natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sau sectorul privat are aşteptări prea ridicate?“, a întrebat în cadrul audierii deputatul european Pál Schmitt (Grupul Partidului Popular European (Creştin Democrat), Ungaria), care a redactat raportul
Spanish Socialist Teresa Riera Madurell (who is drafting an opinion for the Industry Committee) said, "in time of crisis it is most difficult to find jobs.
referitor la dialogul dintre universităţi şi întreprinderi.
This is the time to truly boost the cooperation between universities and business."
Cooperare între lumea academică şi cea universitară
"Time to rethink universities' strategy"
Profesorul Róbert Gábriel, de la Universitatea din Pécs, Ungaria, crede că „trebuie regândită strategia universităţilor de a servi societăţii; universităţile trebuie să fie mult mai flexibile decât erau înainte“.
Professor Róbert Gábriel, rector of the University of Pécs in Hungary said "it is time to rethink the universities' strategy of how to serve society.
„Lumea academică şi cea a afacerilor trebuie să lucreze împreună.
Universities have to be much more flexible than they were before."
Dar aceasta nu este o sarcină uşoară“, a spus doamna Axelle Devaux, de la Deloitte Consulting, companie ce a realizat studiul „Dialogul Universitate-Afaceri“.
Mr Schmitt called for "mobility not only among students between countries, but also between businesses and universities."
Domnul Schmitt a mai spus că „sectorul afacerilor se concentrează asupra colaborării cu educaţia în domenii din care poate avea profit direct“.
The Schmitt report is on the April 2009 Communication by the Commission "A new Partnership for the modernisation of Universities: the EU Forum for University Business Dialogue".
Conform dumnealui, atât universităţile, cât şi companiile, ar trebui „să înţeleagă că pot extinde colaborarea şi la alte domenii“.
The Culture Committee will vote on the report on 23 March.
20100226STO69649 Comisia parlamentară pentru cultură Programul audierii Proiect de raport Comisia Europeană propune un forum UE pentru Dialogul Universitate-Afaceri (în engleză)
20100226STO69649 Culture and Education Programme hearing Draft report University – Business Cooperation EU forum for university-business dialogue – proposal
-//EP//TEXT COMPARL PE-438.275 01 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT COMPARL PE-438.275 01 NOT XML V0//EN
Femeile trebuie implicate mai mult în politica europeană
Getting women more involved in European politics
Pe 2 martie, deputaţii europeni şi experţi în domeniu au analizat relaţia dintre femei şi UE, ajungând la concluzia că participarea mai intensă a femeilor în politică este esenţială, dar dificil de realizat.
On Tuesday 2 March a panel of MEPs and experts analysed the links between women and the EU concluding that greater female participation in politics is essential, especially in view of the 2014 EP elections, but will not be easy to achieve.
Experţii au arătat lipsa de interes a femeilor europene pentru politică şi faptul că o mare parte din femei se declară mai puţin informate şi interesate de Uniunea Europeană şi politică şi au o imagine mai proastă despre Uniune decât bărbaţii.
They noted that a significantly higher percentage of women consistently declared themselves less informed and less interested in the EU and in politics and had a less positive image of the Union.
Peste o treime din candidaţi au fost femei
Just over one-third female candidates
Vizibilitatea redusă a femeilor în politică duce la interesul redus al acestora în politică şi invers: astfel apare un cerc vicios care trebuie distrus.
Hence the vicious circle that needs to be broken: reduced visibility of women in politics leads to reduced interest of women in politics and vice-versa.
Chestiuni „sociale“ pentru creşterea interesului femeilor
Social issues to boost female interest
O prezenţă mai importantă a femeilor în politică ar putea duce la un angajament mai mare al acestora.
Among the solutions is a greater female presence in politics which, could lead to greater female engagement in the issues.
Doamna Estrela a propus ca soluţie pentru consolidarea participării femeilor un sistem de cote.
Edite Estrela said a quota system would be one way to ensure greater female participation.
În dezbatere s-a subliniat şi importanţa implicării femeilor în politică prin partidele politice.
In the discussions the importance of working through political parties to try and get more women involved was stressed.
20100226STO69651 Site-ul Zilei internaţionale a femeii Eurobarometru Rodi Kratsa-Tsagaropoulou Silvana Koch-Mehrin Edite Estrela
20100226STO69651 EP Women's Day webpage Eurobarometer Rodi Kratsa-Tsagaropoulou MEP Silvana Koch-Mehrin MEP Edite Estrela MEP
Solidaritatea între statele UE: un răspuns la provocarea cererilor de azil
Asylum study backs shared responsibility between EU countries
În momentul de faţă, costurile şi presiunea legate de solicitările de azil sunt distribuite inegal între statele membre.
It also underlines the currently uneven distribution of asylum costs across Europe with countries like Malta, Spain and Italy shouldering the heaviest burden.
Studiul arată că distribuirea responsabilităţilor se poate face la nivel european în trei feluri: prin consolidarea cooperării şi armonizării procedurilor, prin compensare financiară sau prin re-localizarea fizică a solicitanţilor de azil.
In a series of reports adopted last year as part of its first reading of the "asylum package" MEPs backed minimum standards for the reception of asylum seekers, a system to compare fingerprints, setting up an asylum support office and international protection.
Conform Parlamentului European, solidaritatea între statele membre ar putea fi consolidată prin instrumente obligatorii, în vederea ajutării statelor care primesc cel mai mare număr de solicitări de azil.
These reports set out Parliament's position, including the principle that all 27 EU members should share the burden of receiving asylum seekers.
În mai anul trecut, deputaţii europeni au cerut crearea unui mecanism obligatoriu - înainte de 2012 - care să ajute ţările în care sistemele de azil sunt sub presiune.
In Parliament's first reading in May last year, MEPs called for a binding mechanism to be set up before 2012.
Această cerere pare să fi blocat pachetul legislativ în Consiliu.
This point seems to be the hot potato which is blocking the package in the Council on Ministers.
Dezbaterea continuă la Parlament
Financial compensation per applicant
Între timp, dezbaterea privind solicitanţii de azil rămâne aprinsă la Parlament.
According to the study in 2007 Europe received just 14% of the world's refugees.
În octombrie anul trecut, deputaţii europeni de la comisia pentru libertăţi civile au deplâns împotrivirea Consiliului faţă de mecanismul obligatoriu propus de Parlament. „Este vorba de solidaritate, iar solidaritatea voluntară este o glumă.
Some 220,000 asylum requests were received by all EU countries.
Unele ţări nu vor să ajute“, a arătat deputatul european Simon Busuttil (Grupul Partidului Popular European (Creştin Democrat), Malta).
This corresponds to less than one asylum seeker per 2,200 European citizens.
În cadrul audierii de la Parlamentul European pentru confirmarea sa pe postul de comisar, Cecilia Malmström a spus că „fiecare ţară ar trebui să îşi asume responsabilităţile“.
The study points out three options for responsibility sharing at European level.
Întrebată de eurodeputatul italian Mario Borghezio (Grupul Europa Libertăţii şi Democraţiei) despre distribuirea responsabilităţilor în domeniul imigraţiei, doamna Malmström a spus că este „imposibil să forţezi statele membre“ să fie solidare.
These include greater cooperation and harmonisation (i.e. aiming to improve equalisation of costs per applicant), financial compensation such as a set amount per applicant or a fund-based mechanism.
Azilul în UE (în 2007)
It also backs the physical relocation of asylum seekers.
UE a primit 14% din refugiaţii lumii
"Bring this package to fruition"
costurile totale ale abordării cererilor de azil în statele membre reprezintă mai puţin decât cheltuiesc cetăţenii Regatului Unit pe animale de companie şi hrana acestora
For Spanish Socialist Antonio Masip the rapporteur for one of the four reports in the package (minimum standards for the reception of asylum seekers): "it is right time to sum up different wills and criteria in order to bring this package to fruition for moral reasons, for being consequent, for democratic Europe".
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091005IPR61866 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091005IPR61866 0 NOT XML V0//EN
Corespondenţii de presă la Bruxelles ne vorbesc despre activitatea lor
European journalists on the challenges of covering the EU
1.200 de ziarişti transmit ştiri de la Bruxelles despre Uniunea Europeană 1.200 de ziarişti transmit ştiri de la Bruxelles despre Uniunea Europeană, număr egalat doar de Washington.
The European Parliament's annual Journalism prize is awarded in four categories: written press, radio, TV and the internet With over 1,200 journalists covering the European Union the Brussels press pack is rivalled in size only by its Washington counterpart.
Data limită pentru participarea la competiţie - cu ştiri despre afacerile europene în presa scrisă, la radio sau televiziune sau pe internet - este 31 martie.
We asked some correspondents their thoughts ahead of the 31 March deadline for the European Parliament's journalism prize which marks excellence in reporting of EU affairs by the written, radio, TV and internet media.
„A transmite ştiri de la Uniunea Europeană nu este la fel cu a vinde gogoşi fierbinţi.
Frans Boogaard covers Brussels based EU news for Dutch newspaper "Algemeen Dagblad" and is also a member of the International Press Association (API).
Este experienţa - uneori dureroasă - a 1.200 de corespondenţi acreditaţi la instituţiile UE.
"EU news is not exactly like selling hot buns"
Aceştia se deplasează pe orbita instituţională Comisie - Parlament - Consiliu“, ne-a spus Michael Stabenow, de la „Frankurter Allgemeine Zeitung“.
Michael Stabenow is a correspondent for leading German newspaper "Frankurter Allgemeine Zeitung".
Impresii personale
He said, "EU news is not exactly like selling hot buns.
Frans Boogaard scrie pentru ziarul olandez „Algemeen Dagblad“ şi este membru al Asociaţiei internaţionale de presă. „Fiind la Bruxelles vreme îndelungată - trei ani în anii '80 şi din nou din 1996, cred că Europa devine din ce în ce mai complicată, iar instituţiilor europene şi corespondenţilor de presă le este din ce în ce mai greu să explice publicului ce se întâmplă“, ne-a declarat el.
That is the painful experience that most of the 1200 correspondents accredited with the EU institutions feel."
Corespondenta ziarului „Irish Examiner“ crede că să fii corespondent la Bruxelles „este un serviciu privilegiat în multe feluri, deoarece poţi urmări apariţia ideilor şi dezvoltarea lor prin perspectiva puterii politice a guvernelor, companiilor, societăţii civile şi instituţiilor europene“.
The European correspondent for the "Irish Examiner" Ann Cahill told us, "it's a privileged job in many ways as you can chart the rise of ideas and follow their development through the power politics of government, business, civil society and the EU institutions."
Multe evenimente au loc în paralel
Separating news from "chatter"
Dificultatea constă în a sorta informaţiile necesare de «umplutură»“, a adăugat ea.
"The difficulty is therefore to sort things out and to sort what is important and newsworthy from 'chatter'".
Conform corespondentului pentru Agenţia de presă din Cipru, Nikos Bellos, „cea mai dificilă parte a muncii noastre este să transmiţi ştirile la timp menţinând în acelaşi timp standardele de corectitudine; este dificil pentru că multe lucruri se întâmplă în acelaşi timp.
Nikos Bellos, head of the Cyprus News Agency in Brussels, said, "the toughest part of our work as Brussels correspondents is covering the news on schedule while maintaining the necessary standards of accuracy and the reason its tough is that so many things happen at more or less the same time."
Mesajul trebuie să ajungă la oameni
Many journalists find it tough trying to communicate what is going on in the EU in a way that means something to people in their country.
„Birourile de ştiri de acasă sunt departe de Bruxelles şi instituţiile europene nu numai din punct de vedere geografic.
"The news desks back home are not only geographically a long distance away from Brussels, they are also removed mentally and have a certain fear of contact with Brussels," Mr Stabenow said.
Sunt departe şi mental şi le este «teamă» de contactul cu Bruxelles.
"Some journalists therefore are not daring to engage closer with EU topics.
Să transmiţi ştiri despre UE înseamnă interacţiune, politica naţională şi cea europeană sunt două feţe ale aceleiaşi monede.
Reporting about the EU should be about interaction - domestic and EU politics are two sides of the same coin.
Ştirile bune despre Europa au nevoie de două perspective: cea din Bruxelles şi cea din statul membru“, ne-a spus Michael Stabenow.
Therefore good coverage about Europe needs both: the perspective from Brussels and from the member countries," he added.
Pentru Maria Laura Franciosi, „ştirile trebuie să se raporteze la viaţa de zi cu zi a cetăţenilor, nu la discursurile din «sferele înalte», la planuri sau strategii măreţe.
"In my mind news is everything that can easily relate to the everyday life of people, not 'blue sky thinking' speeches and big plans or strategies," said Ms Franciosi.
În Europa lipsesc vocile oamenilor şi poveştile acestora.
"The voice of the people and their stories: this is what is really missing in Europe.
Indiferent cum acoperi activitatea de la instituţii, oamenii sunt interesaţi de modul în care deciziile europene le afectează viaţa“.
No matter how well one can cover the activity of the institutions, people are only interested in knowing what the EU’s decision will mean for their lives".
Anna Cahill este de acord: „Trebuie să comunici publicului astfel încât acesta să vadă că afacerile europene sunt importante şi să le înţeleagă, chiar dacă nu înţelege nimic despre UE în general“.
This is backed up by Anna Cahill who told us that "there is then the job of communicating it to the public so that they can see that it is relevant to them and they can understand it, even if they do not understand anything about the EU."
Relaţia cu instituţiile
Cooperation with EU Institutions
„Liderii mass-media reduc numărul corespondenţilor pe motive economice.
Frans Boogaard also elaborated on the changes in the media scene: "Those who rule the media are cutting down the number of correspondents for economic reasons.
Este un semn rău, în special în momentul în care Parlamentul European începe să-şi exercite noile puteri“, ne-a spus Frans Boogaard.
This is a bad sign, especially at a moment Parliament starts exercising new powers."
20100226STO69653 Premiul Parlamentului European pentru Jurnalism - 2010 Site-ul Premiului Asociaţia internaţională de presă
20100226STO69653 European Parliament Prize for Journalism 2010: applications open European Parliament Prize for Journalism International Press Agency
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100115STO67374 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100115STO67374 0 NOT XML V0//EN
Thijs Berman: „Afganistanul are nevoie de UE pentru construirea instituţiilor“
Dutch Social Democrat Thijs Berman on Afghanistan
Thijs Berman Operaţiunile comunităţii internaţionale în Afganistan sunt costisitoare, de aceea este important unde sunt concentrate investiţiile.
Social Democrat MEP Thijs Berman pictured in his office in Brussels, 3 March 2010 As the international community strives for "mission accomplished" in Afghanistan and defeat of the Taliban, we talk to Dutch Social Democrat Thijs Berman who in November was in Afghanistan to monitor elections and will return there soon.
Socialul-democrat olandez Thijs Berman a vizitat această ţară în cadrul unui grup internaţional de monitorizare a alegerilor din noiembrie şi ne-a vorbit despre situaţia în care se află Afganistanul în momentul de faţă.
He tells us of his concerns about President Karzai's decision to appoint the election commission, the need to help the Afghans build a credible administration and why he believes sending more troops would be a "mistake".
Domnule Berman, care este situaţia în Afganistan?
Where does Afghanistan stand now?
În faza actuală a dezvoltării Afganistanului, totul este deschis.
TB: I think we are in a phase in the development of Afghanistan where everything is open.
Dar sunt şi semne îngrijorătoare.
But there are worrying signs.
Pe de o parte, preşedintele Karzai a promis combaterea corupţiei, ameliorarea situaţiei în care se află ţara sa şi consolidarea instituţiilor.
Afghan President Hamid Karzai promised to tackle corruption, to improve the situation in his country, to improve the institutions.
Pe de altă parte, vedem că preşedintele a decis să nu schimbe felul în care este aleasă comisia electorală independentă: o va face el personal.
Yet you see that the President has decided not to change the way the independent election commission is appointed: he will do it himself.
A hotărât şi că va numi membrii comisiei electorale pentru reclamaţii.
He decided that he will appoint the members of the electoral complaints commission.
În loc să consolideze controalele şi echilibrul, le-a slăbit.
Instead of strengthening checks and balances, strengthening counter power, these are weakened.
Şi acest lucru este extrem de îngrijorător.
And that is extremely worrying.
Pentru că Afganistanul are nevoie de instituţii care să fie credibile faţă de propria populaţie.
What Afghanistan needs is institutions that are credible in the eyes of its own population.
90% din actualele dispute civile între cetăţenii afgani nu apar în faţa unui judecător oficial, ci în faţa unui judecător taliban, pentru că oamenii nu au încredere în judecătorii oficiali.
Ninety per cent of current civil disputes between citizens in Afghanistan do not appear before a formal judge, but before a Taliban judge, because people do not trust the official judge.
Consideră că sunt prea corupţi.
They think they are too corrupt.
Poate spera comunitatea internaţională într-un câştig pentru ambele părţi în urma angajamentului său în Afganistan?
Can the international community still hope that there will be a win-win situation in Afghanistan?
Europa poate juca un rol important investind mai mult şi mai bine în construcţia instituţiilor, în guvernul local, în formarea poliţiei şi armatei - lucruri extrem de necesare.
TB: Europe can play a big role in investing more - and better - in institution building, in local government, in the training of police and military, which is badly needed.
Trebuie să trimitem în Afganistan formatori.
We need to send trainers over there.
Şi cred că în loc să ne concentrăm în continuare pe aspectul militar, cum fac americanii, ar trebui să ne concentrăm pe construirea acestei ţări, împreună cu afganii.
I think that instead of concentrating on the military aspect, as the Americans do, we should concentrate much more on building this country - with the Afghans.
Deci Europa are un rol important în viitor.
So there is a huge role for Europe to play.
Nu neapărat militar, pentru că din 2001 am trimis constant trupe (am plecat de la 20.000-30.000 şi am ajuns la 121.000 de oameni), lucru care nu a ameliorat securitatea.
And not so much military because we have sent in troops consistently since 2001, it started with 20, 000 - 30, 000 people, and by now there is 121, 000 - and it did not improve security.
Situaţia nu s-a ameliorat.
It has not improved the situation.
Talibanii controlează două treimi din ţară.
The Taliban are controlling two thirds of the country.
Este trimiterea de noi trupe o soluţie?
Sending more troops - is that the solution?
Trimiterea de noi trupe este, din punctul meu de vedere, inutil.
TB: Sending more troops is, in my view, useless.
O greşeală.
It would be a mistake.
Pentagonul crede că poţi rezolva problemele trimiţând noi trupe.
The Pentagon thinks that you can solve problems by sending in more troops.
Unui ciocan, orice problemă îi apare sub forma unui cui.
To a hammer, every problem looks like a nail.
Dar este evident că lucrurile nu stau aşa.
It is clearly not the way.
Ce trebuie să facem este să consolidăm încrederea între afgani.
What we do have to do is build trust among the Afghans.
Nu neapărat în coaliţie, pentru că noi vom dispărea de acolo cât de curând posibil.
Not so much in the coalition because we are there to disappear as soon as possible.
Încrederea în proprii lor lideri, în propriul lor sistem politic este importantă.
But trust in their own leaders, in their own political system.
Şi acest lucru poate fi realizat prin combaterea corupţiei şi abordarea producţiei de opiu.
And you do that by tackling corruption and tackling, of course, the opium production.
Este realizabilă cooperarea între UE şi SUA?
Can co-ordination between the EU and the US be achieved?
Este necesară.
It is necessary.
Luni am vorbit cu ambasadorul american la NATO.
I had talks with the Americans last Monday.
Dar după câte văd, abordarea americană este încă dominată de perspectiva militară.
But as far as I can see, the American approach is still dominated by the military approach.
Ce aşteptaţi de la următoarea dumneavoastră vizită în Afganistan?
So what do you expect from your upcoming visit to Afghanistan?
20100226STO69656 Thijs Berman: „Guvernul afgan trebuie să câştige încrederea poporului“ Situaţia securităţii în Afganistan - comunicat de presă (în engleză) Thijs Berman Delegaţia parlamentară pentru relaţiile cu Afganistan
20100226STO69656 Afghan Government must win trust of people, say MEPs, Nov 2009 Security situation in Afghanistan, Jan 2010 Thijs Berman, MEP Parliament's delegation to Afghanistan
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091030STO63486 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091030STO63486 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100125IPR67961 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100125IPR67961 0 NOT XML V0//EN
Erasmus: o experienţă pentru viaţă
Erasmus: exchanging skills for life
student ©BELGA_Eureka În fiecare an, peste 180.000 de studenţi beneficiază de programul de schimb universitar Erasmus.
Over one million students have benefitted from the Erasmus exchange programme ©Belga Every year over 180,000 students across Europe study in the Erasmus University exchange programme.
Studenţii petrec un semestru sau un an într-o universitate străină pentru a-şi dezvolta mai bine deprinderile lingvistice şi pentru a experimenta viaţa în străinătate.
Students spend a semester or academic year at a foreign university to develop their language skills and for new experiences abroad.
În articolul de faţă vă vorbesc deputatul european Alyn Smith, care a beneficiat ca student de o bursă Erasmus, şi Eglė Draugelytė, stagiară lituaniană la Parlamentul European.
Here Scottish MEP Alyn Smith and a Lithuanian intern Eglė Draugelytė at the European Parliament talk about their experiences.
Un studiu recent al Comisiei Europene, care a analizat anul universitar 2007-2008, arată că studenţii germani sunt cei mai entuziaşti bursieri Erasmus.
A recent study by the European Commission which looked at the 2007-2008 academic year found that German students were the most enthusiastic Erasmus students.
Aceştia sunt urmaţi ca număr de Franţa şi Spania.
They were followed by France and Spain.
Tot cele trei ţări sunt şi cele care au găzduit cel mai mare număr de studenţi în cadrul acestui program.
All three countries are also the biggest recipients of Erasmus students.
Deputatul european Alyn Smith (Verzi/ ALE, Regatul Unit) a fost student Erasmus în Germania.
Scottish Nationalist MEP Alyn Smith was an Erasmus student in Germany back in 1990.
Acesta a petrecut un an la Universitatea Ruprecht-Karls din Heidelberg.
He spent the academic year at Ruprecht-Karls Universität in Heidelberg.
Conform dumnealui, „la 19 ani am învăţat multe despre viaţa departe de casă şi despre cum să devii mai independent“.
As he explains "at 19 I learned a lot about living away from home and about how to be more independent".
Domnul Smith a arătat că principala dificultate a fost limba germană. „Dar ne-am descurcat, iar studenţii Erasmus s-au ajutat reciproc“, ne-a spus dumnealui.
Mr Smith pointed out that the main "difficulty" was the German language.