natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Directiva se aplică numai în cazul în care a fost luată o decizie de returnare şi lasă în sarcina fiecărui stat membru responsabilitatea de a regulariza sau nu situaţia imigranţilor ilegali.
The Directive applies only once a deportation decision has been taken and leaves each Member State the power to decide whether to regularise its illegal immigrants or not.
Cu ocazia votului, în urma unei dezbateri aprinse, PPE şi UEN au susţinut în ansamblul lor textul, în timp ce Grupul Verzilor şi cel al Stângii Unite Europene au votat împotrivă.
During the vote, following a lively debate, the EPP-ED and UEN Groups supported the proposal in their entirety, while the Greens and the GUE/NGL Group voted against.
Voturile PSE, ALDE şi de IND/DEM au fost acordate în funcţie de apartenenţa naţională.
The votes by the PES, ALDE and IND/DEM Groups split on the basis of national affinities.
Încurajarea „întoarcerii voluntare”
Encouraging 'voluntary return'
Compromisul politic găsit sub îndrumarea raportorului Manfred Weber (PPE-DE, Germania) se bazează pe o abordare în două etape: decizia de returnare oferă posibilitatea unei „întoarceri voluntare” într-o anumită perioadă (între şapte şi treizeci de zile), care poate fi urmată de o „decizie de îndepărtare”, respectiv de expulzare.
The political compromise reached under the guidance of the rapporteur, Manfred Weber (EPP-ED, DE), introduces a two-step approach: the deportation decision triggers a 'voluntary return period' (of between seven and 30 days), which may be followed by a 'removal order', i.e. expulsion.
Dacă această decizie este pronunţată de o autoritate judecătorească şi se consideră că există riscul ca persoana vizată să se sustragă de la aplicarea acesteia, persoana poate fi plasată într-un centru de reţinere, prin decizie judiciară sau administrativă.
If this is issued by a judicial authority and if it is believed that the individual in question might abscond, the person can be placed in a closed centre by a judicial or administrative decision.
Directiva stabileşte o durată maximă de reţinere – în condiţiile în care această durată este în prezent nelimitată în unele state membre – şi defineşte standarde cu privire la condiţiile de viaţă care trebuie garantate, printre acestea numărându-se dreptul la asistenţă medicală şi la educaţie pentru copii.
The Directive lays down a maximum detention period – this is currently unlimited in some Member States – and establishes standards for the living conditions which must be ensured; these include the right to medical assistance and to education for children.
Dacă o persoană este expulzată după expirarea termenului acordat pentru „întoarcerea voluntară”, aceasta poate face obiectul unei „interdicţii de readmisie”, pe durata căreia se interzice reintrarea persoanei respective pe teritoriul Uniunii.
If a person is expelled following the expiry of the 'voluntary return period' he or she may be subject to a 're-entry ban', during which the individual may not re-enter the territory of the European Union.
Durata maximă de reţinere va fi de şase luni şi poate fi prelungită cu douăsprezece luni
Six-month detention period, with possible 12-month extension
Durata maximă de reţinere este de şase luni şi poate fi prelungită cu încă douăsprezece luni în anumite cazuri.
The detention period is a maximum of six months, although this can be extended by a further 12 months in certain cases.
Durata interdicţiei de readmisie este de maximum cinci ani dacă persoana în cauză este expulzată după expirarea perioadei acordate pentru „întoarcerea voluntară” şi poate fi prelungită dacă se consideră că persoana reprezintă o ameninţare „gravă” pentru securitatea publică.
There is a re-entry ban of five years maximum if the person is deported after the 'voluntary return period' has expired, or longer if the individual represents a 'serious' threat to public safety.
Statele membre au însă posibilitatea de a pune capăt acestei interdicţii, de a o anula sau de a o suspenda.
However, Member States retain the right to waive, cancel or suspend such bans.
Dacă o persoană este plasată în reţinere temporară în urma unei decizii administrative, această decizie trebuie validată de către un judecător „în cel mai scurt timp posibil” – propunerea iniţială prevedea un control judecătoresc în termen de 72 de ore, în timp ce termenul propus de Comisia pentru libertăţi civile a Parlamentului era de numai 48 de ore.
If a person is placed in custody following an administrative decision, this decision must be approved by the courts 'as speedily as possible' ­– the original proposal required a court order within 72 hours, while the EP Civil Liberties Committee wanted 48 hours.
Un amendament al PSE care propunea restabilirea termenului de 72 de ore a fost respins.
A PES amendment seeking to restore the deadline of 72 hours was rejected.
Copiii şi familiile pot fi reţinute temporar doar ca măsură de ultimă instanţă
Children and families to be detained only 'as a last resort'
În cele din urmă, textul abordează situaţia copiilor şi familiilor: aceştia nu pot face obiectul niciunei măsuri coercitive şi nu pot fi plasaţi în centre de reţinere temporară decât ca o măsură de ultimă instanţă.
Finally, the Directive addresses the situation of children and families: they must not be subject to coercive measures and can only be held in custody as a last resort.
Minorii neînsoţiţi nu pot fi expulzaţi decât dacă sunt încredinţaţi la sosire familiei lor sau unei structuri de primire.
Unaccompanied minors may only be deported if they can be returned to their family or to reception facilities upon arrival.
Situaţiile de urgenţă
Emergency situations
Statele membre trebuie să ţină seama, printre altele, de situaţia ţării de origine, în temeiul principiului nereturnării (care prevede că un stat nu poate în nici un caz expulza un refugiat către o ţară în care viaţa sau libertatea acestuia pot fi în pericol).
Member States must also take account of the situation of the individual's country of origin, under the principle of non-refoulement (which states that no state may send a refugee to a country where his/her life or liberty may be endangered).
Parlamentul European va decide în viitor ce ţări pot fi considerate „sigure”, în procedură de codecizie cu Consiliul, în urma unei hotărâri recente a Curţii de Justiţie.
Following a recent ruling by the Court of Justice, the European Parliament will in future decide jointly with the Council (under codecision) which countries are deemed 'safe'.
Asistenţa juridică va face obiectul condiţiilor prevăzute de directiva privind procedura de azil
Legal aid subject to the terms of the 'procedure' Directive
Directiva prevede acordarea de asistenţă juridică gratuită pentru imigranţii ilegali care nu dispun de resurse, în acord cu dispoziţiile legislaţiilor naţionale şi ale directivei privind procedura de azil din 2005, care reglementează asistenţa acordată solicitanţilor de azil.
The Directive provides for legal aid to be granted to illegal immigrants who have no resources, in accordance with relevant national legislation and the 'procedure' Directive of 2005 on aid to asylum seekers.
Fondul comunitar pentru returnarea imigranţilor ilegali, creat pentru perioada 2008-2013, poate fi utilizat, de asemenea, pentru finanţarea asistenţei juridice.
The Community return fund, set up for the period 2008-2013, may also be used to finance legal aid.
Utilizarea acestui fond era suspendată în momentul adoptării directivei privind returnarea imigranţilor ilegali.
Reforms to make European Parliament elections, working methods and pay easier for citizens to understand are being made ahead of the June 2009 elections.
Schimbările climatice: o gamă largă de măsuri luate la nivel european pentru combaterea încălzirii globale
Climate change: wide-ranging EU measures to fight global warming
Primul pachet complet, pe plan mondial, de măsuri privind limitarea încălzirii globale a fost adoptat de către UE în decembrie 2008, când noi legi europene privind clima şi energia, având drept obiectiv reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră provenite de la autovehicule, instalaţii industriale şi centrale electrice şi promovarea energiilor regenerabile, au fost modificate şi aprobate de membrii Parlamentului European.
The world's first comprehensive set of measures to limit global warming was adopted by the EU in December 2008, when new EU climate and energy laws to cut greenhouse gas emissions from cars, industrial installations and power plants and to promote renewable energies were amended and approved by MEPs.
Astfel, Parlamentul a înscris UE pe calea îndeplinirii obiectivelor de reducere a schimbărilor climatice până în 2020: o reducere cu 20% a emisiilor de gaze cu efect de seră, o îmbunătăţire cu 20% a eficienţei energetice şi o pondere de 20% a energiilor regenerabile în cadrul resurselor energetice de care dispune UE.
Parliament thus put the EU on course to achieve its climate change reduction targets by 2020: a 20% cut in greenhouse gas emissions, a 20% improvement in energy efficiency, and a 20% share of renewables in the EU's energy mix.
Uniunea Europeană este prima regiune din lume care stabileşte astfel de obiective cu consecinţe însemnate şi obligatorii din punct de vedere juridic pentru toate sectoarele economiei.
The EU is the first region in the world to set such far-reaching and legally binding targets for all sectors of the economy.
UE şi-a luat responsabilitatea de a merge mai departe şi de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră cu 30%, cu condiţia să se încheie un acord internaţional ambiţios la Copenhaga, până la sfârşitul lui 2009.
The EU has also undertaken to go further and cut greenhouse gas (GHG) emissions by 30%, provided an ambitious international agreement is reached in Copenhagen by the end of 2009.
Pachetul de măsuri, adoptat cu o largă majoritate în Parlament, în prima lectură, în urma negocierilor intense cu Consiliul, include o revizuire a Sistemului european de comercializare a cotelor de emisii (ETS), stabilirea de către statele membre a unor obiective de reducere a CO 2 în sectoarele care nu sunt incluse în ETS, un cadru juridic pentru captarea şi stocarea carbonului (CCS) în mod ecologic, obiective obligatorii în ceea ce priveşte utilizarea energiei regenerabile şi un regulament privind emisiile de CO 2 provenite de la autovehicule.
The package, adopted by a large majority in Parliament at the first reading after intense negotiations with the Council of Ministers, includes a revision of the EU Emissions Trading System (ETS), Member States' targets for CO 2 reductions in sectors not covered by the ETS, a legal framework for environmentally-safe carbon capture and storage (CCS), binding targets for the use of renewable energy and a regulation on CO 2 emissions from cars.
Comercializarea cotelor de emisii la scara UE începând cu 2013
EU-wide emission trading from 2013
Sistemul european de comercializare a cotelor de emisii (ETS) revizuit , care va fi pus în aplicare din 2013 până în 2020, are drept obiectiv reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră cu 21% faţă de nivelurile din 2005.
The revised EU Emission Trading System (ETS), to apply from 2013 to 2020, aims to reduce greenhouse gas emissions by 21% from 2005 levels.
ETS este un sistem de „comercializare şi plafonare”: acesta plafonează nivelul global permis de emisii însă, în această limită, participanţii pot cumpăra şi vinde cote de emisii pentru a răspunde nevoilor proprii, astfel încât să reducă în mod eficient costurile emisiilor.
The ETS is a "cap and trade" system: it caps the overall level of emissions allowed but, within that limit, participants may buy and sell allowances to meet their needs, so as to cut emission costs effectively.
Cantitatea de cote emise anual la nivelul Comunităţii va scădea în mod liniar, astfel încât să se reducă treptat, în fiecare an, nivelul global al emisiilor.
The Community-wide quantity of allowances issued each year will decrease in linear fashion, so as gradually to reduce the overall level of emissions each year.
Avril Doyle (PPE-DE, Irlanda), care a condus lucrările Parlamentului referitoare la propunere, a afirmat: „UE este singura regiune din lume care are, în momentul de faţă, un sistem funcţional de comercializare a cotelor de emisii, care a atribuit un preţ carbonului şi care s-a angajat la o reducere unilaterală cu 20% a emisiilor de CO 2 .
Avril Doyle (EPP-ED, IE), who had led Parliament's work on the proposal, said: "The EU is the only region in the world that currently has a functioning emissions trading system which has put a price on carbon and which is committed to a 20% unilateral reduction in our CO 2 emissions.
În mod concret, reprezentăm proiectul pilot pentru restul lumii, pentru alte regiuni”.
Effectively, we have been the pilot project for the rest of the world, for other regions".
ETS înglobează în prezent peste 10 000 de instalaţii industriale şi producătoare de energie, care împreună generează aproape jumătate din totalul emisiilor de CO 2 din UE şi 40% din emisiile totale de gaze cu efect de seră (restul de 60% care nu sunt înscrise în sistemul ETS este acoperit de decizia de partajare a eforturilor).
The ETS currently covers over 10,000 energy and industrial installations, which collectively account for almost half of the EU's total CO 2 emissions and for 40% of its total GHG emissions (the remaining 60% is covered by a "non-ETS" effort-sharing decision).
Sectorul aviaţiei va fi inclus în sistem începând cu 2012, după cum a fost convenit între Parlamentul European şi Consiliu în iulie 2008.
The aviation sector will be brought into the system from 2012, as agreed between the European Parliament and Council in July 2008.
În prima şi a doua perioadă de comercializare din cadrul ETS (2005-2012), marea majoritate a cotelor a fost alocată în mod gratuit.
In the first and second ETS trading periods (2005-2012) the great majority of allowances were allocated free of charge.
Directiva revizuită prevede, în principiu, vânzarea cotelor la licitaţie începând cu 2013, dar include totuşi câteva excepţii, în favoarea cărora a pledat Consiliul European la 12 decembrie 2008.
The revised directive provides in principle for allowances to be auctioned from 2013, but nonetheless includes several exceptions, as advocated by the European Council on 12 December 2008.
Excepţii temporare sunt posibile în cazul producţiei de energie electrică, în special pentru noile state membre ale UE şi în anumite condiţii.
Transitional exceptions are possible for electricity generation, essentially for the new EU Member States and subject to certain conditions.
Un număr de membri ai Parlamentului şi-au exprimat îngrijorarea cu privire la faptul că introducerea licitaţiei complete începând cu 2013 în sectorul energetic ar putea duce la creşterea preţurilor la electricitate.
Several MEPs had feared that introducing full auctioning from 2013 in the power sector could increase electricity prices.
De exemplu, Zdzisław Zbigniew Podkanski (UEN, PL) a subliniat faptul că „unele economii, precum cea a Poloniei, bazată pe cărbune, nu vor putea trece la un model nou peste noapte.
For example, Zdzisław Zbigniew Podkanski (UEN, PL) pointed out that "certain economies, such as Poland's coal-based one, will not be able to change to a different model overnight.
Carbonul va reprezenta în continuare principala sursă în Polonia, aşadar trebuie să se întreprindă de urgenţă altceva”.
Carbon will continue to be the main source in Poland and it is therefore urgent that we do something in a different way".
Sunt posibile, de asemenea, excepţii de la principiul licitaţiei complete pentru sectoarele de producţie care prezintă un risc considerabil de „scurgere de dioxid de carbon” - ceea ce înseamnă relocalizarea producţiei în ţări terţe cu politică climatică mai puţin constrângătoare, ceea ce ar duce la creşterea nivelului de emisii de CO 2 al acestor ţări.
Exceptions to the full auctioning principle are also possible for manufacturing sectors at serious risk of "carbon leakage" - that is the relocation of production to third countries with a less strict climate policy, leading to increased CO 2 emissions by these countries.
Nu toţi membrii Parlamentului au fost satisfăcuţi de compromisul la care s-a ajuns.
Not all MEPs were happy with the compromise achieved.
Jens Holm (GUE/NGL, Danemarca), şi-a exprimat dezamăgirea cu privire la faptul că „emisiile nu au fost reduse într-o mai mare măsură şi mai rapid”.
Jens Holm (GUE/NGL, DK), was disappointed that "emissions were not reduced more and faster".
Pachetul de măsuri a reprezentat „un pas în direcţia bună, dar am fi putut merge mai departe”, a spus acesta.
The package was "a step in the right direction, but we could have gone further", he said.
Johannes Blokland (IND/DEM, Olanda) a fost de părere că „nu putem fi complet satisfăcuţi având în vedere că licitaţiile complete ar fi putut să înceapă în 2013”, dar împărtăşeşte opinia multor membri ai Parlamentului potrivit căreia „compromisul la care s-a ajuns este totuşi acceptabil”.
Johannes Blokland (IND/DEM, NL) felt that "we cannot be entirely satisfied since full auctioning could have started in 2013", but shared the view of many MEPs that "however, the compromise is acceptable".
Partajarea eforturilor: obiectivele statelor membre de reducere a CO 2
Effort sharing: Member States' targets for CO 2 reduction
Decizia de „partajare a eforturilor”, o premieră mondială, stabileşte obiective naţionale obligatorii pentru fiecare stat membru al UE, de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în sectoarele care nu sunt acoperite de ETS (de exemplu transportul rutier şi maritim, clădirile, serviciile, agricultura şi instalaţiile industriale de dimensiuni mai mici).
The "effort-sharing" decision, a world first, sets binding national targets for each EU Member State to reduce greenhouse gas emissions in sectors not covered by the ETS (e.g. road and sea transport, buildings, services, agriculture and smaller industrial installations).
Aceste surse reprezintă în momentul de faţă aproximativ 60% din totalul emisiilor de gaze cu efect de seră din UE.
These sources currently account for about 60% of all EU GHG emissions.
Decizia are drept obiectiv reducere acestor emisii cu 10% între 2013 şi 2020.
The decision aims to cut these emissions by 10% between 2013 and 2020.
Decizia va permite statelor membre să „compenseze” emisiile, de exemplu să cumpere credite provenite din proiecte în ţări terţe în cadrul Mecanismului de dezvoltare nepoluantă al ONU (CDM), pentru a respecta limitele impuse pentru emisiile de gaze cu efect de seră.
The decision will allow Member States to "offset" emissions, i.e. to buy credits resulting from projects in third countries under the UN's Clean Development Mechanism (CDM), as a means of complying with their GHG emission limits.
Amendamente privind restricţionarea recurgerii la Mecanismul de dezvoltare nepoluantă au fost înaintate de Grupul Verzilor şi GUE/NGL şi susţinute de doamna Hassi, dar respinse de majoritatea membrilor PE.
Amendments seeking to restrict such recourse to the CDM were tabled by the Greens and GUE/NGL and backed by Ms Hassi, but rejected by the majority.
Centralele electrice şi instalaţiile industriale vor putea stoca CO 2 subteran
Power plants and industrial installations may store CO 2 underground
Instalaţiile industriale şi centralele electrice vor avea posibilitatea, în viitor, să utilizeze tehnologii noi în vederea reducerii emisiilor proprii de CO 2, prin captarea şi stocarea subterană a acestora în mod permanent şi în siguranţă.
Industrial installations and power plants may in future use new technology to cut their emissions of CO 2, by capturing and storing it permanently and safely underground.
Pentru încurajarea utilizării tehnologiei de captare şi stocare a carbonului (CCS), membrii Parlamentului au alocat 300 milioane, venituri ce provin din licitaţia cotelor de emisie, pentru finanţarea unor proiecte demonstrative şi de testare pe scară mare în UE.
To encourage use of carbon capture and storage technology (CCS), MEPs had earmarked revenue from 300 million ETS allowances to fund large-scale demonstration and testing projects in the EU.
ETS ar putea finanţa până la 9 proiecte demonstrative privind captarea şi stocarea carbonului în UE. „Suma care va fi strânsă depinde de preţul carbonului.
The ETS could provide funding for up to 9 CCS demonstration projects in the EU."How much that will raise depends on the carbon price.
Dar am fost informat că această sumă s-ar putea situa undeva între 6 miliarde de euro şi 9 miliarde de euro şi ar putea veni în sprijinul investiţiei de capital”, a afirmat raportorul Parlamentului, Chris Davies (ALDE, Regatul Unit).
But I am told it could be anything from €6 billion to €9 billion in support for capital investment", said Parliament's rapporteur Chris Davies (ALDE, UK).
Reducerea emisiilor de CO 2 provenind de automobilele noi
Reducing CO 2 emissions from new cars
Un nou regulament privind standardele de performanţă în materie de emisii pentru automobilele noi înregistrate în UE sprijină atingerea unei cantităţi medii de emisii de 120g de CO 2 /km pentru întreaga industrie a automobilelor până în 2012, o reducere faţă de cifra din prezent, 160g/km.
A new regulation setting emission performance standards for new passenger cars registered in the EU backs an average emission target of 120g of CO 2 /km for the whole car industry by 2012, down from 160g/km today.
Obiectivul de 130g CO 2 /km în medie pentru noile automobile urmează să fie îndeplinit prin intermediul îmbunătăţirilor tehnologice aduse motoarelor autovehiculelor iar restul de reducere, de 10g/km, necesară pentru a se atinge obiectivul de 120g/km, va fi obţinută prin alte măsuri tehnice (impuse de diferitele legislaţii), precum pneuri mai performante, utilizarea biocarburanţilor sau cerinţe de minimă eficienţă pentru sistemele de aer condiţionat.
An average target of 130g CO 2 /km for new passenger cars is to be achieved by improvements in vehicle motor technology, and the further 10g/km reduction needed to achieve the 120g/km target is to be achieved by other technical measures (required by different legislation), such as better tyres, the use of biofuels or minimum efficiency requirements for air-conditioning systems.
Acest obiectiv este „foarte important deoarece aliniază legislaţia la celelalte fragmente de legislaţie şi înseamnă că producătorii de automobile îşi pot planifica investiţiile şi inovaţiile”, a adăugat acesta.
This target is "very important because it aligns the legislation with the other pieces of legislation and it means that car manufacturers can plan ahead in means of investment and innovation", he added.
Domnul Sacconi a subliniat, de asemenea, că această lege a fost adoptată „în cel mai dificil moment posibil - cel al unei mari crize în industria construcţiilor de automobile”.
Mr Sacconi also noted that this law was adopted "at the most difficult time possible - that of a big crisis in the car manufacturing industry".
Fiecărui producător i se va atribui un obiectiv specific de emisii medii de CO 2 , pe care trebuie să îl respecte în stadii intermediare: 65% din parcul de autovehicule trebuie să se conformeze în ianuarie 2012, 75% în ianuarie 2013, 80% în ianuarie 2014 şi 100% începând cu 2015.
Each manufacturer will be given a specific average CO 2 emissions target, with which it must comply in interim stages: 65% of the fleet must comply in January 2012, 75% in January 2013, 80% in January 2014 and 100% from 2015.
Producătorii care nu vor respecta aceste obiective intermediare vor fi obligaţi să plătească amenzi.
Manufacturers who fail to meet these interim targets will have to pay fines.
Mai multă energie regenerabilă în generarea de electricitate, transport, încălzire şi răcire
More renewable energy in electricity generation, transport, heating and cooling
Noua directivă privind „energiile regenerabile” stabileşte obiective naţionale obligatorii pentru fiecare stat membru, pentru ca până în 2020 energia regenerabilă să reprezinte cel puţin 20% din consumul total de energie al UE.
The new "renewables" directive sets binding national targets for each Member State to ensure that by 2020 renewable energy makes up at least 20% of the EU's total energy consumption.