natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nominalizat de către Béatrice Patrie şi Véronique de Keyser în numele grupului Socialist din Parlamentul European (PSE) şi de către Francis Wurtz în numele grupului Confederal al Stângii Unite Europene/Stânga Verde Nordică (GUE/NGL).
Nominated by Béatrice Patrie and Véronique de Keyser on behalf of the PSE group and by Francis Wurtz on behalf of the GUE/NGL group.
Mesfin Wolde-Mariam - membru fondator al EHRCO (Ethiopian Human Rights Council), luptă pentru drepturile omului şi împotriva violenţei şi foametei în Etiopia.
Mesfin Wolde-Mariam A founding member of EHRCO (Ethiopian Human Rights Council) and human rights defender, he is fighting against violence and famine in Ethiopia and for a more humane socio-political order.
Arestat în noiembrie 2005, este judecat în momentul de faţă şi riscă pedeapsa capitală dacă este condamnat.
Arrested in November 2005, he is currently on trial facing the risk of capital punishment if convicted.
Nominalizat de către Ana Gomes (PSE) în numele unui grup de deputaţi.
Nominated by Ana Gomes (PSE) on behalf of a group of MEPs.
„Femeile în negru“, Belgrad - organizaţie sârbă, luptă pentru pace şi reconciliere între naţiuni şi etnii în fosta Iugoslavie şi pentru recunoaşterea crimelor comise în războaiele recente.
"Women in Black" - Belgrade This Serbian feminist-antimilitarist peace organisation campaigns for reconciliation between nations and ethnicities across the former Yugoslavia and recognition of the crimes committed by the Serbian military and paramilitary during recent wars.
Finaliştii premiului Saharov 2006
Sakharov prize finalists
Premiul Saharov 2006: Columbia, G. Tueni şi A. Milinkievici Trei finalişti au fost aleşi pentru premiul Saharov 2006, pe 25 septembrie, de către membrii comisiei pentru afaceri externe şi celei pentru dezvoltare.
2006 Sakharov Prize: Colombian hostage campaigners, A. Milinkevich; G. Tueni Three finalists for the 2006 Sakharov prize were chosen on 25 September by members of the Committees on Foreign Affairs and Development.
Premiul recunoaşte merite deosebite în lupta pentru libertate de exprimare.
The purpose of the prize is to reward individuals and organisations fighting for freedom of thought, irrespective of their nationality or place of residence.
Conferinţa Preşedinţilor va alege un câştigător în octombrie.
The Conference of Presidents will choose a winner in October.
Premiul va fi acordat oficial de către preşedintele Parlamentului, pe 13 decembrie, în timpul sesiunii plenare la Strasbourg.
The prize will be formally awarded by the President of the Parliament on 13 December during the plenary session.
Cei care luptă pentru ostatecii din Columbia
Sakharov finalist No 1: Those who campaign for hostages in Colombia
Ajutor pentru ostatecii din Columbia - pe străzile din Paris 80% din ostatecii din întreaga lume (mai mult de 3.000 de oameni) se află în Columbia.
Today we look at the nomination of "All those fighting for the release of kidnapped hostages in Colombia".
Unii dintre ei sunt închişi de mai mult de opt ani.
Colombia is one of the most dangerous places in the world.
Printre ei se află lideri ai unor mişcări politice sau sociale, soldaţi, poliţişti, dar şi oameni de rând.
It is estimated that there are currently 3000 people held hostage in Colombia, 80% of the world's total.
Grupul celor care luptă pentru ostatecii din Columbia (candidat la premiul Saharov în anul 2006) este reprezentat de Ingrid Betancourt şi fundaţia País Libre („Ţară liberă“).
Added to this is the carnage caused by Colombia being one of the world's largest producers of cocaine, a lucrative trade that has fuelled the violence and instability.
A fost deputat şi senator şi a candidat la alegerile prezidenţiale.
She received numerous death threats and survived an assassination attempt.
Ingrid Betancourt a pus bazele partidului „Verde Oxigeno“, al cărui scop principal era oprirea conflictului prin negociere.
País Libre aims to raise awareness of the problem in Colombia and the wider world and provides support and advice to those who have been affected by kidnapping.
Campaniile sale împotriva traficului de droguri şi a corupţiei i-au atras mulţi duşmani.
They also campaign for changes on the law in Colombia.
Organizaţia oferă consiliere victimelor directe şi indirecte ale răpirilor (de exemplu sfaturi pentru cum să negociezi cu răpitorii care cer răscumpărare), dar şi susţinere psihologică.
They are: Alexander Milinkevich - Belarus opposition leader, to be profiled on 17 October: Ghassan Tueni - journalist and representative of leading figures assassinated in Lebanon - 24 October.
Site Ingrid Betancourt (în franceză şi spaniolă) Site-ul Fundaţiei País Libre (în spaniolă)
Official website of Ingrid Betancourt (French and Spanish) Foundation País Libre website (Spanish)
Aleksandr Milinkievici
Finalist No 2: Belarus opposition leader gets Sakharov nomination
Aleksandr Milinkievici la PE în 2006 Principalul lider al opoziţiei belaruse, Aleksandr Milinkievici este unul din cei trei candidaţi rămaşi în cursă pentru premiul Saharov în 2006.
Aliaksandr Milinkevich meets MEPs, Jan 2006 Aliaksandr Milinkevich , 59 year old physicist and leader of Belarus's political opposition has been shortlisted as one of 3 finalists for the European Parliament's 2006 Sakharov prize for freedom of thought.
Ceilalţi doi candidaţi sunt: grupul celor care luptă pentru ostatecii din Columbia şi Ghassan Tueni, ziarist şi om politic libanez.
The others are those who campaign for freedom of hostages in Colombia and Ghassan Tueni, who represents assassinated figures in Lebanon.
Aleksandr Milinkievici conduce rezistenţa paşnică într-un regim totalitar, cu scopul de a duce Belarus spre un viitor democratic.
President Lukashenko's supporters say the election this year gave him 82% of the vote with Mr Milinkevich getting just 6%.
În Belarus este ilegal să îl critici pe preşedintele Lukaşenko.
Following the elections, Mr Lukashenko and several leading ministers were banned from entering the EU.
Autorităţile belaruse au fost des criticate pentru suprimarea libertăţii de exprimare, a libertăţii de întrunire şi pentru interzicerea accesului opoziţiei la sursele mass-media deţinute de către stat.
In September 2005 a resolution by the Parliament condemned the Belarus government for the closure in recent years of "several political parties, 22 newspapers and more than 50 pro-democracy NGOs...for criticising the President and his policies".
Aleksandr Milinkievici pe scurt
Aliaksandr Milinkevich in brief Born in 1947 in Hrodna, Belarus.
Aleksandr Milinkievici este om de ştiinţă: a studiat fizica şi matematica în Hrodna (Belarus), Franţa, Statele Unite şi Germania; a coordonat departamentul de fizică al Universităţii din Setif, Algeria (1980-1984); a predat la Universitatea de Stat din Hrodna, Belarus (1978-1980 şi 1984-1990).
Education: studied physics and mathematics in Hrodna, France, USA, and Germany.
Între 1990 şi 1996 a fost vice-primar în Hrodna, fiind responsabil în domeniile: educaţie, cultură, sănătate, tineret, sport, mass-media, religie, relaţii externe.
Professional life: headed the Physics department at the University of Setif in Algeria (1980-1984); associate professor at Hrodna State University in Belarus (1978-1980 and 1984-1990) Political career: deputy mayor of Hrodna 1990-1996 responsible for education, culture, health care, youth, sports, mass media, religion, international contacts, and historical preservation.
În 2001 a condus campania electorală a lui Siamion Domaš, care a candidat la preşedinţie împotriva lui Aleksandr Lukasenko.
2001: campaign manager for Presidential candidate Siamion Domas.
A candidat la preşedinţie în alegerile din martie 2006, unde a obţinut oficial 6% din voturi - prin comparaţie cu 82% din voturi pentru Aleksandr Lukaşenko.
2006: Presidential candidate against President Lukashenko.
Ceilalţi doi candidaţi pentru premiul Saharov de anul acesta sunt "Columbia: toţi cei care luptă pentru ostatecii răpiţi", grup reprezentat de către Ingrid Betancourt şi fundaţia "País Libre" şi Ghassan Tueni, ziarist şi om politic libanez, care a acceptat să fie nominalizat pentru premiu în memoria unor personalităţi libaneze victime ale unor atacuri în urma cărora şi-au pierdut viaţa.
They are: "Colombia: for all those fighting for the hostages kidnapped" - (profile published on 10 October) and Ghassan Tueni - whose profile will be published on 24 October.
Câştigătorul urmează să fie ales de către Conferinţa Preşedinţilor în octombrie, iar premiul va fi decernat în decembrie, în cadrul sesiunii plenare, la Strasbourg.
The winner will be announced in October and the award made in December's Plenary Session.
Alegerile in Belarus - „iregularităţi grave“ Milinkievici la PE (în engleză) Site Aleksandr Milinkievici (în engleză, franceză, rusă, belarusă)
Belarus election: "severely flawed" according to election monitors Milinkevich meets MEPs
Ghassan Tueni: ziarist şi politician, finalist pentru premiul Saharov 2006 Ziarist şi diplomat libanez, Ghassan Tueni este un promotor al ideii de pluralism şi toleranţă în Liban şi Orientul Mijlociu.
Ghassan Tueni - journalist, diplomat, politician, 2006 Sakharov nominee
Tatăl lui Gebrane Tueni, ziaristul libanez asasinat anul trecut, a acceptat să fie nominalizat pentru premiul Saharov în memoria unor persoane asasinate în Liban anul trecut.
Ghassan Tueni, a Lebanese journalist, politician and diplomat, has campaigned all his life for a pluralism and tolerance in Lebanon and the Middle East.
Ghassan Tueni luptă pentru libertate, unitate şi toleranţă într-o ţară - Liban - unde convieţuiesc comunităţi aparţinând unor religii şi etnii diferite.
Ghassan Tueni campaigns for freedom, unity and tolerance in a country often splintered among religious and ethnic lines.
El promovează ideea unei naţiuni libaneze a cărei putere poate proveni din propria diversitate.
In his writing he promotes the idea of a nation that can be strong through its diversity.
Născut la Beirut în 1926, educat la Universitatea Harvard, el s-a întors în Liban în 1948 pentru a conduce ziarul independent An-Nahar, fondat de tatăl său în 1933.
Born in Beirut in 1926 and educated at Harvard University, he returned to Lebanon in 1948 in order to carry on the work of his father Gebrane Tueni running the "An-Nahar" daily - an independent newspaper in Arabic founded by him in 1933.
După ce a participat la crearea primei facultăţi arabe de drept, ştiinţe politice şi economie în 1950, Ghassan Tueni şi-a început cariera politică în 1951 şi a ocupat diferite funcţii ministeriale în guvernul libanez.
His political career dates back to 1951, and he has several times held cabinet posts in Lebanese governments.
Între 1977 şi 1982 a fost reprezentant permanent al Libanului pe lângă Naţiunile Unite.
As a diplomat he was Lebanon's ambassador to the United Nations between1977 and1982.
Domnul Tueni a acceptat să fie nominalizat pentru premiul Saharov în memoria a cinci persoane asasinate în Liban anul trecut.
Mr Tueni agreed to be nominated for the Sakharov prize for freedom of thought in memory of five people who have been assassinated in Lebanon.
Din cauza campaniei pe care o ducea împotriva ocupaţiei militare şi a influenţei politice siriace a primit ameninţări cu moartea, care l-au determinat să plece in exil în Franţa.
His persistent campaigning against the Syrian military presence and political influence in Lebanon triggered threats on his life that drove him into temporary exile in France.
A fost asasinat într-un atac cu bombă pe 12 decembrie 2005, la o zi după întoarcerea în Liban.
He died in a car bomb attack on 12 Dec 2005, one day after returning to Lebanon
Rafik Hariri a fost prim ministru al Libanului între 1992-1998 şi 2000-2004.
Rafik Hariri: Prime Minister of Lebanon 1992-1998 and from 2000-2004.
Domnul Hariri a jucat un rol important în reconstruirea Beirutului, pledând pentru unitate între diferitele grupuri etnice şi religioase.
Mr Hariri played a leading role in the reconstruction of Beirut and worked towards unity of the different religious and ethnic groups.
În 1993 a pus bazele unei televiziuni în Beirut; de asemenea, a fondat un ziar, Al-mustaqbal (Viitorul).
In 1993 he founded a television station in Beirut; he also founded a newspaper, "Al-mustaqbal" (The Future).
A fost asasinat pe 14 februarie 2005 într-un atac cu bombă asupra coloanei oficiale cu care călătorea în centrul Beirutului.
He was assassinated on 14 February 2005, in a bomb attack on his convoy in central Beirut.
Alte 21 de persoane au murit atunci, printre care fostul ministru al economiei, Bassel Fleihan.
A further 21 other people were also killed in the attack.
Bassel Fleihan a fost consilier în Ministerul de Finanţe în Liban între 1993-1999 şi ministru al economiei şi comerţului între 2000-2003.
Bassel Fleihan: An adviser to the Ministry of Finance in Lebanon, from 1993-1999 and Minister of Economy and Trade 2000-2003.
A jucat un rol important în dezvoltarea programului de reformă economică în Liban.
He played a major role in the development of Lebanon's economic reform program.
În momentul atentatului asupra lui Rafik Hariri era în maşina acestuia; a murit în urma rănilor două luni mai târziu.
He also died following the attack which killed Mr Hariri.
A fost asasinat într-un atac cu bombă asupra maşinii sale în Beirut, pe 2 iulie 2005.
Assassinated in a car bomb attack in Beirut on June 2, 2005
A fost asasinat în Beirut, în iunie 2005, într-un atac cu bombă asupra maşinii sale.
Assassinated in Beirut, in June 2005, when a bomb planted in his car was detonated by remote control
Aleksandr Milinkievici - câştigătorul premiului Saharov 2006
Aliaksandr Milinkevich - winner of the 2006 Sakharov Prize
Aleksandr Milinkievici câştigă premiul Saharov în 2006 Aleksandr Milinkievici a câştigat anul acesta premiul Saharov.
Aliaksandr Milinkevich: winner of the Sakharov Prize 2006 Aliaksandr Milinkevich is this year's winner of the Sakharov Prize.
Conferinţa Preşedinţilor - şefii grupurilor politice din Parlamentul European - a hotărât să acorde premiul Saharov liderului opoziţiei politice în Belarus.
The Conference of Presidents - the political groups' leaders of the European Parliament - decided to award the prize for freedom of thought to the leader of the opposition in Belarus.
Domnul Milinkievici a candidat la alegerile prezidenţiale în martie 2006, alegeri care au fost condamnate de către Uniunea Europeană şi Statele Unite.
Milinkevich stood in presidential elections last March, the results of which were condemned by the EU and the US.
În aprilie 2006 domnul Milinkievici a fost arestat şi deţinut timp de 15 zile datorită faptului că a participat într-un marş neautorizat în Minsk.
At an opposition rally protesting the results, Milinkevich was arrested and held for 15 days.
Are 59 de ani şi a studiat fizica şi matematica în Franţa, Germania şi Statele Unite.
Mr Milinkevich is 59 years old and studied physics and mathematics in France, Germany and the US.
În anii '90 a fost vice-primar în oraşul său natal, Hrodna.
He was deputy mayor of his home town Hrodna in the early nineties.
Premiul Saharov va fi acordat oficial în sesiune, pe 13 decembrie, la Strasbourg.
The Sakharov Prize will be awarded during a formal plenary session of Parliament on 12 December.
Premiul este însoţit de un certificat şi de un cec de 50.000 de euro.
The prize comes with a certificate and a cheque for €50,000.
Tot aici găsiţi afişe, cărţi poştale, broşuri etc.
Also available are posters, stickers, banners, postcards and leaflets.
Pentru a le putea vedea, deschideţi fişierul zip şi faceţi click pe limba în care doriţi să le consultaţi.
To access them just open the zip file and click on the language you desire.
Aleksandr Milinkievici primeşte premiul Saharov
Belarus opposition leader Aliaksandr Milinkevich - 2006 European Parliament Sakharov Prize Winner for Freedom of Thought
Aleksandr Milinkievici primeşte premiul Saharov la Strasbourg Liderul opoziţiei din Belarus, Aleksandr Milinkievici, a primit, marţi, Premiul Saharov (ediţia 2006), din partea preşedintelui Parlamentului European, Josep Borrell.
Leader of the Belarusian Opposition Aliaksandr Milinkevich received the 2006 Sakharov Prize from European Parliament President Borrell.
În fiecare an, Parlamentul European acordă acest premiu persoanelor sau organizaţiilor de excepţie care luptă împotriva oprimării, a intoleranţei şi a nedreptăţii.
Each year, the Parliament awards the Sakharov prize to exceptional people or organisations fighting against oppression, intolerance and injustice.
Obiectivul constă în sprijinirea lor în acţiunile de protecţie a drepturilor omului, a democraţiei si a statului de drept în întreaga lume.
The aim is to help them in their efforts to protect human rights, democracy and the rule of law around the world.
Milinkievici a acordat cei 50.000 euro, pe care i-a primit o dată cu premiul, organizaţiei neguvernamentale Comitetul Helsinki.
Mr Milinkevich gave the €50 000 that comes with the prize to the human rights NGO - the Norwegian Helsinki Committee.
Este, poate, dificil de crezut, însă democraţia este negată unui număr de aproape zece milioane de oameni care trăiesc chiar pe continentul nostru, în Europa, în Belarus.
It may be difficult to believe, but democracy is denied to ten million people who live on our own continent, in Europe, in Belarus.
"Domnule Aleksandr Milinkievici, luptaţi împotriva atmosferei de frică şi intimidare care domneşte în Belarus.
Mr Aliaksandr Milinkevich, you are fighting against fear and intimidation, which reigns in Belarus.
Luptaţi pentru simplul fapt ca oamenii să aibă libertatea de a-şi spune părerea, de a-şi alege singuri viitorul.
You are fighting for a simple liberty to speak one’s mind, to choose one’s future.
Aţi devenit un adevărat simbol al rezistenţei împotriva oprimării şi o speranţă pentru viitorul democratic.
You have become a true symbol of resistance against the oppression and of hope for a democratic future.
Personalitatea dumneavoastră este remarcabilă, sunteţi un exemplu nu numai pentru poporul belarus, ci pentru noi toţi cei de aici, din Parlamentul European.
Your personality is remarkable, your endeavours are outstanding and your example is inspiring not only to the Belarusian people, but also to us all here at the European Parliament.
Vă sprijinim, şi susţinem poporul belarus în dorinţa sa de a-şi alege liderii în mod democratic, de a-şi dobândi dreptul de a avea o presă independentă, de a-şi stabili organizaţii neguvernamentale şi de a avea o justiţie independentă şi imparţială".
We stand shoulder to shoulder with you in supporting the promise of democracy in Belarus and the aspiration of Belarusian society to obtain the right to elect their leaders democratically, the right to have access to independent information, the right to establish non-governmental organisations and the right to have an independent and impartial judiciary.
"Regretăm profund faptul că în Belarus se deteriorează în continuare democraţia, drepturile omului şi statul de drept.
We ... deeply regret that contrary to any signs of change of heart in Minsk, the situation of democracy, human rights and rule of law is further deteriorating.
Fără nici o îndoială, viitorul acestei ţări este legat de Europa.
There is no doubt that the future of Belarus lies with Europe.
Poporul belarus merită să trăiască într-o Europă a democraţiei, a libertăţii şi prosperităţii.
The Belarusian people deserve to live in a European dream of democracy, freedom and prosperity.
Cred că nu se pune problema dacă, ci când se va alătura poporul Belarus familiei europene a naţiunilor democratice".
I believe that it is not the question of whether, but only the question of when Belarus will join the European family of democratic nations.
"Premiul Saharov este acordat anul acesta SPERANTEI pentru un Belarus democratic si fiecărei persoane care are curajul nu numai să viseze la libertate, ci să-şi transforme visul in realitate".
The Sakharov prize is therefore given this year to the HOPE for a democratic Belarus and to every person that has the courage not only to dream of freedom but to turn this dream into reality."
Preşedintele Josep Borrell a înmânat apoi Premiul Saharov, ediţia 2006, lui Aleksandr Milinkievici.
President Josep Borrell then awarded the certificate for the 2006 Sakharov Prize to Aliaksandr Milinkevich.
Vorbind în limba sa natală, Milinkievici şi-a început discursul în faţa Parlamentului mulţumind pentru premiul acordat, însă menţionând că acesta nu este doar pentru el, ci pentru toţi cei din Belarus care-şi continuă lupta pentru ca ţara lor să se alăture din nou familiei naţiunilor europene democratice.
Speaking in Belarusian, Mr Milinkevich began his address to Parliament by expressing his thanks for the award, saying the prize was not for him alone but for all the Belarusians who are continuing their struggle for Belarus to rejoin the family of democratic European nations.
"Astăzi luptăm pentru libertate şi ne apăram independenţa (...)
“Today we are fighting for freedom and defending our independence [...]
Facem acest lucru pentru ca toţi copiii noştri, la fel ca cei din Franţa, Lituania, Polonia sau Marea Britanie, să aibă dreptul să trăiască într-o ţară liberă.
We are doing this for our children, who like French, Lithuanian, Polish and British children have the right to live in a free country.
Copiii noştri sunt cei care au răbdat geruri nopţi de-a rândul în piaţa centrală din Minsk, după alegerile din martie.
It was our children who spent long nights in freezing temperatures on the square in Minsk after March's elections.
Ei sunt cei care au fost arestaţi si întemniţaţi, daţi afară din universităţile lor doar pentru ca şi-au urmat conştiinţa.
They were arrested and imprisoned, expelled from their universities for their choice of conscience.
Sunt mândru de ei", a spus el.
I am proud of them,” he said.
Istoria arată că dictatura nu durează şi că lucrurile se sfârşesc prost pentru tirani.
History shows that dictatorships do not last, and end badly for their tyrants.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051017FCS01528 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051017FCS01528 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060912STO10568 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060912STO10568 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060321STO06569 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060321STO06569 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060130IPR04815 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060130IPR04815 0 NOT XML V0//EN
Deputaţii europeni discută neproliferarea armelor nucleare
Nuclear Non-Proliferation Treaty debated
Securitate şi apărare
Security and defence
Mai târziu, teama că aceasta ar putea ajunge în mâinile teroriştilor a făcut ca neproliferarea nucleară să rămână în centrul atenţiei.
In the complex post cold-war international environment, the spread of nuclear technology and fears it could fall into terrorist hands have become major concerns.
Înaintea revizuirii Tratatului, deputaţii europeni pun în plen întrebări Comisiei şi Consiliului asupra măsurilor de ameliorare a echilibrului actual din tehnologia nucleară.
Ahead of the forthcoming Treaty review meeting MEPs are set to question Council and Commission today (Wednesday 10 March) on measures to improve the situation.
Printre statele care au semnat Tratatul se numără SUA, Rusia, Regatul Unit, Franţa şi China.
Observers will also be looking for further disarmament progress by the US and Russia who hold the largest stockpiles.
Tratatul va fi revizuit anul acesta
After the questions there will be a debate and later a resolution voted for by MEPs.
În mai 2010, la New York, va avea loc o conferinţă pentru revizuirea Tratatului pentru neproliferarea armelor nucleare.
189 signatories - although some nuclear powers stay out
Uniunea Europeană participă la aceasta în calitate de observator, coordonând poziţiile statelor membre.
Negotiated after the 1962 Cuban missile crisis, the Treaty aims to limit the spread of nuclear weapons.