natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We have identified differences in the awareness on the importance of reading, depending on the level of education, age, residence area or development region. 
Am identificat diferenţe de conştientizare a importanţei lecturii în funcţie de nivelul de educaţie, vârstă, mediul de rezidenţă sau regiunea de dezvoltare.
For example, the urban inhabitants consider reading a form of relaxation and leisure, while for those in the rural environment reading is important as a social value. 
De exemplu, locuitorii din mediul urban consideră lectura ca o formă de relaxare şi de petrecere a timpului liber, în timp ce pentru cei din mediul rural lectura este importantă ca valoare socială.
The library is an institution which the respondents do not show a high interest in, the percentage of people with a library subscription being very low. 
Biblioteca este o instituţie care nu prezintă foarte mare interes pentru respondenţi, procentul celor care sunt abonaţi la o bibliotecă fiind foarte mic.
However, those who have a library subscription prefer the town/city library and the respondents with a neighbourhood library subscription are the fewest. 
Totuşi, cei care au un abonament la bibliotecă preferă biblioteca orăşenească / municipală, iar cei mai puţini au abonament la o bibliotecă de cartier.
The book-distribution infrastructure is relatively accessible at national level. 
Infrastructura de distribuţie a cărţii este relativ accesibilă la nivel naţional.
More than half of the respondents stated they had access to a library, bookshop or newspaper kiosk in their locality. 
Peste jumătate dintre respondenţi au declarat că au acces, în localitatea lor, la o bibliotecă, librărie sau chioşc de distribuţie a presei.
However, the lowest level of access was mentioned for bookshops. 
Totuşi, cel mai scăzut nivel de acces a fost menţionat în cazul librăriilor.
At national level, most of the respondents stated they had bought and read between 1 and 20 books in the last year. 
La nivel naţional, cei mai mulţi respondenţi au declarat că au cumpărat şi au citit între 1 şi 20 de cărţi în ultimul an.
There are gender differences in terms of reading frequency, the results highlighting that at national level women read more often than men. 
Interesul bucureştenilor pentru cărţi şi pentru dezvoltarea bibliotecii personale este mare, aşa cum demonstrează numărul de cărţi cumpărate în ultimul an.
A historical perspective, (n.a.) (http://www.inter-disciplinary.net/wp-content/uploads/2009/04/ikp2asandului.pdf Accessed on 28.11.2014, 06:03) 
A historical perspective, (n.a.) (http://www.inter-disciplinary.net/wp-content/uploads/2009/04/ikp2asandului.pdf Accesat în 28.11.2014, 06:03)
Accessed on 30.11.2014,15:00) 
Accesat în 30.11.2014,15:00)
(Disponibil la: http://www.jstor.org/stable/20024815 Accessed on 28.11.2014,06:03) 
(Disponibil la: http://www.jstor.org/stable/20024815 Accesat în 28.11.2014,06:03)
Disponibil la http://www.literacytrust.org.uk/ assets/0000/0562/Reading_pleasure_2006.pdf (Accessed on 10.11.2016) 
Disponibil la http://www.literacytrust.org.uk/ assets/0000/0562/Reading_pleasure_2006.pdf (accesat la data de 10.11.2016)
Journal of Marketing- Research Vol, XXXVll (februarie 2(KK)), 6()-7l, 2000. 
Journal of Marketing- Research Voi, XXXVII (februarie 2(KK)), 6()-7l, 2000.
Disponibil la https://www.academia.edu/25185821/Satisfaction_with_ books_Some_empirical_findings, Accessed on 10.11.2016). 
Disponibil la https://www.academia.edu/25185821/Satisfaction_ with_books_Some_empirical_findings, accesat la data de 10.11.2016).
Daedalus, Vol. 112, No. 1, Reading: Old and New, publicat de The MIT Press pentru American Academy of Arts & Sciences, 1983, Disponibil la http://www.jstor.org/stable/20024838, Accessed on 28/11/2014 05:58 
Daedalus, Vol. 112, No. 1, Reading: Old and New, publicat de The MIT Press pentru American Academy of Arts & Sciences, 1983, Disponibil la http://www.jstor.org/stable/20024838, Accesat în 28/11/2014 05:58
Oană I., 'Consum cultural non-public' în Croitoru C.et all., 
Oanâ I., 'Consum cultural non-public' în Croitoru C.et all.,
(Disponibil la: http://www.jstor.org/stable/20024840 Accessed on 28.11.2014, 05:58) 
(Disponibil la: http://www.jstor.org/stable/20024840 Accesat în 28.11.2014, 05:58)
(Accessed on 20.02.2017, ora 17 :00). 
(Accesat la data de 20.02.2017, ora 17 :00).
Contemporary Practices and Preferences in Music and Dance Consumption 
Practici şi preferinţe contemporane de consum în muzică şi dans
Authors: Anda Becuţ and Elena Trifan 
Autori: Anda Becuţ şi Elena Trifan
Introduction. 
Introducere.
The themes of music and dance in social sciences 249 
Problematica muzicii şi dansului în ştiinţele sociale 249
Music preferences - between traditional and post-modern 251 
Preferinţe muzicale - între tradiţional şi post-modern 251
Dance - between traditional and post-modern 257 
Dansul - între tradiţional şi post-modern 257
Dance preferences. 
Preferinţe de dans.
Knowledge and participation 260 
Cunoaştere şi participare 260
Dance classes: participation and preferences 264 
Cursurile de dans: participare şi preferinţe 264
Preferences for dance classes - traditional folk, modern, ballroom, classical dance 266 
Preferinţele pentru cursuri de dans - popular, modern, de societate, clasic 266
This chapter presents the themes of music and dance from the viewpoint of contemporary practices and preferences. 
Acest capitol prezintă problematica muzicii şi dansului din perspectiva practicilor şi preferinţelor contemporane.
These two themes have raised the interest of social sciences researchers because of the values they express. 
Cele doua teme au suscitat interesul cercetătorilor din ştiinţele sociale datorita valorilor pe care acestea le exprima.
In our analysis we have monitored both passive practices (listening 
şi cele active (participarea la spectacole sau cursuri de muzica şi dans, practicarea unui dans).
While in traditional societies music and dance were part of the religious system and were only practised in ceremonies, during holiday periods, at present, in most societies and cultures, they have separated from their ritualrelated significations and they now define identities and ways of leisure1. 
Autorii care s-au ocupat de istoria muzicii şi dansului au evidenţiat rolul lor în exprimarea identităţii individuale sau de grup, în întărirea coeziunii şi a conştiinţei apartenenţei la o comunitate, în manifestarea talentelor, împărtăşirea valorilor şi în comunicarea interpersonală.
Musical genres and dance styles have changed over the history, but they reflect the social, economic and cultural characteristics of each historical period or epoch, they reflect the values, ideals, tastes, preferences, fashion, lifestyles, social dynamics, power and gender relations, as well as the anxieties, 
Dacă în societăţile tradiţionale muzica şi dansul erau parte din sistemul religios şi erau practicate ceremonial doar în perioadele de sărbătoare, în prezent, în cele mai multe societăţi şi culturi, acestea s-au îndepărtat de semnificaţiile ritualice, ajungând să definească identităţi şi modalităţi de petrecere a timpului liber1.
1 F. Rust, Dance in Society: An Analysis of the Relationship between the Social Dance and Society in England from the Middle Ages to the Present Day, Routledge, New York, 2010. 
Genurile muzicale şi stilurile de dans s-au schimbat de-a lungul istoriei, dar ele reflectă caracteristicile sociale, economice şi culturale ale fiecărei epoci sau perioade istorice, reflectă valorile, idealurile, gusturile, preferinţele, moda, stilul
While in the past music and dance used to express differences between social classes, in the contemporary period these differences have faded and we mainly speak of differences in tastes or lifestyles. 
Dacă în trecut muzica şi dansul exprimau diferenţe de clasă socială, în perioada contemporană acestea s-au atenuat şi vorbim preponderent de diferenţe de gust sau stil de viaţă.
Music and dance are products of the social, as two or more persons are required for them to be produced or consumed. 
Muzica şi dansul sunt un produs al socialului, fiind nevoie de două sau mai multe persoane pentru a le produce sau a le consuma.
Classical forms of music and dance include the idea of couple or group at the moment of production and, although contemporary forms of music and dance can be executed individually, the idea of band is still defining for certain genres or styles. 
Formele clasice de muzică şi dans includ ideea de cuplu sau grup în momentul producţiei şi, deşi formele contemporane de muzică şi dans se pot executa individual, ideea de trupă este încă definitorie pentru anumite genuri sau stiluri.
As far as the type of consumption is concerned, in the past music and dance were essentially meant for an audience, a community or a group of people, while at present they tend to be more and more dedicated to an individual consumer, isolated from the rest of the people, who does not participate with the others in the same act of consumption at the same time. 
În ceea ce priveşte tipul de consum, în trecut muzica şi dansul erau destinate esenţialmente unui public, unei comunităţi, unui grup de oameni, în timp ce în prezent ele tind să fie din ce în ce mai mult destinate unui consumator individual, izolat de restul semenilor, care nu participă concomitent cu celălalt la acelaşi act de consum.
At present, music and dance express the differences between majorities and minorities, between communities and social groups, between cultural spaces or generations. 
Muzica şi dansul exprimă în prezent diferenţele dintre majorităţi şi minorităţi, dintre comunităţi sau grupuri sociale,
are essential elements of the creative and leisure economy2, being always present in restaurants, pubs, bars, night clubs, cinemas, malls, occupying the public space and most of the time becoming one with it. 
Ele sunt elemente esenţiale ale economiei creative şi de petrecere a timpului liber2, nelipsite din restaurante, pub-uri, baruri, cluburi de noapte, cinematografe, mall-uri, ocupând spaţiul public şi de cele mai multe ori contopindu-se cu acesta.
Another characteristic of music and dance in the contemporary society is their status of defining element of the environment, either urban or rural, part of the public3 or domestic space. 
O altă caracteristică a muzicii şi dansului în societatea contemporană este statutul lor de element definitoriu al mediului, fie el urban sau rural, parte din spaţiul public3 sau domestic.
Depending on the degree of engagement in their production and consumption, we can differentiate between attitudes of reception and attitudes of creation. 
În funcţie de gradul de implicare în producţia şi consumul lor, putem diferenţia între atitudinile de recepţie şi cele de creaţie.
Dance can be analysed depending on the manner in which people interact with the respective product; thus we can speak of passive participation, through watching dance performances and active participation, either through dance classes or through practising dance in public contexts (discos, clubs, dance contests, restaurants with dancing etc.) or in private contexts, such as parties. 
Dansul poate fi analizat în funcţie de modul în care persoanele interacţionează cu produsul respectiv; astfel putem vorbi despre participare pasivă, prin vizionare de spectacole de dans, şi participare activă, fie prin cursuri de dans, fie prin practicarea dansului în contexte publice (discoteci, cluburi, concursuri de dans, restaurante unde se dansează etc.) sau private, cum sunt petrecerile.
This classification results in two categories of dance: social dance4 and stage dance. 
Această clasificare determină două categorii de dans: dansul social4 şi dansul pe scenă.
As far as music is concerned, the same classification is applicable: we can speak about passive participation in music concerts, listening to music in private spaces and practising it through learning how to play a musical instrument or canto classes and performing in concerts etc. 
În ceea ce priveşte muzica, este aplicabilă aceeaşi clasificare, putem vorbi despre participarea pasivă la concerte de muzică, ascultarea muzicii în spaţiu privat şi de practicarea acesteia prin învăţarea folosirii unui instrument muzical sau cursuri de canto si prin interpretarea la concerte etc.
The studies on the music and dance consumption have mainly focused on observing the influences they have on the lifestyles and on the building of social classes. 
Cercetările privind consumul de muzică şi dans s-au concentrat în principal pe observarea influenţelor pe care le au acestea asupra stilurilor de viaţă şi asupra construcţiei claselor sociale.
Starting from Bourdieu's concept of „cultural production field"5, the communities of tastes and preferences were defined through the concept of subculture by the representatives of the Chicago 
Pornind de la conceptul lui Bourdieu de „câmp de producţie culturală"5, comunităţile de gusturi şi preferinţe au fost definite prin conceptul de subcultură de reprezentanţii
3 A. Bennett, Culture and Everyday Life, Londra, Thousand Oaks and New Delhi, Sage Publications, 2005. 
3 A. Bennett, Culture and Everyday Life, Londra, Thousand Oaks si New Delhi, Sage Publications, 2005.
School and then by those at the Center for Contemporary Cultural Studies in Birmingham. 
Şcolii de la Chicago şi ulterior de cei de la Centrul pentru Studiile Culturale Contemporane din Birmingham.
6 We must emphasise from the start that this concept does not include value judgements and does not entail the idea of a minor or inferior culture, but it refers to a sub-component of a culture, to minorities defined through shared tastes and values, as well as through lifestyles different from the majority's. 
6 Trebuie să precizăm încă de la început că acest concept nu include judecăţi de valoare şi nu implică ideea unei culturi minore sau a unei culturi inferioare, ci se referă la o sub-componentă a unei culturi, la minorităţi definite prin gusturi comune, valori împărtăşite şi stiluri de viaţă diferite de cele ale majorităţii.
Oftentimes, musical tastes are accompanied by a certain fashion, certain related social practices, certain verbal and non-verbal communication codes, which together express the belonging to a certain community of tastes or even to a certain ideology. 
De multe ori gusturile muzicale sunt acompaniate de o anumită modă a vestimentaţiei, anumite practici sociale aferente, anumite coduri de comunicare verbală şi non-verbală, care împreună exprimă apartenenţa la o anumită comunitate de gusturi sau chiar la o anumită ideologie.
Other authors use different concepts to denote these communities, the most common being the concept of tribes or that of cohorts - the latter being in relation with the differences between generations. 
Alţi autori folosesc concepte diferite pentru a exprima aceste comunităţi, cele mai folosite fiind conceptul de triburi sau cel de cohorte, acestea din urmă în relaţie cu diferenţele dintre generaţii.
Michel Maffesoli7 argues that in the contemporary society a transformation of consumption has taken place, from mass consumption to a consumption around segmented communities, which he calls tribes. 
Michel Maffesoli7 argumentează că în societatea contemporană s-a produs o transformare a consumului, dinspre consum de masă spre consum în jurul unor comunităţi segmentate pe care le denumeşte triburi.
They are built around slogans, brands or popular phrases. 
Acestea sunt construite în jurul unor lozinci, branduri sau expresii populare.
This theory was also developed by Kevin Hetherington8, who states that the postmodern society results in isolation, which builds a need for belonging, expressed by the formation of urban tribes representing communities of emotions built around forms of cultural consumption. 
Teoria aceasta a fost dezvoltată şi de Kevin Hetherington8, care a susţinut că societatea postmodernă determină izolare, ce construieşte nevoie de apartenenţă exprimată prin formarea de triburi urbane ce reprezintă comunităţi de emoţii construite în jurul unor forme de consum cultural.
8 K. Hetherington, Expressions of Identity: Space, Performance, Politics, Sage Publications, Londra, Thousand Oaks and New Delhi, Sage Publications,1998. 
8 K. Hetherington, Expressions of Identity: Space, Performance, Politics, Sage Publications, Londra, Thousand Oaks si New Delhi, Sage Publications,1998.
Before presenting the main results of the study, it is important to present the goals of this chapter. 
Înainte de a prezenta rezultatele principale ale studiului, este important să precizăm obiectivele acestui capitol.
For the section of practices and preferences related to the consumption of music we aimed for the identification of the frequency of listening, the consumption media used by the respondents (radio or computer), the main profiles of listeners depending on socio-demographic characteristics and the dynamic of musical tastes. 
Pentru secţiunea de practici şi preferinţe legate de consumul de muzică ne-am propus să identificăm frecvenţa ascultării, mediile de consum folosite de respondenţi (la radio sau pe calculator), principalele profiluri de ascultători în funcţie de caracteristici socio-demografice şi dinamica gusturilor muzicale.
For the section of dance practices and preferences we aimed for the identification of the degree of knowledge of the dance styles, of the level of participation in dance performances and classes and for the identification of preferences for types of dance performances and classes. 
Pentru secţiunea de practici şi preferinţe de dans am urmărit identificarea gradului de cunoaştere a stilurilor de dans, a nivelului de participare la spectacole şi la cursurile de acest gen şi identificarea preferinţelor pentru tipurile de spectacole şi cursuri de dans.
Considering the differences between the cultural practices at national level and those observed at the level of the city 
Având în vedere diferenţele dintre practicile culturale la nivel naţional şi cele observate în municipiul Bucureşti, aşa
of Bucharest, as highlighted in the previous editions of the Cultural Consumption Barometer, in this chapter we chose to conduct comparative analysis of the two samples. 
cum au fost evidenţiate în ediţiile anterioare ale Barometrului de Consum Cultural, am optat în acest capitol pentru analize comparative între cele două eşantioane.
Furthermore, we considered certain socio-demographic variables important, such as: gender, age, income, education, residence area, marital status, development regions etc. For a more in-depth image of the consumer profiles we sometimes opted for the analysis of the results distribution depending on other cultural consumption practices, with a view to identifying the lifestyles complementary to this type of consumption. 
De asemenea, am considerat relevante anumite variabile socio-demografice, ca de exemplu: genul, vârsta, venitul, educaţia, mediul, starea civilă, regiunile de dezvoltare etc. Pentru o imagine mai aprofundată a profilurilor de consumatori am optat uneori pentru analiza distribuţiei rezultatelor în funcţie de alte practici de consum cultural, cu scopul identificării stilurilor de viaţă complementare acestui tip de consum.
In certain cases, we operated a series of re-codifications required either by the free answer option (the question referring to the known types of dance) or by the categories of frequency much too detailed, which would have made the interpretation of the results difficult. 
În anumite cazuri, am operat o serie de recodificări impuse fie de varianta de răspuns liber (întrebarea referitoare la tipurile de dans cunoscute), fie de categorii de frecvenţă mult prea detaliate care ar fi îngreunat prezentarea rezultatelor.
Music preferences - between traditional and post-modern 
Preferinţe muzicale - între traditional si
In the contemporary society music is part of the everyday life; due to the new media, it permanently accompanies us in all activities and social contexts (from the first hours of the morning on radio or TV, on our way to work, in the public transport, sometimes even during our working hours, at shopping, in our spare time till late at night, in concert spaces, restaurants, clubs, bars etc.). 
În societatea contemporană muzica este parte din viaţa cotidiană; datorită noilor medii de transmitere, ne însoţeşte permanent în toate activităţile şi contextele sociale (de la primele ore ale dimineţii la radio sau televizor, în drum spre serviciu în mijloacele de transport, uneori chiar şi în timpul orelor de muncă, la cumpărături în magazine, în timpul liber până târziu în noapte, în spaţiile de concerte, la restaurante, în cluburi, baruri etc.).
At present, the differences between the music producer and listener have begun to fade, as the new technologies have facilitated the access of large categories of population to music consumption and the act of creation. 
În prezent distincţiile între producătorul şi ascultătorul de muzică au început să se atenueze, de vreme ce noile tehnologii au facilitat accesul unor categorii largi de populaţiei la consumul de muzică şi la actul de creaţie.
Modernity has brought a permeability of the borders between noise and silence, between harmony and disharmony,9 so that 
Modernitatea a adus o permeabilitate a graniţelor dintre zgomot şi linişte, între armonie şi dizarmonie,9 astfel că în
in the postmodern society music and noise are interwoven and they reinforce each other. 
societatea postmodernă muzica sau zgomotul se întrepătrund şi se potenţează reciproc.
Music is a form of communication, a sensitively accessible language, which operates on two layers, as it is a temporal and rhythmic art10. 
Muzica este o formă de comunicare, un limbaj accesibil la nivel sensibil, care acţionează pe două straturi, prin faptul că este o artă temporală şi ritmică10.
The temporality of music lays in its duration and its instantaneous character, while the rhythm creates movement and succession of actions, both being media that convey a message. 
Temporalitatea muzicii constă în durată şi în caracterul de instantaneu, în timp ce ritmul creează mişcare şi succesiune de acţiuni, ambele fiind mediul de transmitere al unui mesaj.
The differences between music genres are similar to the differences between languages; the constitutive elements are mainly the same, only their arrangement or combination, duration and rhythm are different. 
Diferenţele dintre genurile de muzică sunt similare cu diferenţele dintre limbi, elementele constitutive sunt preponderent aceleaşi, doar modul în care sunt aranjate sau combinate, durata şi ritmul sunt diferite.
The way music tastes or preferences are shaped has raised the interest of researchers and, just like in other cultural 
Modul în care se formează gusturile sau preferinţele muzicale a suscitat interesul cercetătorilor şi, la fel ca în alte activităţi de consum cultural, o contribuţie esenţială a avut-o
252 Music preferences - between traditional and post-modern 
252 Preferinţe muzicale - între tradiţional şi post-modern
consumption activities, Pierre Bourdieu11, chad an essential contribution, as he set their bases on the idea of cultural capital. 
Pierre Bourdieu11, care pune la baza lor ideea de capital cultural.
We shall not detail on this, but we think it is important to mention that many of the studies in the field aimed for a predictive model of cultural preferences and consumption, starting precisely from the musical tastes. 
Nu vom reveni cu detalieri asupra acestui aspect, însă considerăm că este important să menţionăm faptul că multe dintre cercetările din domeniu au urmărit să construiască un model predictiv privind preferinţele şi consumul cultural, pornind chiar de la gusturile muzicale.
Bourdieu's theory on the cultural consumption preferences was put forward for debate by Richard Petersen12 when he coined the concept of cultural omnivore. 
Teoria lui Bourdieu privind preferinţele de consum cultural a fost pusă în dezbatere de Richard Petersen12 prin introducerea conceptului de consum cultural omnivor.
This model describes a type of consumption and distinction. 
Acest model descrie un tip de consum şi de distincţie.