natgillin/translations-raw huggingface dataset:
În 1999, Parlamentul european a adoptat o rezoluţie care cerea un cod obligatoriu de guvernare a conformităţii companiilor europene cu mediul înconjurător şi drepturile omului; şefii de state UE au apelat la întreprinderi să sprijine RSC ca parte a Agendei de la Lisabona în 2000.
ensuring that EU countries with operations abroad uphold the highest standards on the International Labour Organisation
Parlamentul european a răspuns în anii următori cu diferite rezoluţii asupra Cartei Verzi, asupra standardelor universale de muncă, asupra exploatării minorilor şi asupra Planului de acţiune al UE privind guvernarea corporativă „Modernizarea dreptului afacerilor şi consolidarea guvernării corporative în Uniunea Europeană - Un plan pentru a merge înainte“.
In 1999 Parliament adopted a resolution on the issue calling for a binding code of conduct to govern EU companies' environmental, labour and human rights compliance worldwide.
Comisia a decis în martie 2006 înfiinţarea unei Alianţe europene pentru responsabilitatea socială corporativă, care oferă companiilor o platformă prin care acestea să îşi demonstreze implicarea în protejarea mediului înconjurător.
Last year it organised a a public hearing on "Corporate Social Responsibility - is there a European approach?".
În octombrie 2006, Parlamentul european a organizat o audiere publică asupra unei abordări comune în RSC.
Also that year the European Commission called on companies to make Europe a "pole of excellence" for CSR.
20070314STO04227 Responsabilitatea socială corporativă: un nou parteneriat - comunicat de presă (în engleză) Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2007 privind responsabilitatea socială a întreprinderilor: un nou parteneriat Site-ul Comisiei europene despre responsabilitatea socială corporativă (în engleză)
20070314STO04227 Read more on CSR Parliamentary resolution 13 March European Commission on CSR
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070309IPR03999 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070309IPR03999 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0062 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0062 0 NOT XML V0//EN
Delincvenţa juvenilă: este nevoie de o abordare comună
Juvenile delinquency: "entertainment violence" a problem
PE abordează problema delincvenţei juvenile
Juvenile delinquency is on the rise in Europe
Nu există însă statistici comparative între statele membre.
Are you a juvenile delinquent?
Delincvenţa juvenilă este o problemă globală, comună în întreaga Europă.
Hopefully not, although in some EU countries the percentage of people who may be called this is as high as 22%.
Petru a găsi soluţii şi sugestii de combatere a acesteia, Comisia pentru drepturile femeii şi egalitatea între sexe a organizat ieri o audiere publică la care au participat experţi din câteva state membre.
It can lead to exclusion from school and a drift into petty criminality - and a recent hearing in Parliament was told that juvenile violence is on the rise across Europe.
Un număr din ce în ce mai mare de tineri sunt afectaţi de delincvenţa juvenilă (fie în calitate de autori, fie ca victime).
Broken homes, poor housing conditions and despair about ever finding a job are three important contributors to the problem.
O parte din participanţii la audiere au subliniat faptul că acest fenomen îşi are rădăcinile şi în consumul de „violenţă ca distracţie“ de către tineri: jocuri video agresive şi emisiuni de TV care promovează admiraţia pentru violenţă.
The hearing was told that the widespread availability of "entertainment violence" on TV, video and the internet was a cause for concern.
Un experiment realizat în USA a arătat că violenţa a scăzut cu 40-50% în rândul tinerilor, în cadrul unei campanii de închidere voluntară a televizoarelor şi consolelor de jocuri.
Exposing young people to this can lead to them being de-sensitised to the effects of violence.
În Spania există un Observator care încearcă să găsească soluţii pentru această problemă şi care pune în practică măsuri preventive.
Some of the current measures that are being employed to tackle the growing were also explained.
În Germania, elevii sunt răsplătiţi pentru munca voluntară pe care o depun în domeniu şi s-au înfiinţat clase de comportament pozitiv.
In Spain they have an observatory programme, in Germany "good conduct classes" and recognition for good work.
Rădăcinile delincvenţei juvenile, posibilele soluţii şi modalităţile de abordare a acesteia sunt însă subiectul unor controverse, şi nu există o privire de ansamblu comună asupra situaţiei din UE.
In all countries the debate oscillates between punishment and protection of this vulnerable group inn society.
Deputata europeană Katerina Batzeli (PSE, Grecia), de la Comisia pentru drepturile femeii şi egalitatea între sexe, va redacta un raport din proprie iniţiativă asupra delincvenţei juvenile.
Greek Socialist MEP Katerina Batzeli from the Women's Rights committee is preparing a report on possible ways to tackle the problem.
Pentru pregătirea acestui raport, la audiere au fost invitaţi experţi în sociologie şi psihologie din diferite state membre, care au încercat să găsească, împreună cu deputaţii europeni, sugestii de abordare a acestei probleme.
She intends to use testimony from the hearing as well as from NGOs and national experts in the field before reaching her conclusions.
Sistemul de justiţie tradiţional nu este eficient şi prevenirea este mai bună decât pedepsele - au fost concluziile audierii.
giving the child an active role in the society, engaging in lawful socially useful activities
„Modul în care societatea reacţionează faţă de delincvenţa juvenilă s-a schimbat în ultimele decenii; atitudinile oamenilor faţă de copii şi de drepturilor copiilor au evoluat în ultimii ani - societatea încearcă să stabilească un standard comun de abordare a delincvenţilor minori“ a spus doamna Batzeli în timpul audierii. „Există un număr de factori pe care ar trebui să îi luăm în considerare în încercarea noastră de a controla delincvenţa juvenilă: piaţa internă, libera circulaţie a tinerilor, noile tehnologii mediatice - care oferă oportunităţi fără precedent“ a adăugat dumneaei.
Speaking at the hearing Mrs Batzeli summed up some of the problems they face: "people's attitudes to children and children rights have evolved over the last years and society is trying to establish a standard approach to dealing with offenders".
Raportul intenţionează să fie un prim pas către dezvoltarea de măsuri pe care să le sprijine apoi guvernele statelor membre şi ONG-urile.
She will be hoping that her forthcoming report can offer some solutions to the problem.
20070314STO04228 Delincvenţa juvenilă, prevenire şi reabilitare - comunicat de presă (în engleză) Programul audierii (în engleză)
20070314STO04228 Press release Programme of the hearing
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070319IPR04285 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070319IPR04285 0 NOT XML V0//EN
Cât costă fotbalul la televizor?
TV rights in football: will fans pay the price?
Fotbal la televizor: gratis?
Football fun for free?
Beneficiază telespectatorii, dacă, de exemplu, aceste drepturi sunt cumpărate de un canal codat?
By "joint selling" their TV rights a league or championship can protect itself and its fans says the report.
Cel mai popular sport de pe planetă adună milioane de telespectatori, fapt care atrage lăcomia televiziunilor.
The report has been prepared by Belgian People's Party MEP Ivo Belet and the debate on Wednesday is likely to touch upon how fans watch football matches in the future.
Consecinţa este competiţia aprigă între televiziuni pentru a obţine exclusivitatea transmisiei meciurilor de campionat şi creşterea preţurilor.
The number of football channels is increasing - some clubs like Manchester United have their own channel - but is this good for fans?
Dar, pentru a-şi recupera banii, cei care cumpără drepturile difuzează din ce în ce mai mult pe canale cu plată şi, în final, telespectatorul este cel care plăteşte.
Recent developments suggest that the days of football on TV for free may be ending.
eforturile industriei europene de telecomunicaţii se concentrează acum asupra telefoanelor mobile , o piaţă cu potenţial ridicat: Comisia europeană estimează că 100 de milioane de clienţi s-ar putea abona la televiziunea prin mobil până în 2010.
This is reflected in the amount that TV bidders will pay for the right to screen a first rank tournament - for example the TV rights for the European "Champions League" for 2006-2009 went for €647 million.
Raportul redactat de deputatul belgian Ivo Belet (PPE-DE) sugerează Comisiei să incorporeze în evaluarea deciziilor asupra drepturilor media impactul economic al noilor suporturi media (video pe internet şi telefonul mobil).
With that kind of investment those who pay for them expect a return on their investment via pay-to-watch TV.
Vânzarea separată sau vânzarea colectivă a drepturilor
Individual vs Joint selling of TV rights
În momentul de faţă în UE există două modalităţi de vânzare a drepturilor pentru transmiterea meciurilor de fotbal.
At present there are two ways of selling TV rights for football in the EU.
Prima este „vânzarea separată“, în care cluburile încheie individual contracte cu difuzorii TV.
The first is "individual selling" where single clubs conclude deals with TV broadcasters.
Echipa spaniolă Real Madrid a semnat un contract de 1,1 miliarde de euro cu Mediapro pentru televizarea meciurilor lor până în 2013.
Spanish Team Real Madrid have a €1.1 billion deal with "Mediapro" to televise their matches until the end of the 2013 season.
Aceşti bani va permite echipei să cumpere cei mai buni jucători din lume şi să continue să domine liga naţională.
In turn this allows them to buy the world's best players and so continue their domination of the domestic league.
Domnul Belet consideră că „practica din unele ligi de vânzare separată a drepturilor de difuzare este contrară principiului solidarităţii şi riscă să distrugă complet echilibrul competiţional“ în fotbal.
Ivo Belet believes that such individual selling of TV rights "threatens completely to destroy the competitive balance" in football.
A doua modalitate este „vânzarea colectivă“, în care cluburile dintr-o asociaţie semnează un singur contract cu un singur difuzor dintr-o ţară.
The second way of selling football rights is "joint selling" where Clubs in an Association gather together to sign one large single contract with a single broadcaster in one country.
În ianuarie anul acesta, „Premier League“ din Anglia a semnat contracte cu 81 de difuzori din 208 de ţări.
In January this year England's "Premier League" did just that with 81 broadcasters in 208 countries.
În fiecare an, liga va câştiga 950 de milioane de euro din străinătate şi 420 de milioane din ţară.
That will net them €950 million from foreign revenue and €420 million from domestic sources.
Deşi această a doua modalitate a fost criticată ca fiind „practică de monopol“, ea este susţinută de raportul Belet.
Although this has been criticised by some as a "monopoly practices" this is an approach the Belet report favours.
În plus, Comisia europeană a spus recent că această practică nu este contrară regulilor competiţionale în UE.
Moreover, in a recent case the European Commission ruled that this practice is not contrary to the EU's Competition law.
Anul trecut, un studiu independent asupra fotbalului european a arătat că „sistemul de marketing centralizat (vânzarea colectivă) a drepturilor de către autorităţile din fotbal la nivel european este esenţial pentru a asigura aplicarea solidarităţii financiare la toate nivelurile din piramidă, nu în cele din urmă către segmentul de amatori“.
Last year an "Independent European Sport Review" concluded that "central marketing (collective selling) of rights by the football authorities at European level is essential to ensure that solidarity nurtures the different levels of the pyramid, not least the grassroots".
Raportul va fi discutat în plen miercuri şi votat joi.
During the last World Cup in Germany 2.5 million people in the UK followed the matches on the internet.
20070314STO04230 Fotbalul european - care sunt mizele?
This is particularly so if games are shown during the day and people are at work with access to a computer.
Violenţa în fotbal - inevitabilă?
Clearly, the way football is watched will continue to evolve.
Fotbalul – o afacere ca toate celelalte?
Watch this live online here on the Parliament's website on Wednesday.
Tinerii jucători şi traficul uman în fotbal Studiu independent asupra fotbalului european 2006 Directiva „Televiziunea fără frontiere“ (în engleză)
20070314STO04230 European football under the floodlights Football: stamp out the violence European football: sport or business?
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070309STO03964 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070309STO03964 0 NOT XML V0//EN
Politica maritimă a UE: o viziune europeană pentru oceane şi mări
Europe's seas and coasts under threat from climate change and pollution
Deputaţii europeni dezbat politica maritimă UE
Protecting the delicate ecosystem of Europe's seas and coastal regions was the subject of a recent hearing in Parliament.
Cum pot fi salvate ecosistemele marine, regiunile de coastă şi cum poate fi asigurată prosperitatea economiilor maritime?
A Commission Green paper last year identified the threat to Europe's coast of rising sea levels, pollution and over fishing.
Este posibilă dezvoltarea unei politici UE multilaterale care să găsească un echilibru între aceste provocări rivale şi care ar fi „ingredientele“ unei astfel de politici?
This is not a small problem - the EU has a coastline longer than Africa and the EU's sea area (territorial waters of members) is larger than its land mass.
Acestea sunt întrebările la care au încercat să răspundă deputaţii europeni şi experţi din Europa, marţi, într-o audiţie publică.
The hearing on 20 March brought together MEPs, experts and the EU's Fisheries Commissioner.
Coasta Europei (100.900 km) este de trei ori cât cea a Africii, deşi Africa este de trei ori mai mare ca Europa, iar suprafaţa maritimă a Europei este mai mare decât cea terestră.
If world temperatures continue to increase this will bring rising sea levels - the impact of which could be serious for Europe.
Sectoarele marine generează aproximativ 5 milioane de locuri de muncă (în UE25), iar 5% din produsul intern brut (PIB) al Europei este generat de serviciile şi industriile marine.
Ironically, emissions from ships (like aircraft) are not covered by the Kyoto protocol on pollution.
Poluarea, impactul asupra schimbării climatice, pescuitul exagerat şi dezvoltarea extinsă a regiunilor de coastă pun în pericol ecosistemele, dar şi durabilitatea economiei.
In fact, since 1990 emissions from marine transport have risen 45%.
De aceea, Comisia europeană a cerut crearea unei politici maritime integrate care să abordeze oceanele şi mările ca pe un întreg şi care să dezvolte o economie maritimă prosperă într-o manieră care să ţină cont de mediul înconjurător.
As Jorgo Chatzimarkakis of the Liberal ALDE group remarked at the hearing "so far we have been ignoring the fact that sea transport – while it is true that it accounts for a greater amount of transported goods– emits more CO2 than air traffic".
Pe 20 martie 2007, în cadrul unei audieri comune, la care au participat cinci comisii parlamentare (Transport şi turism, Mediu, Industrie, Pescuit, Dezvoltare regională) şi experţi (cercetători, NGO-uri, federaţii), deputaţii europeni au discutat despre o viitoare politică maritimă, bazată pe Carta Verde a Comisiei europene pe acest subiect (cartă lansată în iunie 2006).
Socialist Willi Piecyk, rapporteur for the transport committee, said that "we have to consider emissions trading even for ships and vessels."
Salvarea ecosistemelor: planificarea spaţială marină
Fishermen: friend or foe of Europe's coasts?
Recomandarea a fost susţinută de domnul Patrick Anvroin, directorul Conferinţei Regiunilor Maritime Periferice ale Europei, care a dat exemple de regiuni care au utilizat deja planificarea spaţială marină.
Peter Mortensen, a former chair of the "Social Dialogue Committee for Maritime Fisheries" said that "there are a number of paragraphs in the Green Paper that seem to be more concerned with fish than with fishermen”.
Transportul maritim contribuie la rândul lui la emisiile de gaze cu efect de seră.
One solution could be "Marine Spatial Planning", a kind of town planning for the seas.
Deputatul european german Willi Piecyk (PSE), raportorul principal asupra politicii maritime UE a spus că „una din marile provocări ale politicii maritime este schimbarea climatică.
This approach identifies different areas and recommends what activities would be best suited for the region.
Transportul maritim trebuie să contribuie la reducerea poluării.
It also could be used find "at risk" zones.
Trebuie să luăm în considerare emisiile chiar şi pentru vapoare şi alte vase“.
This could have an impact on the possible development of an anti-global warming policy of "CO2 sequestering".
90% din comerţul extern al UE şi 40% din cel intern are loc pe mări şi oceane.
This involves hiding CO2 by pumping it underground.
Jorgo Chatzimarkakis (ALDE, Germania), care redactează opinia din partea Comisiei pentru industrie, a spus că „până acum am ignorat faptul că transportul maritim - chiar dacă asigură o cantitate mai mare de bunuri transportate - emite mai mult CO2 decât traficul aerian“.
Frederico Cardicos of the Azores regional administration warned however that this could "endanger a largely unknown ecosystem".
Dumnealui a mai spus, susţinut de alţi deputaţi europeni, că ar trebui promovată folosirea energiei alternative (vânt, energia solară, hidrogen, biocarburanţi) în transportul maritim.
Seán Ó'Neachtain of the Union of Europe for the Nations Group warned against strict EU legislation.
Condiţii de viaţă mai bune pentru pescari şi muncitorii din transportul maritim
He said that existing regulation was impinging on communities of sparsely populated coastal regions and that “people are not taken into the equation”.
Peter S. Mortensen, fost preşedinte al Comitetului de dialog social pentru pescuitul maritim, a arătat că salariile pescarilor sunt foarte mici, condiţiile de viaţă dificile, iar competiţia cinstită este stingherită de pescuitul ilegal. „Sunt câteva paragrafe în Carta Verde care par să fie mai preocupate de peşti decât de pescari“ a spus dumnealui.
However, no matter what approach the EU takes all speakers were agreed that without international cooperation the welfare of the world's oceans cannot be guaranteed.
Domnul Piecyk a propus punerea în vigoare a drepturilor de ocupare a forţei de muncă în transportul maritim.
As Karin Roth, Parliamentary State Secretary for the German Presidency put it: "the sea is globally connected.
După dezastrele vaselor Erika (1999) şi Prestige (2002) s-a pus problema dacă discuţia despre eşecul uman datorat condiţiilor dificile de lucru sau pregătirii insuficiente nu a fost neglijată.
There won’t be the division into "clean EU-sea and the non-European-Sea".
Paşii următori
What happens next?
În mai, Comisia pentru transport va discuta o propunere de raport; comisia va vota pe 4-5 iunie, iar votul în plen va avea loc la Strasbourg în perioada 18-21 iunie 2007.
On 4-5 June the Transport Committee will consider a draft report on this subject and the Plenary session of 18-21 June will vote on the report if it is ready.
Consultarea de către Comisia europeană a părţilor interesate este deschisă până la sfârşitul lui iunie.
The Commission's consultation with interested parties is open until the end of June.
Până la sfârşitul anului 2007, Comisia europeană va adresa Consiliului şi Parlamentului european o comunicare care va rezuma rezultatele procesului de consultare şi va propune paşii următori.
Before the end of 2007 the Commission will address a Communication to the Council and Parliament summarising the results of the consultation process and proposing the way forward.
20070314STO04231 Documentele de lucru ale audierii Deputaţi şi experţi vor să amelioreze imaginea sectorului maritim (în engleză) Afaceri maritime - site-ul Comisiei europene (în engleză)
20070314STO04231 Meeting documents EP Press Service EC website on maritime affairs
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070319IPR04286 0 NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070319IPR04286 0 NOT XML V0//EN
Împreună din 1957: integrarea europeană serbează 50 de ani
The EU at 50 - time to reflect and look ahead
Sărbătoriţi 50 de ani de integrare europeană!
50 Years since the Rome Treaty
Acum 50 de ani, şase ţări europene au semnat Tratatul de la Roma.
This weekend celebrations across Europe will mark those 50 years.
Pe această temelie a fost construită apoi întreaga „casă“ ce se numeşte acum Uniunea Europeană.
In Berlin EU leaders will gather to draft a declaration setting out what the EU has achieved in the 20th century and what it should do in the 21st.
Cu ocazia acestei aniversări au fost organizate festivităţi pe întregul continent: concerte, expoziţii şi multe alte evenimente care aduc o atmosferă de petrecere de-a lungul Europei.
The essence of the Rome Treaty was the "four freedoms" it enshrined: the free movement of movement of goods, services, capital and people.
Pe 25 martie 1957, pe dealul Capitoliului din Roma a fost semnat tratatul care a pus bazele Uniunii Europene de astăzi.
It also committed those who signed it to "ever closer union".
Duminică, 25 martie 2007, şefii de state şi de guverne se vor reuni într-un Consiliu European extraordinar pentru a marca 50 de ani de la semnarea Tratatului de la Roma.
It includes: a reference to the peace and prosperity the Union has brought, a commitment to transparency and subsidiary, a statement on the "fundamental values" of the EU.
Preşedintele Parlamentului european, Hans-Gert Pöttering, va lua parte la această reuniune şi la ceremonia semnării Declaraţiei de la Berlin.
On future challenges an EU foreign and security policy and economic success will be identified as paramount.
Summitul tinerilor în Italia
This weekend in Rome over 200 young people will gather for a "Youth Summit".
Tineri din toată Europa - şase din fiecare stat membru - şi reprezentanţi ai organizaţiilor de tineret şi ai unor ONG-uri internaţionale se vor reuni la Roma între 23 şi 25 martie pentru a discuta viitorul Europei în perspectiva alegerilor europene din 2009.
On the agenda are such issues as globalisation and protection of the environment.
Din partea Parlamentului european vor participa preşedintele Hans-Gert Pöttering şi vicepreşedintele Alejo Vidal-Quadras.
Hans-Gert Pöttering will also attend as will Parliament's vice-president Alejo Vidal-Quadras.
O parte a evenimentului va fi transmisă în direct pe internet duminică, 25 martie, între 8.45-13.30 (vedeţi link-ul de mai jos).
They will be there to listen to what young people would like to see Europe's leaders doing.
Alte festivităţi
Parties around Europe
Un concert urmat de focuri de artificii va avea loc la Bruxelles (Atomium) pe 24 martie.
In Brussels a concert on Saturday night will feature a variety of European pop stars such as Zucchero, Axelle Red, Simply Red, The Scorpions, Kate Ryan, Kim Wilde, the Gypsy Kings and Nana Mouskouri.
Pe 28 martie, în plen, la Parlamentul european la Bruxelles, doamna Angela Merkel, cancelar german şi preşedinta UE, va prezenta deputaţilor europeni concluziile summitului de la Berlin.
Here is a taste (in the Maltese case literally), of what parties are planned around Europe this weekend:
20070314STO04232 Europa în sărbătoare: Cea de-a 50 aniversare a Tratatului de la Roma 50 de ani de evoluţie a Parlamentului european (fişier video, în engleză) Summitul tinerilor în Italia Transmisia în direct a summitului tinerilor (duminică, 25 martie, între 8.45-13.30) Programul evenimentelor din România
20070314STO04232 Official website for 50th anniversary Video on 50 years of EP development (EN and FR) Youth summit Youth summit live streaming (only on Sunday, 9.00-13.30) Events
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070319IPR04342 RO NOT XML V0//RO
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070319IPR04342 EN NOT XML V0//EN