natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sir Jonathan Sacks, Marele Rabin la Marii Britanii: Un nou legământ european al speranţei - comunicat de presă 2008: Anul european al dialogului intercultural Site-ul Marelui Rabin (în engleză)
Arabic culture was on display with exhibitions, a performance by folk groups from Bahrain and Arab calligraphy demonstrations The events during 3-7 November took place as part of the European year of intercultural dialogue.
Patriarhul Ecumenic Bartolomeu I: „Planeta noastră este o casă comună pentru toţi, creştini şi ne-creştini
Ecumenical Patriarch Bartholomew: "The planet is our common home, Christians and non-Christians"
Patriarhul Ecumenic Bartolomeu I a venit la Parlamentul European „Politica şi religia coexistă, pentru că ambele servesc omenirii“, a spus pe 24 septembrie, în Parlamentul European, Sanctitatea Sa Bartolomeu I, Patriarhul Constantinopolului.
Ecumenical Patriarch Bartholomew Patriarch Bartholomew came to Parliament yesterday (24 September) with a message of peaceful and fruitful coexistence: between religion and politics, between Christians and Muslims.
Creştinii şi musulmanii sunt „copii ai aceluiaşi Dumnezeu“, a mai spus dumnealui.
We are all "children of the same God", he said.
De aceea, în Europa este „loc pentru toţi“, inclusiv pentru Turcia, deoarece convieţuirea creştinilor cu ne-creştinii poate duce la o „îmbogăţire reciprocă“.
When we spoke to him after his speech, he emphasised that there is "room for everyone" in Europe, including Turkey, with coexistence producing "mutual enrichment".
Astăzi, v-aţi adresat unei instituţii politice în calitatea dumneavoastră de lider religios.
Today you, as a religious leader, have addressed a political institution.
Cum vedeţi relaţia dintre religie şi politică la nivel european în momentul de faţă?
How do you see the interrelation between religion and politics at the European level today?
Politica şi religia coexistă, pentru că ambele servesc omenirii.
Religion and politics coexist, because they both serve man, they both exist for man.
Un politician nu îşi poate ascunde credinţa, religia, pentru că aceasta face parte din existenţa sa şi are un loc în exercitarea funcţiei sale.
A politician cannot hide his faith, his religion, as these are part of his personal make-up and part of the way he does his job.
Cultura europeană se bazează pe credinţa creştină, pe lecţiile Bibliei - dar asta nu înseamnă că trebuie să lăsăm în afara Europei pe cei care nu sunt creştini.
European culture too is based on Christian faith, on the lessons of the Gospel - but this does not imply we should exclude non-Christians from Europe.
Dialogul între religii este una din priorităţile dumneavoastră cheie.
The coexistence of Christians and non-Christians means mutual enrichment.
Cum descrieţi relaţiile dintre creştini şi musulmani în Europa în momentul de faţă?
How would you describe current relations between Christians and Muslims in Europe?
Existenţa a milioane de musulmani în Europa este în zilele noastre o realitate.
The presence of several million Muslims in Europe today is simply a reality.
Noi, creştinii, care formăm majoritatea în Europa, dar şi minorităţile, trebuie să aspirăm la traiul în armonie, fiind copii ai aceluiaşi Dumnezeu.
We Christians, the majority, as well as those in the minority, must aspire to live in harmony as children of the same God.
Societatea europeană este deschisă, am văzut moschei construite în multe oraşe europene şi considerăm acest lucru normal.
Mosques have been founded in many European cities (including at the heart of Catholicism in Rome) and it is natural it should be so.
Dar am vrea ca această deschidere să fie reciprocă.
In Athens too there should be a mosque for Muslims to pray when they want to.
Este necinstit să nu avem voie să construim o biserică creştină în Arabia Saudită.
It is unfair for example that it is not possible to establish a Christian church in Saudi Arabia.
În Constantinopol, noi, creştinii, suntem o minoritate, şi în calitatea noastră de cetăţeni turci ne facem datoria către stat.
In Constantinople we are a very small Christian minority, but we are Turkish citizens and, as a minority, entirely fulfil our obligations to the state.
Dar nu suntem trataţi întotdeauna ca egali ai musulmanilor, care sunt majoritari.
But we do not always receive equal treatment with majority Muslims.
Simţim că suntem cetăţeni de mâna a doua şi acest lucru ne întristează.
It saddens us to feel somehow second-class citizens.
Aţi fost numit „Patriarhul Verde“ din cauză că sprijiniţi mediul înconjurător.
You have been called the "Green Patriarch" for supporting environmental issues.
De ce faceţi acest lucru?
Why have you backed such causes?
Am moştenit acest interes pentru ecologie de la predecesorul meu, Patriarhul Dimitrie, care a înfiinţat Ziua rugăciunii pentru protejarea mediului înconjurător pe 1 septembrie.
I inherited this interest in ecology from my predecessor, the late Patriarch Dimitrios, who established 1 September as a day of prayer for the protection of the environment.
Protejarea mediului este o problemă urgentă şi critică pe plan global.
This is an urgent and critical issue in all corners of the globe.
Biserica are datoria să participe la aceasta.
The church has a duty to do something.
Trebuie să educe oamenii în acest sens, în special pe cei tineri, pentru că aceştia reprezintă viitorul Planetei.
It must raise awareness among people, particularly the young, because the future of the planet is in their hands.
Este o problemă care ne afectează pe toţi, creştini şi ne-creştini, pentru că Pământul este casa noastră comună.
Environmental issues affect us all - Christians and non-Christians - because the planet is our common home, our "oikos".
Cuvântul „ecologie“ vine din grecescul „oikos“, care înseamnă „casă“.
The word "ecology" derives from "oikos", Greek for "home".
Noi organizăm la fiecare doi ani simpozioane la care invităm nu numai creştini şi reprezentanţi ai altor religii, dar şi oameni de ştiinţă.
We organize symposia on average every two years, to which we invite not only Christians but also people from other religions and specialities (biologists, environmentalists, clergy, etc).
Aveţi o perspectivă personală asupra dialogului inter-religios şi asupra celui dintre Turcia şi vecinii ei.
You have a very particular perspective both on inter-religious dialogue and on relations between Turkey and its neighbours.
Credeţi că aceşti factori vor influenţa negocierile de aderare a Turciei la Uniunea Europeană?
Do you think these are factors that will influence the ongoing accession negotiations between Turkey and the EU?
Turcia are relaţii bune cu vecinii ei, inclusiv cu Grecia, Bulgaria şi România, trei ţări ortodoxe membre UE.
Turkey has good relations with all its neighbours, including Greece, Bulgaria and Romania, three Orthodox countries and now members of the EU.
Aceste relaţii vor ajuta în negocierile de aderare a Turciei, dar vor contribui şi la binele popoarelor vecine, care, în loc să se ucidă reciproc şi să cheltuiască miliarde de euro pe armament pot coopera în pace şi folosi fondurile pentru educaţie, de exemplu.
These relations will help Turkey in its accession negotiations, but will also benefit the peoples of the wider neighbourhood, who instead of killing each other and spending billions on armaments, can learn to coexist peacefully and to use their money for public works, education and so on, rather than for weapons.
Mulţi spun că Turcia este în întregime musulmană şi nu îşi are locul în Europa.
Many say that Turkey, as an almost entirely a Muslim country, has no place in Europe.
Eu cred că diferenţa religioasă nu trebuie să reprezinte un obstacol.
We believe that the difference of religion should not be an obstacle.
Dacă Turcia îndeplineşte criteriile de aderare valabile pentru celelalte state, poate fi acceptată în Uniunea Europeană, chiar dacă populaţia sa este musulmană.
If Turkey fulfils all the criteria for candidate countries, it can be accepted to the EU even if its population is Muslim.
Turcia este o lume diferită, dar care poate co-exista cu lumea creştină, cum s-a întâmplat de multe ori în trecut şi cum se întâmplă în alte părţi ale lumii.
This is a different world, but it can coexist with the Christian world, as it has happened many times in the past and in many places across the globe.
În Europa este loc pentru toţi, atâta vreme cât ne putem adapta şi nu trăim în ghetouri.
In Europe there is room for everyone, as long as we adapt and avoid living in ghettos.
Discursul Patriarhului Bartolomeu I în plenul Parlamentului European, Audio, 32:30
About his All Holiness, Bartholomew
Cultura şi diversitatea lumii arabe a fost prezentă în clădirea Parlamentului prin demonstraţii caligrafice, expoziţii de fotografie, pictură şi sculptură.
Born: Dimitrios Arhondonis, February 29, 1940, Island of Imvros (Gokceada), Turkey.
Miercuri, 5 noiembrie, a avut loc un concert în piaţa Flagey din Bruxelles, la care au participat muzicieni din Maroc şi Arabia Saudită.
Patriarch Bartholomew I of Constantinople on Wikipedia.
Urmăriţi Săptămâna Arabă în imagini!
More information.
Laureatul Nobel pentru literatură - Wole Soyinka la Parlamentul European
Wole Soyinka - Africa's first literary laureate
Wole Soyinka: „fiecare cultură are priorităţile sale" Săptămâna africană a adus mai multe personalităţi remarcabile la Parlamentul European.
Wole Soyinka: "every culture has its priorities" African week has brought many prominent people to the European Parliament this week.
Una dintre ele este scriitorul nigerian Wole Soyinka, laureat al Premiului Nobel pentru literatură în anul 1986.
One of them is Wole Soyinka, a Nigerian writer, poet, playwright and the first African winner of the Nobel prize for literature in 1986.
În septembrie, el a vorbit deputaţilor europeni despre importanta şi necesitatea pedepsirii persoanelor care încalcă drepturile omului.
On Thursday, in talks with MEPs, he spoke passionately about the need for human rights violators to face justice.
După ce evenimentul a luat sfârşit, i-am pus câteva întrebări despre dialogul dintre culturi.
Whilst at the EP we caught up with him and asked him his views on cooperation between cultures.
Wole Soyinka a fost închis de mai multe ori în Nigeria din cauza implicării sale în războiul civil şi datorită criticilor aduse de acesta împotriva guvernului şi armatei.
Wole Soyinka has been imprisoned several times in Nigeria for his mediation during the civil war and later criticism of the military and government.
Operele sale vorbesc despre corupţie, tiranie şi dictatura africană.
All his poetry and plays seem to deal with corruption, tyranny and the cult of personality in African dictatorships.
Domnule Soyinka, joi aţi participat la evenimentul pe tema dialogului intercultural, care a încheiat săptămâna africană.
Wole Soyinka, on Thursday you were on the panel for the closing session on intercultural dialogue.
Spuneţi-ne câteva cuvinte despre dialogul intercultural.
What issues should people be talking about concerning intercultural dialogue?
„Dialogul intercultural reprezintă un fenomen uman, aşadar trebuie să ne dăm seama cum să punem în practică şi cum să dezvoltăm acest tip de dialog.
"For me it's a human phenomenon - what we're talking about is how to practicalise and enhance this kind of dialogue.
Sper că această comunitate internaţională a reuşit să elimine noţiunea de ierarhie a culturilor.
The international community has reached the level now that the notion of a hierarchy of cultures has been eroded.
Procesul de recunoaştere a culturilor care sunt puţin diferite sau încă necunoscute este mult mai avansat, iar sfera de răspândire a fenomenelor culturale este mult mai largă.
Nowadays the recognition of cultures that are unknown or strange is far more advanced and there is far more dissemination of cultural phenomena.
Deci înseamnă că trebuie să îmbunătăţim mecanismele schimburilor dintre culturi".
So what it means is that the mechanisms of cultural exchange need to be enhanced".
De-a lungul anilor, aţi scris despre probleme precum corupţia şi abuzul de putere în Africa.
Your work has dealt with many political themes in Africa - corruption, abuse of power and so forth.
Ce rol credeţi că ar trebui să joace poetul în societatea africană şi europeană?
What role should the poet and playwright play in society - in Africa and in Europe?
„Din nou ajungem la această interacţiune dintre culturi şi în mod evident, fiecare cultură are priorităţile sale.
"Again we come to this cultural interaction and obviously every culture has its priorities.
Întotdeauna am fost de părere că preocupările politice au un anumit mod de a lua locul programelor culturale.
I have always taken the position that somehow political concerns have a way of occupying the proper space within cultural programmes.
Oamenii întreabă în permanenţă „care este locul individului în comunitate".
People constantly ask the question "what is the place of the individual in the community".
În opinia mea, elementele socio-politice ale culturii, indiferent dacă vorbim despre poezia de pe continentul african sau din Uniunea Sovietică, îşi vor găsi oricum propria cale.
I believe that the socio-political element of culture, whether it is the poetry of the African continent or the Soviet Union, finds its own way.
La fel cum apa îşi stabileşte propriul nivel".
It's like water - it finds its own level".
„Pentru a vă da un exemplu, Consiliul Britanic şi Alianţa Franceză trimit ocazional actori de teatru în Africa, pentru diferite spectacole si ateliere - în Nigeria, de exemplu.
"To give you examples, the British Council and the Alliance Française from time to time send theatre groups to Africa for performances and workshop - to Nigeria for example.
In acest fel, grupurile din Nigeria vor avea posibilitatea să meargă în străinătate şi să prezinte anumite particularităţi teatrale pe care publicul nu a mai avut ocazia să le întâlnească până acum.
Then Nigerian groups can go abroad and introduce to the audiences theatrical idioms that they have never encountered before.
Este îndeajuns să iei parte o dată la un astfel de schimb pentru a vedea cât de mult îţi poate îmbogăţi şi lărgi orizonturile o astfel de experienţă.
One only has to be part of this to see how much enriching it is that they spread their horizons".
Un alt exemplu este internaţionalizarea festivalurilor locale.
The other example is the phenomenon of the internationalisation of local festivals.
Un exemplu în acest sens poate fi festivalul din cadrul universităţii mele, care se numeşte „Măşti, mascarade şi marionete".
One example is the festival at my University which is called "Masks, Masquerades and Marionettes".
Prin acest festival am reuşit să arătăm nigerienilor tradiţiile şi măştile din restul lumii.
It was an opportunity to introduce Nigerians to the mask traditions of the rest of the world.
O astfel de experienţă este foarte utilă pentru nigerieni pentru că, după cum ştiţi, aici există un fundamentalismul religios, care afectează modul de percepere a celorlalte culturi şi îngustează orizonturile oamenilor.
It was doubly useful for Nigerians because there is this religious fundamentalism which is warping the cultural understanding and the horizons of people.
Mulţi creştini şi musulmani din Nigeria, inclusiv studenţi, continuă să considere măştile un simbol al fetişismului, păgânismului sau barbarismului.
Many Christians and Muslims (in Nigeria) still believe that masks are a sign of fetishism, paganism, barbarism - including students.
Cum vă simţiţi aici la parlamentul European, în cadrul săptămânii africane?
How do you feel to be at the European Parliament during Africa week?
Cum mă simt?
How do I feel?
La fel ca acasă!
This is my old stomping ground!
Când erau probleme în Nigeria, obişnuiam să vin la PE şi să discut cu deputaţii europeni.
When we were in trouble I used to visit MEPs and talk to them.
Acum că lucrurile s-au mai liniştit, am acceptat invitaţia şi am venit aici pentru a le mulţumi deputaţilor pentru sfaturile şi ajutorul dat în timpul ultimei dictaturi.
When things seem to be stabilised in our country and I received an invitation, it was an opportunity to come here and say thanks for your assistance during the last dictatorship.
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071213FCS15254 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071213FCS15254 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080303IPR22669 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080303IPR22669 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111IPR18241 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080528IPR30234 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080211FCS20948 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080211FCS20948 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081117IPR42209 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081117IPR42209 0 NOT XML V0//EN
Adunarea Parlamentară Comună privind Strategia de la Lisabona cere libera circulaţie a cunoaşterii
Joint Parliamentary Meeting on Lisbon Strategy calls for free movement of knowledge
Libera circulaţie a cunoaşterii, reducerea birocraţiei, investiţii în educaţie şi piaţa muncii şi sprijin sporit pentru Întreprinderi Mici şi Mijlocii - au fost unele din cerinţele exprimate de Deputaţii Europeni şi de reprezentanţii parlamentelor naţionale din Uniunea Europeană, la cea de-a patra Adunare Parlamentară Comună privind Strategia de la Lisabona, desfăşurată săptămâna aceasta la Bruxelles.
Free movement of knowledge, cutting red tape, investment in education and the labour markets, and more support for SMEs were among the things MEPs and national MPs recommended at Tuesday's closing session of the fourth Joint Parliamentary Meeting on the Lisbon Strategy to promote competitiveness, growth and jobs.
În deschiderea discuţiilor de marţi, raportorii celor trei grupuri de lucru au făcut cunoscute concluziile privind progresele realizate în procesul de la Lisabona şi măsurile ce trebuie luate în viitor, în faţa Ministrului Sloven pentru Dezvoltare şi Creştere Economică, Žiga Turk, şi a Preşedintelui Comisiei Europene, Jose Manuel Barroso.
At the start of Tuesday's meeting the three working group rapporteurs reported back to the assembly on progress achieved within the Lisbon process and on steps that need to be taken in the future.
Răspunsuri la globalizare, prin intermediul cercetării şi al dezvoltării
Responding to globalisation through research and development
Investirea în resurse umane şi în piaţa muncii
Investing in people and the labour market
"Trebuie să investim mai mult în resurse umane", a declarat Ilda Figueiredo (GUE/NGL, PT).
"We need to invest more in human resources", said Ilda Figueiredo (GUE/NGL, PT), summarising the conclusions of the working group on labour market measures.
"Singura modalitate prin care putem preveni accentuarea deficitului demografic este să oprim circa şase milioane de persoane de la abandonarea şcolii" şi să integrăm pe piaţa muncii şi persoanele cu disabilităţi.
The only way of "preventing the demographic deficit getting worse", she said, is to "stop some six million people from leaving school earlier" and to involve disabled people more extensively in the labour market.
Ilda Figueiredo a cerut, între altele, sprijin sporit pentru fermele familiale.
Finally, Ms Figueiredo called for more investment in training for farmers and more support for family farms.
Evaluarea progreselor realizate în procesul de la Lisabona
Measuring progress towards the Lisbon goals
Raportorul celui de-al treilea grup de lucru care a dezbătut pe marginea evaluării progreselor realizate în procesul de la Lisabona, Franc Horvat, din partea Parlamentului Sloven, a evidenţiat cercetarea şi dezvoltarea, securitatea energetică şi sărăcia ca "domenii problematice" în care indicatorii arată deficite în aplicare şi performanţă.
Slovenian MP Franc Horvat, rapporteur for the working group on measuring the implementation of the Lisbon Strategy, pointed to research and development, energy security and poverty as "problematic areas" where indicators show deficits in implementation and performance.
El a cerut aplicarea "celei de-a cincea libertăţi" - libera circulaţie a cunoaşterii.
He called for the implementation of a "Fifth Freedom", the free movement of knowledge.
Crearea celei de-a "cincea libertăţi" - libera circulaţie a cunoaşterii
Create a "Fifth freedom" of knowledge
"Ar trebui să asigurăm cât mai curând posibil cea de-a cincea libertate - libera circulaţie a cunoaşterii - o zonă liberă, deschisă, comună, care să includă Institutul European pentru Cercetare şi Tehnologie", a declarat France Cukjati, Preşedinte al Adunării Naţionale Slovene.
"We should seek to provide as soon as possible the Fifth Freedom - an open, common research area including a European institute of Innovation and Technology", said France Cukjati, President of the Slovenian National Assembly (Državni zbor).
El a precizat că o politică comună energetică "ar trebui să constituie baza pentru cercetare şi dezvoltare de noi tehnologii şi să asigure că Europa devine un model şi un actor de frunte în lupta împotriva încălzirii globale".
He added that a common energy policy should "bring incentives for research and development of new technologies thus turning Europe into a world model and leading player in the fight against global warming".
Barroso: Strategia de la Lisabona n-ar trebui să devină un alt exerciţiu birocratic
Lisbon Strategy should not become another bureaucratic exercise, says Barroso
"Provocarea noastră majoră constă în a asigura că Strategia de la Lisabona nu va deveni un alt exerciţiu birocratic", a subliniat Preşedintele Comisie Europene, Jose Manuel Barroso.
"Our major challenge is to ensure that the Lisbon Strategy does not become another bureaucratic exercise", said European Commission President Jose Manuel Barroso.
Acesta este motivul pentru care Comisia a propus, în raportul său strategic, o serie de acţiuni, între care sporirea performanţei IMM-urilor, reducerea numărului celor care abandonează şcoala, cadru propice pentru iniţiative în cercetare, promovarea utilizării internetului şi îmbunătăţirea eficienţei energetice.
For this reason, he stressed, the Commission had proposed in its strategic report "a series of flagship actions", including a Small Business Act, "to foster the performance of SMEs who create 9 out of 10 new jobs" , a reduction of the number of early school leavers and the improvement of basic reading skills, a new generation of world-class research initiatives, the promotion of high-speed internet use, and improved energy efficiency.
Taxele n-ar trebui armonizate
No tax rate harmonisation
Hans Eichel, din partea Bundestagului german, a împărtăşit opinia Preşedintelui Barroso conform căreia Comisia n-ar trebui să impună armonizarea taxelor.
Hans Eichel, of the German Bundestag, agreed with President Barroso that the Commission should not seek to impose tax rate harmonisation.
Eichel a precizat, însă, că modalitatea de colectare a taxelor ar fi cea care ar trebui armonizată, deoarece "cele 27 regimuri diferite de colectare a taxelor constituie un obstacol incredibil pentru activitatea IMM-urilor".
Mr Eichel said, however, that the way in which taxes are levied should be harmonised because "the 27 different corporate tax regimes are an incredible obstacle for SMEs".
"Nu putem avea aceleaşi taxe", a precizat şi José Albino Silva Peneda (PPE-DE, PT), "dar am putea reduce în special taxele din sistemul de securitate socială".
"We can't have the same tax", agreed José Albino Silva Peneda (EPP-ED, PT), "but we could reduce the charges on labour, especially social security charges".
Investiţii în educaţie
Investments in education
Preşedintele Adunării Naţionale Franceze, Bernard Accoyer, a precizat că Franţa deja a lansat "un program ambiţios de reforme" în cadrul procesului de la Lisabona, care cuprinde o reformă a universităţilor din Franţa şi un program de taxe menit să promoveze cercetarea şi IMM-urile.
President of the French National Assembly Bernard Accoyer reported that France had already launched an "ambitious reform programme" within the Lisbon process which included reforming the French universities and a tax programme to promote research and SMEs.
Silvia-Adriana Ţicău (PSE, RO) a precizat că în special "educaţia post-universitară şi post-doctorală ar trebui consolidată".
Silvia-Adriana Ticau (PES, RO) stressed that in particular "post-university and post-doctoral education should be boosted".