in the EU, Parliament advocates an increase in commitments of around 1%, below the level of inflation.
Cere Parlamentul modificarea tratatului?
Is Parliament asking for a treaty change?
În ceea ce privește negocierile legate de următorul cadru bugetar pe termen lung („cadrul financiar multianual” - CFM, denumit și „perspectivele financiare”), Tratatul de la Lisabona prevede că Consiliul, Comisia și Parlamentul „iau toate măsurile necesare pentru a facilita adoptarea” acestuia [articolul 312 alineatul (5) din TFUE].
The Lisbon Treaty says that, regarding the negotiations on next long term budgetary framework (the “Multiannual Financial Framework - MFF”, also known as the “financial perspective”), the Council, the Commission and the Parliament "shall take any measure necessary to facilitate its adoption" (Article 312, §5 TFEU).
În general, în ceea ce privește bugetele anuale, CFM și resursele proprii, președinții celor trei instituții „iau toate măsurile necesare pentru a promova concertarea și apropierea pozițiilor instituțiilor pe care le conduc, în vederea facilitării punerii în aplicare a dispozițiilor prezentului titlu” (articolul 324 din TFUE).
In general, when it comes to annual budgets, the MFF and own resources, the presidents of these three institutions "shall take all the necessary steps to promote consultation and the reconciliation of the positions of the institutions over which they preside in order to facilitate the implementation of this Title" (article 324 TFEU).
Parlamentul vrea un acord asupra a ceea ce înseamnă acest lucru în practică, urmărind stabilirea unei metode pragmatice de lucru.
What Parliament wants is to agree on what this means in practice - that is to determine a pragmatic working method.
Dorește Parlamentul un buget mai mare pe viitor?
Does Parliament want a higher budget for the future?
Nu neapărat.
Not necessarily.
Deputații vor pentru 2012 și 2013 un cadru bugetar (adică limitele superioare) suficient de flexibil pentru a face față noilor responsabilități asumate de UE de la adoptarea actualului cadru în urmă cu cinci ani.
MEPs want the budget framework (= upper limits) for 2012 and 2013 to be flexible enough to make room for the new tasks the EU has taken on since the framework was decided five years ago.
Este vorba aici despre resursele bugetare pentru Serviciul European de Acțiune Externă, despre acțiunile legate de prevenirea unor viitoare crize financiare, inclusiv un buget majorat pentru noile autorități de supraveghere financiară, despre accelerarea luptei împotriva schimbărilor climatice, precum și despre proiectul de cercetare ITER în domeniul energiei obținute prin fuziune nucleară, căruia statele membre îi acordă o importanță deosebită.
This includes budgetary room for the External Action Service, work to prevent future financial crises, including an increased budget for the new financial supervisory authorities, and the stepped up fight against climate change, as well as the nuclear fusion energy research project "ITER", which is highly valued by the Member States.
O astfel de ajustare nu înseamnă neapărat majorarea bugetului total al UE, ci ar trebui să crească mai degrabă posibilitatea de a transfera fonduri de la o linie bugetară la alta.
Such an adjustment does not have to be an increase of the total EU budget, but should rather increase the possibility to move funds from one budget are to another.
Acest transfer între diferite părți ale bugetului este extrem de dificil în prezent.
Moving funds between different parts of the budget is currently very difficult.
De ce insistă Parlamentul asupra „flexibilității” bugetului?
What does it mean that Parliament insists on "flexibility" for the budget?
Un alt aspect important pentru Parlament - preocupat de asigurarea unor fonduri suficiente pentru implementarea deciziilor Consiliului - este așa-numita marjă de „flexibilitate”.
Another important issue for the Parliament - out of concern that there is enough money available to implement the decisions taken by the Council - is the so-called "flexibility" margin.
Această înseamnă că, în eventualitatea unei nevoi reale, dar neprevăzute, de fonduri suplimentare substanțiale, există posibilitatea de a include fonduri suplimentare în bugetul UE, până la nivelul de 0,03% din VNB.
This means that if there is a real, but unexpected, need for substantial extra money, then additional funds can be put into the EU budget, to the value of 0.03% of Gross National Income.
În trecut, această marjă de „flexibilitate” a fost utilizată de Consiliu pentru a finanța sistemul european de navigație prin satelit Galileo, pentru a atenua efectele crizei alimentare în țările africane și pentru a finanța pachetul de relansare economică creat anul trecut.
In the past, this "flexibility" has been used by the Council to finance the European satellite system Galileo, to alleviate the food crisis in African countries, and to fund the economic recovery package put together last year.
Consiliul susține acum că, în urma Tratatului de la Lisabona, eliberarea marjei de „flexibilitate” de 0,03% trebuie decisă prin unanimitate, deși, în trecut, decizia era luată cu majoritate calificată în Consiliu și cu o majoritate de 3/5 în Parlamentul European.
The Council is now saying that, following the Lisbon Treaty, it needs to decide by unanimity on releasing the 0.03% "flexibility", whereas it used to be by qualified majority in Council with a 3/5 majority vote in the Parliament.
Acest aspect a fost stabilit în Acordul interinstituțional dintre Parlament, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (punctul 22, a doua parte).
This was laid down in the Interinstitutional Agreement between the Parliament, Council and Commission on budgetary discipline and sound financial management (point 22, second indent).
Acordul trebuie să fie acum renegociat în urma Tratatului de la Lisabona, dar renunțarea la acest aspect ar însemna că orice stat membru poate bloca singur luarea deciziei în Consiliu.
This agreement now needs to be renegotiated following the Lisbon Treaty, but discarding this aspect would mean that any single Member State can block the decision in Council.
Vrea Parlamentul mai multe puteri asupra bugetului UE?
Does Parliament want more powers over the EU budget?
Parlamentul dorește punerea în aplicare a Tratatului de la Lisabona - nici mai mult, nici mai puțin.
What Parliament wants is an implementation of the Lisbon Treaty, nothing more, nothing less.
Tratatul de la Lisabona acordă anumite puteri deputaților în Parlamentul European, în calitatea lor de reprezentanți aleși direct ai aproximativ 500 de milioane de cetățeni.
The Lisbon Treaty gives MEPs, as the directly elected representatives of some 500 million EU citizens, certain powers.
Parlamentul dorește un acord asupra modului în care aceste puteri pot fi utilizate în practică.
What Parliament want is to agree on how these should be implemented in practice.
În ceea ce privește elaborarea următorului cadru bugetar pe termen lung („cadrul financiar multianual” - CFM, denumit și „perspectivele financiare”), deputații doresc un acord asupra unei metode de lucru cu celelalte instituții.
Regarding the setting up of the next long term budgetary framework (the “Multiannual Financial Framework - MFF”, also known as the “financial perspective”), MEPs want to agree on a working method with the other institutions.
Pentru adoptarea unui nou CFM este necesară aprobarea Parlamentului.
Parliament's consent is a requirement for a new MFF.
Pentru a facilita adoptarea în Parlament a textului propus și pentru a evita un blocaj, Parlamentul a propus un model inspirat de precedentele conferințe interguvernamentale, conform căruia trei deputați iau parte la toate discuțiile.
Parliament has suggested a model inspired by earlier Intergovernmental Conferences, with three MEPs participating in all discussions, to facilitate adoption in Parliament of the text proposed and avoid a deadlock.