natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Inițiativa Cerul unic european (SES) reprezintă unul din cele mai importante aspecte ale legislației aviatice europene și ar fi trebuit să ofere o mai bună coordonare pe perioada crizei.
The Single European Sky initiative (SES) is one of the most important aspects of EU aviation legislation and should have provided better coordination during the crisis.
În concluziile formulate la 4 mai, Consiliul convine asupra „numirii fără întârziere a coordonatorului blocurilor funcționale de spațiu aerian”.
In its conclusions of 4 May the Council agrees on the ‘nomination without delay of the Functional Airspace Blocks coordinator’.
La ce dată este prevăzută numirea în cauză?
By which date is this foreseen?
Ce alte măsuri se pot lua pentru a garanta că planul SES este pus în aplicare mai rapid?
What other measures can be taken to ensure that the SES plan is implemented more quickly?
Cum evaluează Comisia eficacitatea legislației europene privind drepturile pasagerilor pe timpul crizei și cum va aborda Comisia reticența de a respecta legislația europeană?
How does the Commission evaluate the effectiveness of EU passenger rights legislation during the crisis and how will the Commission tackle the reluctance to comply with the European legislation?
Ce evaluare a făcut Comisia cu privire la problemele care pot apărea în legătură cu transportatorii aerieni din țări terțe?
What assessment has it made of the gaps which may occur with regard to third-country carriers?
Sectorul aviatic a fost îndeosebi afectat de această criză.
The aviation sector in particular has suffered greatly during this crisis.
Pentru a garanta distribuția echitabilă a oricărui tip de asistență financiară acordată acestui sector, măsurile întreprinse ar trebui să fie la nivel european.
In order to ensure the equitable distribution of any financial assistance to the sector, measures should be EU-wide.
Având în vedere reticența unor state membre cu privire la acordarea de asistență acestui sector, ce cadru și ce mijloace de control prevede Comisia în legătură cu măsurile de atenuare a impactului economic asupra sectorului aviatic?
Given some Member States' reluctance on aid to the sector, what framework and controls does the Commission envisage for measures to alleviate the economic impact on the sector?
Ce măsuri va lua Comisia pentru a asimila cele mai bune practici din regiuni ale lumii în care erupțiile vulcanice sunt mai frecvente, în special prin îmbunătățirea definiției nivelului de pericol al zonelor aeriene și în ceea ce privește utilizarea tehnologiilor inovatoare?
What measures will the Commission take to draw on best practice from areas of the world in which eruptions are more common, especially by improving the definition of the level of danger of the sky zones and with regard to the use of innovative technologies?
ÎNTREBARE ORALĂ URMATĂ DE O DEZBATERE O-0062/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0062/10
Subiect: Principiul subsidiarităţii şi universalitatea serviciilor sociale publice în UE
Subject: Principle of subsidiarity and universality of social public services in the EU
Protocolul privind serviciile de interes general, anexat tratatului, pune accent pe rolul autorităţilor naţionale, regionale şi locale, inclusiv pe responsabilitatea acestora privind locuinţele sociale.
The Treaty Protocol on ‘Services of General Interest’ emphasises the role played by national, regional and local authorities, including their responsibility for social housing.
Decizia 2005/842/CE a Comisiei introduce excepţia de la obligaţia de notificare privind ajutorul de stat pentru anumite servicii de interes general.
Commission Decision 2005/842/EC provides for exemption from state aid notification for certain services of general interest.
De asemenea, face referire la locuinţele sociale ca locuinţe pentru „persoanele defavorizate sau pentru categoriile sociale vulnerabile, care, din motive legate de solvabilitate, nu sunt în măsură să obţină o locuinţă în condiţiile pieţei”.
It refers to social housing as housing provided for ‘disadvantaged citizens or socially less advantaged groups which due to solvability constraints are unable to obtain housing at market conditions’.
Limitele acestei definiţii constituie o barieră în calea alocării eficace a locuinţelor sociale.
This limited definition presents a barrier to the effective provision of social housing.
Mai mult, statele membre îşi păstrează competenţa exclusivă de a defini scopul şi rolul locuinţelor sociale, inclusiv pe aceea de a stabili criteriile de alocare.
Furthermore, the Member States retain exclusive competence for defining the missions and role of social housing, including the setting of allocation criteria.
Consideră Comisia oportună formularea unei definiţii unice a locuinţelor sociale la nivelul UE?
Is the Commission of the opinion that there should be one single definition of social housing in the EU?
Cum justifică Comisia faptul că deciziile sale încalcă principiul subsidiarităţii şi dreptul autorităţilor naţionale şi descentralizate de a organiza servicii respectând dreptul universal la locuinţă?
How does the Commission justify the fact that its decisions infringe the principle of subsidiarity and the right of national and decentralised authorities to organise services in respect of the universal right to housing?
Dacă Comisia consideră că deciziile sale nu încalcă drepturile menţionate mai sus şi dacă se consideră că statele membre ar trebui să se bucure de o marjă largă de acţiune în ceea ce priveşte definirea grupului ţintă al locuinţelor sociale, atunci de ce este limitat accesul la locuinţe persoanelor care au venituri mai mici de 33000 euro?
If the Commission considers that its decisions do not infringe the above-mentioned rights, and if the Member States are supposed to have a wide margin of discretion in defining the target group for social housing, why is access then limited to households with an income of less than EUR 33 000?
JO L 312, 29.11.2005, p.
OJ L 312, 29.11.2005, p.
ÎNTREBARE ORALĂ URMATĂ DE O DEZBATERE O-0063/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0063/10
Subiect: Formarea în domeniul juridic - Planul de acțiune de la Stockholm
Subject: Judicial training - Stockholm Action Plan
Având în vedere Rezoluția Parlamentului din 25 noiembrie 2009 [ P7_TA(2009)0090 ], cum intenționează Comisia să consulte Parlamentul cu privire la implicarea Rețelei Președinților Curților Supreme de Justiție, a Rețelei Europene a Consiliilor Judiciare, a Asociației Consiliilor de Stat și a Jurisdicțiilor Administrative Supreme și a Rețelei Eurojustice a procurorilor generali europeni, a executorilor judecătorești și a practicienilor din domeniul dreptului și, mai ales, a Academiei de Drept European în elaborarea proiectelor-pilot pentru formarea în domeniul juridic preconizate în planul de acțiune al Comisiei pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm [COM(2010)0171]?
In view of Parliament's resolution of 25 November 2009 ( P7_TA(2009)0090 ), how does the Commission intend to consult Parliament on the involvement of the Network of the Presidents of the Supreme Judicial Courts, the European Network of the Councils for the Judiciary, the Association of the Councils of State and Supreme Administrative Jurisdictions and the Eurojustice Network of European Prosecutors-General, court officers and legal practitioners and above all the Academy of European Law in the setting up of the pilot projects for judicial training envisaged in the Commission's Action Plan implementing the Stockholm Programme (COM(2010)0171)?
Ținând seama de nevoia tot mai pronunțată și de cererea în creștere de formare profesională în domeniul dreptului UE, cum intenționează Comisia să își coreleze prioritățile politice cu alocarea de resurse financiare adecvate pentru instituțiile de formare existente, cum ar fi, în special, Academia de Drept European, precum și pentru viitoare instituții de formare?
In view of the increasing needs and growing demand for professional training in EU law how does the Commission intend to match its political priorities with adequate financial resources for existing training institutions such as, in particular, the Academy of European Law, as well as for future training bodies?
ÎNTREBARE ORALĂ URMATĂ DE O DEZBATERE O-0064/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0064/10
Subiect: Măsuri de siguranță și prevenire pe platformele petroliere marine în UE
Subject: Safety and prevention measures on offshore oil rigs in the EU
Scufundarea unei platforme petroliere la 22 aprilie 2010 în largul coastelor statului Louisiana, în Statele Unite, a provocat o maree neagră de dimensiuni excepționale.
The collapse of an oil rig off the coast of Louisiana, USA, on 22 April 2010 caused an oil spill of exceptional magnitude.
În condițiile în care în marea Nordului petrolul face obiectul exploatării marine, este datoria instituțiilor UE să evite ca o catastrofă similară să se producă în largul coastelor europene.
In light of the offshore extraction of oil in the North Sea, it is the responsibility of the EU institutions to prevent a disaster of this kind off the coasts of Europe.
Ce măsuri intenționează Comisia să ia în viitorul apropiat pentru a îmbunătăți condițiile de siguranță și de prevenire în caz de accident pe platformele marine din apele teritoriale ale UE?
What immediate steps does the Commission intend to take to improve safety and prevention in the event of an accident on the offshore platforms in EU waters?
Dispune Comisia de un sistem de culegere de informații precise privind accidentele survenite în largul coastelor UE?
Does the Commission have a system for collecting detailed information on accidents occurring off the coasts of the EU?
Având în vedere adâncimile din ce în ce mai mari la care exploatează companiile petroliere, fapt care face foarte dificilă intervenția în caz de accidente și pune în pericol mediul marin, care sunt măsurile prevăzute pentru a reglementa exploatarea petrolului în mare la adâncimi extreme?
Given that oil companies are drilling at ever greater depths, thus making accident response more difficult and putting the marine environment at risk, what measures are planned to regulate offshore oil extraction at extreme depths?
ÎNTREBARE ORALĂ URMATĂ DE O DEZBATERE O-0065/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0065/10
Subiect: Relevanța politică a strategiei UE 2020 în contextul actualei crize economice și financiare
Subject: Political relevance of the EU 2020 strategy in the context of the current financial and economic crisis
Poate explica Consiliul care este relevanța politică a strategiei UE 2020 în contextul actualei crize economice și financiare?
Can the Council explain what the political relevance of the EU 2020 strategy is in the context of the current financial and economic crisis?
ÎNTREBARE ORALĂ URMATĂ DE O DEZBATERE O-0066/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0066/10
Poate explica Comisia care este relevanța politică a strategiei UE 2020 în contextul actualei crize economice și financiare?
Can the Commission explain what the political relevance of the EU 2020 strategy is in the context of the current financial and economic crisis?
ÎNTREBARE ORALĂ URMATĂ DE O DEZBATERE O-0067/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0067/10
Subiect: Redeschiderea negocierilor cu Mercosur în vederea încheierii unui acord de liber schimb
Subject: Reopening of negotiations with Mercosur with a view to concluding a free trade agreement
Colegiul Comisarilor a convenit, la reuniunea sa din 4 mai, să redeschidă negocierile pentru un acord de liber schimb între UE și țările Mercosur.
The College of Commissioners agreed at its meeting of 4 May to reopen negotiations on a free trade agreement between the EU and the Mercosur countries.
Dacă din aceste negocieri va rezulta un acord, acesta va fi, probabil, foarte dezavantajos pentru interesele producătorilor agricoli europeni, în special în sectoarele cărnii de vită, de pasăre, grâului, precum și fructelor și legumelor.
Should an agreement result from these negotiations, it is probable that it will be very detrimental to the interests of European agricultural producers, notably in the beef, poultry meat, wheat and fruit and vegetable sectors.
Ar putea exista consecințe indirecte negative pentru alte sectoare, inclusiv sectorul cărnii de porc.
There may be indirect adverse consequences for other sectors, including the pigmeat sector.
Ar putea Comisia să explice:
Could the Commission explain:
ce măsuri intenționează să adopte pentru a oferi compensații adecvate producătorilor UE, ai căror interese economice sunt afectate în mod negativ de un acord de liber schimb cu blocul Mercosur? cum se va asigura că standardele produselor importate din țările Mercosur sunt echivalente cu cele solicitate producătorilor UE, din punct de vedere al siguranței alimentare, condițiilor de muncă, protecției mediului și sănătății animalelor? relația dintre acest acord și negocierile actuale pentru un acord multilateral la nivelul OMC?
what measures it intends to take to provide adequate compensation for EU producers whose economic interests are adversely affected by a free trade deal with the Mercosur bloc? how it will ensure that the standards in terms of food safety, labour conditions, environmental protection and animal welfare of the products imported from the Mercosur countries are equivalent to those demanded of EU producers? the relationship between such an agreement and the ongoing negotiations on a multilateral agreement at WTO level?
ÎNTREBARE ORALĂ URMATĂ DE O DEZBATERE O-0068/10
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0068/10
Subiect: Consecințele crizei financiare și economice asupra strategiei UE 2020 și administrării acesteia
Subject: Consequences of the financial and economic crisis for the EU 2020 strategy and its governance
Care sunt, în opinia Consiliului, consecințele crizei financiare și economice și în special, impactul pachetului de măsuri de salvare a zonei euro asupra strategiei UE 2020 și administrării acesteia?
What, in the Council’s view, are the consequences of the financial and economic crisis, particularly in terms of the impact of the eurozone rescue package, for the EU 2020 strategy and its governance?
A evoluat poziția Consiliului în ceea ce privește euro-obligațiunile ca mijloc de finanțare a unor investiții publice durabile și, prin urmare, ca instrument pentru strategia UE 2020?
Has the Council position evolved regarding eurobonds as a means of financing sustainable public investments and therefore as a tool for the 2020 strategy?
Este Consiliul pregătit să abordeze problema dezechilibrelor interne pentru a viza statele membre unde există deficite excesive, dar, de asemenea, și statele membre unde se înregistrează excedente, ca mijloc de consolidare a coordonării politicii economice?
Is the Council ready to tackle the issue of internal imbalances in order to target not only excessive deficits, but also surplus Member States, as a means of reinforcing economic policy coordination?
Așa cum demonstrează în mod clar crizele din domeniul datoriei publice, crizele datoriilor publice și private sunt strâns legate între ele și, prin urmare, supravegherea financiară trebuie consolidată în mod substanțial.
The sovereign debt crises both show clearly that the public and private debt crises are strongly interlinked and therefore that financial supervision must be substantially reinforced.
Consiliul va demonstra în săptămânile următoare că a început să tragă învățăminte din lecțiile ultimilor doi ani de haos și astfel să-și consolideze radical poziția cu privire la pachetul de măsuri de supraveghere?
Will the Council show in the coming weeks that it has started to learn the lessons of the last two chaotic years and hence drastically strengthen its position on the supervision package?
În vederea creării unei piețe unice care va corespunde mai bine preocupărilor și așteptărilor cetățenilor UE, ce măsuri intenționează Consiliul să adopte în sensul unei coordonări mai bune între politicile fiscale ale statelor membre, în special în ceea ce privește impozitarea întreprinderilor și a tranzacțiilor financiare?
With a view to delivering a single market which will correspond more closely to EU citizens’ concerns and expectations, what measures does the Council envisage taking in order to ensure better coordination among Member States’ fiscal policies, in particular regarding company taxation and taxation of financial transactions?
Consiliul sprijină o legislație-cadru cu privire la serviciile de interes economic general, în conformitate cu noul articol 14 din Tratat și Protocolul său privind serviciile de interes general?
Does the Council support framework legislation on Services of General Economic Interest, in line with the new Article 14 of the Treaty and its Protocol on Services of General Interest?
Întrebarea cu solicitare de răspuns oral O-0069/2010
Question for oral answer O-0069/2010
Subiect: Crearea unei forțe europene de protecție civilă
Subject: Creation of a European civil protection force
Având în vedere recentele dezastre naturale tragice, s-a reimpus cu necesitate îmbunătățirea mijloacelor Uniunii Europene de răspuns la situații de criză atât în interiorul, cât și în afara Europei.
Following the tragic natural disasters which have occurred recently, it has again become necessary to improve the European Union's crisis response capabilities, both inside and outside Europe.
În rezoluțiile sale din 2007, 2008, 2009 și, mai recent, în rezoluția sa privind cutremurul din Haiti, adoptată la 10 februarie 2010 (P7_TA (2010) 0015), Parlamentul European solicita instituirea, cât mai curând posibil, a unei forțe europene de protecție civilă spre a conferi Uniunii Europene capacitatea de reacție imediată în caz de catastrofe naturale sau cu cauze antropice (cutremure, tsunami, incendii, incendii forestiere, inundații, alunecări de teren, accidente industriale și nucleare , atacuri teroriste, dezastre maritime, pandemii).
In its resolutions of 2007, 2008, 2009 and more recently its resolution on the earthquake in Haiti adopted on 10 February 2010 ( P7_TA(2010)0015 ), Parliament calls for a European civil protection force to be established as soon as possible to give the European Union an immediate response capacity in the event of natural or man-made disasters (earthquakes, tsunamis, fires, forest fires, floods, landslides, industrial and nuclear accidents, terrorist attacks, maritime disasters, major pandemics).
Un proiect de creare a unei forțe europene de protecție civilă, pe baza raportului dlui Michel Barnier din 2006 sau a propunerii „UE-FAST” (European Union First Aid and Support Team) prezentată de mai multe state membre, răspunde unei nevoi reale, care nu poate fi ignorată de către Comisia Europeană.
The proposal to set up a European civil protection force, which was inspired by a report by Michel Barnier in 2006 or by the "EU-FAST" (European Union First Aid and Support Team) proposal put forward by a number of Member States, has been made in response to a real need which should not be overlooked by the Commission.
Numai o organizare de tip preventiv și o punere în comun a resurselor existente la nivel național va permite apariția unei forțe europene de protecție civilă.
A European civil protection force will only be possible by means of preventive organisation and a pooling of existing national resources.
Dispersia mijloacelor naționale și coerența uneori limitată a acțiunilor europene prezintă costuri atât în termeni de eficiență, cât și din punct de vedere financiar.
The dispersion of national resources and the sometimes limited coherence of European action have a cost both in terms of effectiveness and in financial terms.
O astfel de decizie ar întări sentimentul de identitate europeană și vizibilitatea Uniunii Europene, cel mai mare donator de ajutor umanitar și de dezvoltare.
The creation of a European civil protection force would foster a sense of belonging to Europe and raise the profile of the European Union, which is the main financial donor in terms of humanitarian aid and development.
În absența unei propuneri legislative din partea Comisiei Europene de instituire a unei forțe europene de protecție civilă, este pregătit Consiliul să ia în considerare o cooperare consolidată pe baza articolului 20 din Tratatul privind Uniunea Europeană și ca urmare a acțiunii pregătitoare privind o capacitate de reacție rapidă a UE care să poată permite statelor membre care doresc acest lucru, să progreseze?
In the absence of a legislative proposal from the Commission to set up a European civil protection force, is the Council prepared to consider closer cooperation on the basis of Article 20 of the Treaty on European Union and following the preparatory action concerning an EU rapid response capability, so that Member States who wish to do so can press ahead?
Întrebarea cu solicitare de răspuns oral O-0070/2010
Question for oral answer O-0070/2010
Subiect: Crearea unei forţe europene de protecţie civilă
Subject: Creation of a European civil protection force
Având în vedere recentele dezastre naturale tragice, s-a reimpus cu necesitate îmbunătăţirea mijloacelor Uniunii Europene de răspuns la situaţii de criză atât în interiorul, cât şi în afara Europei.
Following the tragic natural disasters which have occurred recently, it has again become necessary to improve the European Union's crisis response capabilities, both inside and outside Europe.
În rezoluţiile sale din 2007, 2008, 2009 şi, mai recent, în rezoluţia sa privind cutremurul din Haiti, adoptată la 10 februarie 2010 (P7_TA (2010) 0015), Parlamentul European solicita instituirea, cât mai curând posibil, a unei forţe europene de protecţie civilă spre a conferi Uniunii Europene capacitatea de reacţie imediată în caz de catastrofe naturale sau cu cauze antropice (cutremure, tsunami, incendii, incendii forestiere, inundaţii, alunecări de teren, accidente industriale şi nucleare , atacuri teroriste, dezastre maritime, pandemii).
In its resolutions of 2007, 2008, 2009 and more recently its resolution on the earthquake in Haiti adopted on 10 February 2010 ( P7_TA(2010)0015 ), Parliament calls for a European civil protection force to be established as soon as possible to give the European Union an immediate response capacity in the event of natural or man-made disasters (earthquakes, tsunamis, fires, forest fires, floods, landslides, industrial and nuclear accidents, terrorist attacks, maritime disasters, major pandemics).
Un proiect de creare a unei forţe europene de protecţie civilă, pe baza raportului dlui Michel Barnier din 2006 sau a propunerii „UE-FAST” (European Union First Aid and Support Team) prezentată de mai multe state membre, răspunde unei nevoi reale, care nu poate fi ignorată de către Comisia Europeană.
The proposal to set up a European civil protection force, which was inspired by a report by Michel Barnier in 2006 or by the "EU-FAST" (European Union First Aid and Support Team) proposal put forward by a number of Member States, has been made in response to a real need which should not be overlooked by the Commission.
Numai o organizare de tip preventiv şi o punere în comun a resurselor existente la nivel naţional va permite apariţia unei forţe europene de protecţie civilă.
A European civil protection force will only be possible by means of preventive organisation and a pooling of existing national resources.
Dispersia mijloacelor naţionale şi coerenţa uneori limitată a acţiunilor europene prezintă costuri atât în termeni de eficienţă, cât şi din punct de vedere financiar.
The dispersion of national resources and the sometimes limited coherence of European action have a cost both in terms of effectiveness and in financial terms.
O astfel de decizie ar întări sentimentul de identitate europeană şi vizibilitatea Uniunii Europene, cel mai mare donator de ajutor umanitar şi de dezvoltare.
The creation of a European civil protection force would foster a sense of belonging to Europe and raise the profile of the European Union, which is the main financial donor in terms of humanitarian aid and development.