natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Use of Diovan in patients with heart failure commonly results in some reduction in blood pressure, but discontinuation of therapy because of continuing symptomatic hypotension is not usually necessary provided dosing instructions are followed (see section 4.2).
Utilizarea Diovan la pacienţii cu insuficienţă cardiacă conduce frecvent la o anumită scădere a tensiunii arteriale, dar întreruperea tratamentului datorită hipotensiunii arteriale simptomatice persistente nu este, de regulă, necesară dacă sunt urmate recomandările privind dozajul (vezi pct.
Other conditions with stimulation of the renin-angiotensin system In patients whose renal function may depend on the activity of the renin-angiotensin system (e. g patients with severe congestive heart failure), treatment with angiotensin converting enzyme inhibitors has been associated with oliguria and/ or progressive azotaemia and in rare cases with acute renal failure and/ or death.
Alte probleme date de stimularea sistemului renină- angiotensină La pacienţii a căror funcţie renală poate depinde de activitatea sistemului renină- angiotensină (de exemplu pacienţi cu insuficienţă cardiacă congestivă severă), tratamentul cu inhibitori ai enzimei de conversie a angiotensinei a fost asociat cu oligurie şi/ sau azotemie progresivă şi, în cazuri rare, cu
4.5 Interaction with other medicinal products and other forms of interaction
4. 5 Interacţiuni cu alte produse medicinale sau alte forme de interacţiune
Lithium Reversible increases in serum lithium concentrations and toxicity have been reported during concurrent use of ACE inhibitors.
Litiul Au fost raportate creşteri reversibile ale concentraţiilor plasmatice de litiu şi toxicităţii acestuia în timpul administrării concomitente de inhibitori ECA.
Potassium-sparing diuretics, potassium supplements, salt substitutes containing potassium and other substances that may increase potassium levels If a medicinal product that affects potassium levels is considered necessary in combination with valsartan, monitoring of potassium plasma levels is advised.
Diureticele care reţin potasiu, suplimentele de potasiu, substituentele minerale pentru regim hiposodat şi alte substanţe care pot creşte potasiemia Dacă se consideră necesară asocierea unui medicament care afectează potasemia cu valsartan, se recomandă monitorizarea concentraţiilor plasmatice de potasiu.
34 Caution required with concomitant use
Utilizarea concomitentă necesită precauţie
Non-steroidal anti-inflammatory medicines (NSAIDs), including selective COX-2 inhibitors, acetylsalicylic acid > 3 g/ day), and non-selective NSAIDs When angiotensin II antagonists are administered simultaneously with NSAIDs, attenuation of the antihypertensive effect may occur.
Medicamente anti- inflamatoare nesteroidiene (AINS), incluzând inhibitori selectivi COX- 2, acid acetilsalicilic > 3 g/ zi şi AINS neselectivi Atunci când antagoniştii angiotensinei II sunt administraţi concomitent cu AINS, poate apărea atenuarea efectului antihipertensiv.
Others In drug interaction studies with valsartan, no interactions of clinical significance have been found with valsartan or any of the following substances: cimetidine, warfarin, furosemide, digoxin, atenolol, indometacin, hydrochlorothiazide, amlodipine, glibenclamide.
Alte reacţii În cadrul studiilor de interacţiune medicamentoasă cu valsartan, nu au fost constatate interacţiuni cu semnificaţie clinică între valsartan sau oricare dintre următoarele medicamente: cimetidină, warfarină, furosemid, digoxină, atenolol, indometacin, hidroclorotiazidă, amlodipină, glibenclamidă.
The use of Angiotensin II Receptor Antagonists (AIIRAs) is not recommended during the first trimester of pregnancy (see section 4.4).
Nu se recomandă utilizarea antagoniştilor receptorilor de angiotensină II (ARAII) în primul trimestru de sarcină (vezi pct.
The use of AIIRAs is contra-indicated during the second and third trimester of pregnancy (see sections 4.3 and 4.4).
4. 3 şi 4. 4).
Unless continued AIIRA therapy is considered essential, patients planning pregnancy should be changed to alternative anti-hypertensive treatments which have an established safety profile for use in pregnancy.
Cu excepţia cazurilor în care este continuarea tratamentului cu ARAII este considerată esenţială, pacientele care intenţionează să rămână gravide trebuie să treacă la un tratament anti- hipertensiv alternativ cu medicamente care au un profil de siguranţă cunoscut pentru utilizarea în sarcină.
AIIRAs therapy exposure during the second and third trimesters is known to induce human fetotoxicity (decreased renal function, oligohydramnios, skull ossification retardation) and neonatal toxicity (renal failure, hypotension, hyperkalemia); see also section 5.3 “ Preclinical safety data”.
5. 3, „ Date preclinice de siguranţă ”.
Should exposure to AIIRAs have occurred from the second trimester of pregnancy, ultrasound check of renal function and skull is recommended.
33 În cazul în care expunerea la ARAII a avut loc începând cu cel de- al doilea trimestru de sarcină, se recomandă verificarea ecografică a funcţiei renale şi a craniului.
Lactation Because no information is available regarding the use of valsartan during breastfeeding, Diovan is not recommended and alternative treatments with better established safety profiles during breast-feeding are preferable, especially while nursing a newborn or preterm infant.
Alăptarea Întrucât nu sunt disponibile informaţii privind utilizarea valsartanului în timpul alăptării, nu se recomandă utilizarea Diovan, fiind preferabil un alt tratament, cu un profil de siguranţă mai bine stabilit în ceea ce priveşte alăptarea, în special dacă este vorba de alăptarea unui nou- născut sau a unui sugar născut prematur.
No studies on the effects on the ability to drive have been performed.
Nu s- au efectuat studii privind efectele asupra capacităţii de a conduce vehicule sau de a folosi utilaje.
35 The ADRs reported from clinical studies, post-marketing experience and laboratory findings are listed below according to system organ class.
RA raportate în cadrul studiilor clinice, experienţei ulterioare punerii pe piaţă şi rezultatelor testelor de laborator sunt prezentate mai jos, conform clasificării pe aparate, sisteme şi organe.
Adverse reactions are ranked by frequency, the most frequent first, using the following convention: very common (≥ 1/ 10); common (≥ 1/ 100 to < 1/ 10); uncommon (≥ 1/ 1,000 to < 1/ 100); rare (≥ 1/ 10,000 to < 1/ 1,000) very rare (< 1/ 10,000), including isolated reports.
Reacţiile adverse sunt prezentate în ordinea frecvenţei, începând cu cele mai frecvente, după următoarea convenţie: foarte frecvente (≥1/ 10); frecvente (≥1/ 100, < 1/ 10); mai puţin frecvente (≥1/ 1. 000, < 1/ 100); rare (≥1/ 10. 000, < 1/ 1. 000); foarte rare (< 1/ 10. 000), inclusiv raportările izolate.
For all the ADRs reported from post-marketing experience and laboratory findings, it is not possible to apply any ADR frequency and therefore they are mentioned with a "not known" frequency.
În cazul tuturor RA raportate în cadrul experienţei ulterioare punerii pe piaţă şi rezultatelor testelor de laborator nu a fost posibilă atribuirea unei clase de frecvenţă şi, prin urmare, acestea sunt menţionate„ cu frecvenţă necunoscută ”.
Blood and lymphatic system disorders Not known Immune system disorders
Tulburări hematologice şi limfatice Cu frecvenţă necunoscută Tulburări ale sistemului imunitar
Not known Metabolism and nutrition disorders
Cu frecvenţă necunoscută Tulburări metabolice şi de nutriţie
Not known Ear and labyrinth system disorders
Cu frecvenţă necunoscută Tulburări acustice şi vestibulare
Uncommon Vascular disorders
Mai puţin frecvente Tulburări vasculare
Not known Respiratory, thoracic and mediastinal disorders
Cu frecvenţă necunoscută Tulburări respiratorii, toracice şi mediastinale
Uncommon Hepato-biliary disorders
Mai puţin frecvente Tulburări hepatobiliare
Not known Skin and subcutaneous tissue disorders
34 Cu frecvenţă necunoscută Afecţiuni cutanate şi ale ţesutului subcutanat
Not known Musculoskeletal and connective tissue disorders
Cu frecvenţă necunoscută
Angioedema, Rash, Pruritus
Angioedem, erupţie cutanată tranzitorie, prurit
Not known Renal and urinary disorders
Tulburări musculo- scheletice şi ale ţesutului conjunctiv Cu frecvenţă necunoscută Tulburări renale şi ale căilor urinare
Renal failure and impairment, Elevation of serum creatinine
Insuficienţă renală şi disfuncţie renală, creşterea creatininemiei
The safety profile seen in controlled-clinical studies in patients with post-myocardial infarction and/ or heart failure varies from the overall safety profile seen in hypertensive patients.
Profilul de siguranţă constatat în cadrul studiilor clinice controlate la pacienţii post- infarct miocardic şi/ sau cu insuficienţă cardiacă este diferit faţă de profilul de siguranţă general observat la pacienţii hipertensivi.
ADRs that occurred in post-myocardial infarction and/ or heart failure patients are listed below:
RA care au apărut la pacienţii post- infarct miocardic şi/ sau cu insuficienţă cardiacă sunt prezentate mai jos:
 Post-myocardial infarction and/ or heart failure
Post- infarct miocardic şi/ sau insuficienţă cardiacă
Uncommon Not known Nervous system disorders
Mai puţin frecvente Cu frecvenţă necunoscută Tulburări ale sistemului nervos
Hyperkalaemia Increase of serum potassium
Hiperkaliemie Creşterea potasemiei
36 Common Uncommon Ear and labyrinth system disorders
Frecvente Mai puţin frecvente Tulburări acustice şi vestibulare
Dizziness, Postural dizziness Syncope, Headache
Ameţeli, ameţeli posturale Sincopă, cefalee
Uncommon Cardiac disorders
Mai puţin frecvente Tulburări cardiace
Cardiac failure
Frecvente
Common Not known Respiratory, thoracic and mediastinal disorders
Hipotensiune arterială, hipotensiune arterială ortostatică
Hypotension, Orthostatic hypotension Vasculitis
Cu frecvenţă necunoscută Tulburări respiratorii, toracice şi mediastinale
Not known Skin and subcutaneous tissue disorders
Cu frecvenţă necunoscută Afecţiuni cutanate şi ale ţesutului subcutanat
Uncommon Not known Musculoskeletal and connective tissue disorders
Mai puţin frecvente Cu frecvenţă necunoscută
Angioedema Rash, Pruritis
Angioedem Erupţie cutanată tranzitorie, prurit
Common Uncommon Not known
Frecvente Mai puţin frecvente Cu frecvenţă necunoscută
Renal failure and impairment Acute renal failure, Elevation of serum creatinine Increase in Blood Urea Nitrogen
Insuficienţa renală şi disfuncţie renală Insuficienţă renală acută, creşterea creatininemiei Creşterea concentraţiei azotului ureic din sânge
General disorders and administration site conditions Uncommon
35 Tulburări generale şi la nivelul locului de administrare Mai puţin frecvente
Symptoms Overdose with Diovan may result in marked hypotension, which could lead to depressed level of consciousness, circulatory collapse and/ or shock.
Simptome Supradozajul cu Diovan poate genera o hipotensiune arterială severă, care poate conduce la alterarea stării de conştienţă, colaps circulator şi/ sau şoc.
Treatment The therapeutic measures depend on the time of ingestion and the type and severity of the symptoms; stabilisation of the circulatory condition is of prime importance.
Tratament Măsurile terapeutice depind de intervalul de timp scurs de la ingerare şi de tipul şi severitatea simptomelor, de primă importanţă fiind stabilizarea parametrilor circulatorii.
Angiotensin II Antagonists, plain, ATC code:
Grupa farmacoterapeutică: antagonişti de angiotensină II, codul ATC:
It acts selectively on the AT 1 receptor subtype, which is responsible for the known actions of angiotensin II.
El acţionează selectiv asupra subtipului de receptori AT 1, care determină efectele cunoscute ale angiotensinei II.
The increased plasma levels of Ang II following AT 1 receptor blockade with valsartan may stimulate the unblocked AT 2 receptor, which appears to counterbalance the effect of the AT 1 receptor.
Concentraţiile plasmatice crescute de Ang II, după blocarea receptorilor AT 1 de către valsartan, pot stimula receptorii AT 2 neblocaţi, ceea ce pare să contrabalanseze efectul receptorilor AT 1.
Valsartan does not exhibit any partial agonist activity at the AT 1 receptor and has much (about 20,000 fold) greater affinity for the AT 1 receptor than for the AT 2 receptor.
Valsartanul nu prezintă nicio activitate de tip agonist parţial asupra receptorilor AT 1 şi are o afinitate mult mai mare (de aproximativ 20. 000 de ori) pentru receptorii AT 1 decât pentru receptorii AT 2.
37 Valsartan does not inhibit ACE (also known as kininase II) which converts Ang I to Ang II and degrades bradykinin.
Valsartanul nu inhibă ECA (cunoscută şi sub numele de kininază II), care converteşte Ang I la Ang II şi degradează bradikinina.
In clinical trials where valsartan was compared with an ACE inhibitor, the incidence of dry cough was significantly (P < 0.05) less in patients treated with valsartan than in those treated with an ACE inhibitor (2.6% versus 7.9% respectively).
În studiile clinice în care valsartanul a fost comparat cu un inhibitor ECA, incidenţa tusei neproductive a fost semnificativ mai mică (p < 0, 05) la pacienţii trataţi cu valsartan decât la cei trataţi cu un inhibitor ECA (2, 6% faţă de 7, 9%).
In a clinical trial of patients with a history of dry cough during ACE inhibitor therapy, 19.5% of trial subjects receiving valsartan and 19.0% of those receiving a thiazide diuretic experienced cough compared to 68.5% of those treated with an ACE inhibitor (P < 0.05).
Într- un studiu clinic efectuat la pacienţi cu antecedente de tuse neproductivă în timpul tratamentului cu un inhibitor ECA, 19, 5% dintre pacienţii trataţi cu valsartan şi 19, 0% dintre cei trataţi un diuretic tiazidic au prezentat tuse, comparativ cu 68, 5% dintre pacienţii trataţi cu un inhibitor ECA (p < 0, 05).
Recent myocardial infarction The VALsartan In Acute myocardial iNfarcTion trial (VALIANT) was a randomised, controlled, multinational, double-blind study in 14,703 patients with acute myocardial infarction and signs, symptoms or radiological evidence of congestive heart failure and/ or evidence of left ventricular systolic dysfunction (manifested as an ejection fraction ≤ 40% by radionuclide ventriculography or ≤ 35% by echocardiography or ventricular contrast angiography).
Infarct miocardic recent Studiul VALsartan In Acute myocardial iNfarcTion (VALIANT) a fost un studiu randomizat, controlat, multinaţional, dublu orb în care au fost înrolaţi 14 703 de pacienţi cu infarct miocardic acut şi cu semne, simptome sau elemente radiologice de insuficienţă cardiacă congestivă şi/ sau dovezi de disfuncţie sistolică a ventriculului stâng (reprezentate de fracţie de ejecţie ≤40% determinată prin ventriculografie cu radionuclid sau FE ≤35% determinată prin ecocardiografie sau angiografie de contrast ventriculară).
Patients were randomised within 12 hours to 10 days after the onset of myocardial infarction symptoms to valsartan, captopril, or the combination of both.
Pacienţii au fost randomizaţi, în intervalul dintre 12 ore până la 10 zile de la instalarea simptomelor de infarct miocardic, în grupuri cărora li s- a administrat valsartan, captopril sau ambele.
All- cause mortality was similar in the valsartan (19.9%), captopril (19.5%), and valsartan + captopril (19.3%) groups.
Asocierea de valsartan şi
Combining valsartan with captopril did not add further benefit over captopril alone.
36 captopril nu a adus beneficii terapeutice suplimentare faţă de administrarea captoprilului în monoterapie.
Valsartan was also effective in prolonging the time to and reducing cardiovascular mortality, hospitalisation for heart failure, recurrent myocardial infarction, resuscitated cardiac arrest, and non-fatal stroke (secondary composite endpoint).
De asemenea, valsartanul a fost eficace în ceea ce priveşte prelungirea perioadei de timp până la mortalitatea de cauză cardiovasculară şi reducerea incidenţei acesteia, reducerea spitalizării datorate insuficienţei cardiace, recurenţei infarctului miocardic, resuscitării în stop cardiac şi accidentului vascular cerebral non- letal (criteriu final secundar compus).
The safety profile of valsartan was consistent with the clinical course of patients treated in the post- myocardial infarction setting.
Profilul de siguranţă al valsartanului a fost concordant cu evoluţia clinică a pacienţilor trataţi în condiţii de post- infarct miocardic.
Regarding renal function, doubling of serum creatinine was observed in 4.2% of valsartan-treated patients, 4.8% of valsartan+captopril-treated patients, and 3.4% of captopril- treated patients.
În ceea ce priveşte funcţia renală, a fost observată dublarea valorii creatininei serice la 4, 2% dintre pacienţii trataţi cu valsartan, la 4, 8% dintre cei trataţi cu valsartan plus captopril şi la 3, 4% dintre cei trataţi cu captopril.
Discontinuations due to various types of renal dysfunction occurred in 1.1% of valsartan-treated patients, 1.3% in valsartan+captopril patients, and 0.8% of captopril patients.
Întreruperea tratmentului ca urmare a diferitelor tipuri de disfuncţie renală a intervenit la 1, 1% dintre pacienţii trataţi cu valsartan, la 1, 3% dintre cei trataţi cu valsartan plus captopril şi la 0, 8% dintre cei trataţi cu captopril.
An assessment of renal function should be included in the evaluation of patients post-myocardial infarction.
Evaluarea pacienţilor post- infarct miocardic trebuie să includă o evaluare a funcţiei renale.
Irrespective of treatment, mortality was lower in the group of patients treated with a beta blocker, suggesting that the known beta blocker benefit in this population was maintained in this trial.
Indiferent de tratamentul medicamentos studiat, mortalitatea a fost mai mică la grupul de pacienţi căruia i s- a administrat betablocantul, ceea ce sugerează că beneficiul terapeutic cunoscut al betablocantelor la această populaţie s- a menţinut în cadrul acestui studiu clinic.
Heart failure Val-HeFT was a randomised, controlled, multinational clinical trial of valsartan compared with placebo on morbidity and mortality in 5,010 NYHA class II (62%), III (36%) and IV (2%) heart failure patients receiving usual therapy with LVEF< 40% and left ventricular internal diastolic diameter (LVIDD) > 2.9 cm/m2.
Insuficienţă cardiacă Val- HeFT a fost un studiu clinic randomizat, controlat, multinaţional care a comparat efectul valsartanului cu cel al placebo în ceea ce priveşte morbiditatea şi mortalitatea la 5 010 pacienţi cu insuficienţă cardiacă de clasele II (62%), III (36%) şi IV (2%) NYHA, ce urmau tratament convenţional, cu o valoare a fracţiei de ejecţie a ventriculului stâng (FEVS) < 40% şi diametru diastolic intern al ventriculului stâng (DDIVS) > 2, 9 cm/ m2.
The mean daily dose of Diovan in Val-HeFT was 254 mg.
Valoarea medie a dozei zilnice de Diovan în studiul clinic Val- HeFT a fost de 254 mg.
All cause mortality was similar (p=NS) in the valsartan (19.7%) and placebo (19.4%) groups.
Mortalitatea indiferent de cauză a fost similară (p=NS) în cazul administrării valsartanului (19, 7%) şi placebo (19, 4%).
18.5%).
Beneficiul principal a fost reprezentat de o reducere cu 27, 5% (IÎ 95%: între 17 şi 37%) a riscului privind timpul până la prima spitalizare datorată insuficienţei cardiace (13, 9% faţă de 18, 5%).
25.4% in valsartan group) were observed for those patients receiving the triple combination of an ACE inhibitor, a beta blocker and valsartan.
Rezultatele par să fie în favoarea placebo (criteriul compus de mortalitate şi morbiditate a fost de 21, 9% pentru placebo faţă de 25, 4% pentru valsartan) pentru acei pacienţi cărora li s- a administrat tripla asociere dintre un inhibitor ECA, un betablocant şi valsartan.
In this subgroup all-cause mortality was significantly reduced with valsartan compared to placebo by
Cele mai mari beneficii din punct de vedere al morbidităţii au fost înregistrate într- un subgrup de pacienţi la care nu s- a administrat un inhibitor ECA (n=366).
27.1% placebo) and the composite mortality and morbidity risk was significantly reduced by 44% (24.9% valsartan vs.
În acest subgrup, mortalitatea indiferent de cauză a fost semnificativ redusă în cazul valsartanului faţă de placebo, cu 33% (IÎ 95%: între – 6% şi 58%) (17, 3% pentru valsartan faţă de 27, 1% pentru placebo) iar riscul compus reprezentat de mortalitate şi morbiditate a fost redus semnificativ, cu 44% (24, 9% pentru valsartan faţă de 42, 5% pentru placebo).
In patients receiving an ACE inhibitor without a beta-blocker, all cause mortality was similar (p=NS) in the valsartan (21.8%) and placebo (22.5%) groups.
La pacienţii trataţi cu un inhibitor ECA fără betablocant, mortalitatea indiferent de cauză a fost similară (p=NS) în cazul administrării valsartanului (21, 8%) şi placebo (22, 5%).
8% to 28%) with valsartan compared with placebo (31.0% vs.
Riscul compus reprezentat de mortalitate şi morbiditate a fost redus semnificativ, cu 18, 3% (IÎ 95%: între 8% şi 28%), pentru valsartan comparativ cu placebo (31, 0% faţă de 36, 3%).
In the overall Val-HeFT population, valsartan treated patients showed significant improvement in NYHA class, and heart failure signs and symptoms, including dyspnoea, fatigue, oedema and rales compared to placebo.
37 În populaţia totală a studiului Vat- HeFT, pacienţii trataţi cu valsartan au prezentat o ameliorare semnificativă a clasei NYHA, precum şi a semnelor şi simptomelor insuficienţei cardiace, ce includ dispnee, oboseală, edeme şi raluri, comparativ cu placebo.
Ejection fraction in valsartan treated patients was significantly increased and LVIDD significantly reduced from baseline at endpoint compared to placebo.
Fracţia de ejecţie a crescut semnificativ iar DDIVS s- a redus semnificativ, de la momentul iniţial al studiului până la, închierea acestuia la pacienţii trataţi cu valsartan faţă de cei trataţi cu placebo.
Hypertension Administration of Diovan to patients with hypertension results in reduction of blood pressure without affecting pulse rate.
Hipertensiune arterială Administrarea Diovan la pacienţii hipertensivi a determinat scăderea tensiunii arteriale fără modificarea frecvenţei cardiace.
In most patients, after administration of a single oral dose, onset of antihypertensive activity occurs within 2 hours, and the peak reduction of blood pressure is achieved within 4-6 hours.
La majoritatea pacienţilor, după administrarea unei doze orale unice, efectul antihipertensiv începe în decurs de 2 ore iar reducerea maximă a valorilor tensionale este obţinută după 4- 6 ore.
The antihypertensive effect persists over 24 hours after dosing.
Efectul antihipertensiv persistă pe o perioadă de 24 ore după administrare.
During repeated dosing, the antihypertensive effect is substantially present within 2 weeks, and maximal effects are attained within 4 weeks and persist during long-term therapy.
După administrarea de doze multiple, efectul antihipertensiv devine prezent în mod substanţial în decurs de 2 săptămâni, iar efectele maxime se obţin în decurs de 4 săptămâni şi se menţin în cazul tratamentului pe termen lung.
In hypertensive patients with type 2 diabetes and microalbuminuria, valsartan has been shown to reduce the urinary excretion of albumin.
La pacienţii cu diabet zaharat de tip 2 şi microalbuminurie, s- a constatat că valsartanul reduce excreţia urinară de albumină.
The MARVAL (Micro Albuminuria Reduction with Valsartan) study assessed the reduction in urinary albumin excretion (UAE) with valsartan (80-160 mg/ od) versus amlodipine (5-10 mg/ od), in 332 type 2 diabetic patients (mean age:
Studiul MARVAL (Micro Albuminuria Reduction with Valsartan) a comparat valsartanul (80- 160 mg o dată pe zi) cu amlodipina (5- 10 mg o dată pe zi) în ceea ce priveşte reducerea excreţiei urinare de albumină (EUA) la 332 de pacienţi cu diabet zaharat de tip 2 (vârsta medie:
58 years; 265 men) with microalbuminuria (valsartan:
58 de ani; 265 de bărbaţi) cu microalbuminurie (valsartan:
58 µg/ min; amlodipine:
58 µg/ min; amlodipină:
55.4 µg/ min), normal or high blood pressure and with preserved renal function (blood creatinine < 120 µmol/ l).
55, 4 µg/ min), cu tensiune arterială normală sau crescută şi cu funcţia renală păstrată (creatinina sanguină < 120 µmol/ l).