natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Therefore, the impact of the migration flows at the level of the needs and demands in the occupational market materialises both at the level of the migration of ideas (via the Internet) and at the level of the migration of persons (via specialisations in education institutions from abroad. 
Aşadar, impactul fluxurilor de migraţie la nivelul nevoilor şi cerinţelor din piaţa ocupaţională se cristalizează atât la nivelul migraţiei ideilor (prin intermediul internetului), cât şi la nivelul migraţiei persoanelor (prin specializări făcute în instituţii de educaţie din străinătate).
All these changes of the demands and needs at the level of the performing arts generate the following problems pertaining to the recruitment and employment of professionals: 
Toate aceste modificări ale cerinţelor şi nevoilor de la nivelul artelor spectacolului generează următoarele probleme ce ţin de recrutarea si încadrarea specialiştilor, şi anume:
> Problems pertaining to the outdated legal documents regarding the occupations in Romania. 
> Probleme ce ţin de neactualizarea documentelor legislative privind ocupaţiile din România.
Difficulties of recruitment and employment due to the mismatch between the Classification of Occupations in Romania and the reality on the labour market. 
Dificultăţi de angajare şi încadrare datorate lipsei concordanţei dintre Clasificarea Ocupaţiilor din România şi realitatea din piaţa de muncă.
This situation also becomes problematic because both the recruitment and the employment of the personnel are based on documents such as the Labour Code, the Occupational Standards and the Classification of Occupations in Romania (Annex 2, Annex 3). 
Această situaţie devine una problematică şi pentru că atât pentru recrutarea, cât şi pentru încadrarea personalului, principalele documente utilizate sunt Codul Muncii, Standardele Ocupaţionale şi Clasificarea Ocupaţiilor din România (Anexa 2, Anexa 3).
In order to solve these bureaucratic problems, the following solutions are applied: 
Pentru a putea rezolva aceste probleme de ordin birocratic se apelează la următoarele soluţii:
• Externalisation of activities via collaboration with freelancers. 
• Externalizarea activităţilor prin colaborări cu liberi profesionişti.
Working with collaborators is a frequent practice in the world of performing arts and it is practised for highly-specialised activities. 
Lucrul cu colaboratorii este o practică des întâlnită în lumea artelor spectacolului şi se practică pentru activităţi cu un nivel ridicat de specializare.
Furthermore, the collaborations also take place in the case of projects on limited periods of time or for the execution of punctual activities of a larger project. 
De asemenea, colaborările au loc şi în situaţia unor proiecte pe perioade determinate de timp sau pentru îndeplinirea unor activităţi punctuale dintr-un proiect mai amplu.
Most of the time, collaborators are perceived as persons with sets of abilities and skills superior to the average on the labour market. 
De cele mai multe ori, colaboratorii sunt percepuţi ca fiind persoane cu seturi de abilităţi şi competenţe mult mai ridicate decât media din piaţa de muncă.
Therefore, the collaborator is contracted when the organisation deals with special requirements, different from the everyday demands. 
Aşadar, colaboratorul este contractat atunci când în organizaţie apar cerinţe speciale, diferite de cerinţele cotidiene.
In-depth exploration of the situation of CCS occupations 209 
Explorarea în profunzime a situaţiei ocupaţiilor din SCC 169
• The employment of the personnel on other positions or on complementary positions. 
• Încadrarea personalului pe alte poziţii sau pe poziţii complementare.
> Imbalance in the relation between the skills existing in the labour market and the need or demand of the employer. 
> Dezechilibru în raportul dintre abilităţile existente pe piaţa muncii si nevoia sau cererea angajatorului.
a more and more frequent situation in the labour market (in most sectors and fields) is the mismatch between the skills acquired within the formal education system and the demands of the labour market. 
O situaţie din ce în ce mai întâlnită în piaţa muncii (în majoritatea sectoarelor si domeniilor) este neconcordanţa între abilităţile acumulate în sistemul de învăţământ formal si cerinţele din piaţa muncii.
47 This situation is also found in the performing arts sector: The formal educational system does not prepare professionals with the necessary abilities and skills, required in the labour market: „What they teach you in school has no relation whatsoever with what is required from us. 
47 Si în cazul sectorului artelor spectacolului apare această situaţie în care sistemul educaţional formal nu pregăteşte specialişti cu abilităţi si competenţe necesare, căutate în piaţa muncii: „Ce te învaţă în scoală nu are nicio legătură cu ce se cere la noi.
To be honest, by the time you graduate four years of college, the technology is already super-advanced, you are way behind, anyway. 
Să fim sinceri, până termini tu patru ani de facultate deja tehnologia a super avansat, oricum esti în urmă.
But the greatest problem is that faculties do not keep up with the technological evolution. 
Dar problema cea mai mare este că facultăţile nu ţin pasul cu evoluţia tehnologică.
For example, for the sound or lights part, there are no curricula to teach them the latest software" (NGO representativ). 
De exemplu pe sunet sau pe lumini, nu există programe de studiu care să-i înveţe ultimele softuri" (reprezentant ONG).
At the same time, there are situations of imbalance in the relation between the skills that exist in the labour market and the need or demand of the employer, which in the performing arts sector translates as a skills shortage, i.e. a mismatch given by the very high demands of the organisations, for which there is no sufficiently-qualified workforce. 
Totodată, există situaţii de dezechilibre în raportul dintre abilităţile existente pe piaţa muncii şi nevoia sau cererea angajatorului, situaţie ce în sectorul artelor spectacolului se traduce sub forma unui deficit de abilităţi, şi anume o neconcordanţă dată de cerinţele foarte înalte ale organizaţiilor, pentru care nu există forţă de muncă suficient de calificată.
• In-house professional training and specialisation. 
• Cursuri interne de specializare şi formare profesională.
• Sending the employees to international conferences or experience-exchange programmes. 
• Trimiterea angajaţilor la conferinţe internaţionale sau în programe de schimb de experienţă.
A comparative analysis of the public, private and nongovernmental sectors, in the sphere of performing arts 
O analiză comparativă a sectorului public, privat şi ONG din sfera artelor spectacolului
In order to better understand the needs and dynamics of the occupations in the sector of performing arts, it is necessary to highlight the differences between the public, private and NGO environments. 
Pentru o mai bună înţelegere a nevoilor şi a dinamicii ocupaţiilor din sectorul artelor spectacolului este necesară evidenţierea diferenţelor dintre mediul public, cel privat şi ONGuri.
Based on factors like administrative or bureaucratic structure or financing sources, differences are outlined between the three fields, in terms of needs and demands in the labour market. 
Aşadar, pe baza unor factori precum structură administrativă şi birocratică sau surse de finanţare, se conturează diferenţe între cele trei domenii în termeni de nevoi şi cerinţe pe piaţa muncii.
Due to a more bureaucratic administrative structure, the public organisations in the performing arts sector present less flexibility as far as the recruitment and employment process is concerned. 
Datorită unei structuri administrative mult mai birocratizate, organizaţiile publice din sectorul artelor spectacolului prezintă mai puţină flexibilitate în ceea ce priveşte procesul de recrutare şi încadrare.
While the public organisations are limited by the organisation chart, in the private and NGO environments we notice a greater flexibility when recruiting and employing a person, depending on the need that exists in the organisation at the respective moment. 
Dacă organizaţiile publice sunt constrânse de statele de funcţii, în mediul privat şi în ONG-uri se observă o mai mare flexibilitate atunci când se urmăreşte recrutarea şi încadrarea unei persoane în funcţie de nevoia ce există în momentul respectiv în organizaţie.
Therefore, the bureaucratic administrative factor becomes an important factor in the manner in which each organisation relates to the personnel needs that occur in that organisation. 
Aşadar, factorul administrativ birocratic devine un factor important în modul în care fiecare organizaţie se raportează la nevoile de personal apărute în cadrul acesteia.
At the same time, we can notice that within the private organisations and NGOs there is a greater availability for externalisation of certain activities to collaborators than in the public environment, as the latter is more strongly regulated in terms of the bureaucratic processes of contracting collaborators. 
Totodată, în cadrul organizaţiilor private şi ONG-uri se poate observa o mai mare disponibilitate decât în mediul public pentru externalizarea anumitor activităţi colaboratorilor, acesta din urmă fiind mai puternic reglementat din punctul de vedere al proceselor birocratice de încheiere a contractelor de colaborare.
In the NGO environment there is a pressure for novelty and innovation, derived from the practice of accessing cultural funding. 
În mediul ONG există o presiune către noutate şi inovare derivată din practica de accesare a finanţărilor culturale.
We must squeeze our brains for ideas of performances as new as possible, because the funding criteria include points for originality, innovation" (NGO representative) 
Trebuie să stai să-ţi storci mintea de idei de spectacole cât mai noi pentru că în baremele de finanţare ai punctaj pe originalitate, inovare.
However, the public organisations also feel a pressure for adjustment and innovation, generated by the private and NGO environments, but, because their smaller degree of flexibility, the process of implementing new ideas is made difficult by bureaucratic administrative structures. 
Cu toate acestea, si organizaţiile publice resimt o presiune generată de mediul privat si ONG spre adaptare si inovare, însă, din cauza unui grad mai mic de flexibilitate, procesul de implementare a unor idei noi este îngreunat de structuri administrative birocratizate.
Consequently, the type of the artistic product and the degree of complexity from a conceptual or technical point of view generate different occupational needs. 
Aşadar, tipul produsului artistic şi gradul de complexitate din punct de vedere conceptual sau tehnic generează nevoi ocupaţionale diferite.
The flexibility of the private and NGO environments, due to the types of existing budget and to the bureaucratic administrative structure, facilitates the access to professionals in new fields. 
Flexibilitatea mediului privat şi ONG datorată tipurilor de buget existente şi structurii administrativ-birocratice facilitează accesul la specialişti din domenii noi.
However, the advantage of the public institutions resides in the developed infrastructure, which allows the dissemination of cultural products on a much wider scale. 
Cu toate acestea, avantajul instituţiilor publice rezidă în infrastructura dezvoltată, ce permite difuzarea produselor culturale la o scară mult mai largă.
An x-ray of the dynamics of the occupations market in the cultural heritage sector 
Radiografierea dinamicii pieţei ocupaţiilor din sectorul patrimoniului cultural
Among the factors that influence the market of occupations in the cultural heritage sector, we can identify the technological development. 
Din punctul de vedere al factorilor care influenţează piaţa ocupaţiilor din sectorul patrimoniului cultural putem identifica dezvoltarea tehnologică.
The impact of the technological development at the level of the occupations dynamics is materialised in: 
Impactul dezvoltării tehnologice la nivelul dinamicii ocupaţiilor se cristalizează prin:
• The creation of new needs in the occupations market in terms of skills and knowledge. 
• Crearea unor nevoi noi în piaţa meseriilor în termeni de abilităţi, cunoştinţe.
• Work automation, which leads to the replacement of some human skills and to the disappearance of certain occupations. 
• Mecanicizarea muncii ce duce la substituirea unor abilităţi umane şi dispariţia anumitor ocupaţii.
Therefore, the development of technology and the appearance of the online environment generate a mismatch between the skills and knowledge of older people and the needs of an institution in the cultural heritage sector. 
Cu toate acestea, dezvoltarea tehnologiei şi apariţia mediului online generează o neconcordanţă între abilităţile şi cunoştinţele persoanelor mai în vârstă şi nevoile unei instituţii din sectorul patrimoniului cultural.
Such situations appear frequently in the administrative, communications and PR departments, which require the channelling of the activities to the digital environment, via computers. 
Astfel de situaţii apar frecvent în departamentele administrative şi de comunicare, relaţii cu publicul, departamente ce presupun canalizarea activităţilor spre mediul digital cu ajutorul calculatorului.
The lack of flexibility and the lack of a re-specialisation desire hamper the activities of such institutions: „In the organisation I represent, I found people employed for over 20 years in the institution, the age average being somewhere at 50+, who were not at all up-to-date with the workforce requirements in the positions they occupied. 
Lipsa de flexibilitate şi lipsa dorinţei de respecializare îngreunează desfăşurarea activităţilor unor astfel de instituţii: „Am găsit în organizaţia pe care o reprezint nişte oameni angajaţi de peste 20 de ani în instituţie, media de vârstă fiind undeva la 50+, care nu erau deloc la zi cu cerinţele din câmpul muncii pentru poziţiile pe care ei le ocupă.
On the other hand, another characteristic of the cultural heritage sector is the need for interdisciplinarity. 
Pe de altă parte, o altă caracteristică a sectorului patrimoniului cultural este nevoia de interdisciplinaritate.
Interdisciplinarity is a need that can be found at the level of cultural and creative sectors, directly affecting the manner in which new occupations are configured, as well as the way certain occupations vanish from the labour market. 
Interdisciplinaritatea este o nevoie ce se poate regăsi la nivelul sectoarelor culturale şi creative şi afectează direct modul în care se configurează noile ocupaţii, dar şi modul în care anumite ocupaţii dispar de pe piaţa muncii.
As for myself, I reach the point where I know how to do management projects, book-keeping, PR, alongside with my architecture workshops." 
Eu într-un proiect ajung să ştiu să fac şi management de proiect, şi contabilitate, şi PR, şi să-mi ţin şi workshopurile de arhitectură.
(NGO representative) 
" (reprezentant ONG)
In-depth exploration of the situation of CCS occupations 211 
Explorarea în profunzime a situaţiei ocupaţiilor din SCC 171
The pressure for accessing cultural funds, which exists particularly in small non-governmental organisations, also raises the pressure for interdisciplinarity; certain processes of adjustment to this situation occur: re-specialisation or ongoing learning processes. 
Presiunea pentru accesarea fondurilor culturale, existentă în special în organizaţii mici de tip neguvernamental, naşte si presiunea către interdisciplinaritate, configurându-se anumite procese de adaptare la această situaţie, procese de tipul respecializare sau procese ce se înscriu sub demersul de învăţare continuă.
Nevertheless, interdisciplinarity raises hybrid occupational needs, requiring the interweaving of abilities and skills from different disciplines / fields. 
Cu toate acestea, interdisciplinaritatea naşte nevoi ocupaţionale hibride, ce presupun împletirea abilităţilor şi competenţelor din discipline / domenii diferite.
An example would be the museum / exhibition designer - an occupation which must combine abilities and skills from the sphere of art and creation with abilities from the sphere of architecture (spatiality conceptualisation) and with information / knowledge from the field of history: „The museum designer is the one who deals with the re-conceptualisation of spatiality, with the changes pertaining to spatiality. 
Un exemplu în această direcţie este designerul de muzeu / expoziţii, ocupaţie ce trebuie să îmbine abilităţi şi competenţe din zona artistică, de creaţie, cu abilităţi din zona arhitecturală (gândirea spaţialităţii) şi cu informaţii / cunoştinţe din zona istoriei: „Designerul de muzeu este cel care se ocupă cu regândirea spaţialităţii si a modificărilor ce ţin de spaţialitate.
All these changes in the demands and needs generate the following problems pertaining to the recruitment and employment of experts: 
Toate aceste modificări ale cerinţelor şi nevoilor generează următoarele probleme ce ţin de recrutarea si încadrarea specialiştilor, şi anume:
At the same time, there is also the problem of the outdated occupational standards and education level related to occupations, which do not reflect the reality in the labour market. 
Totodată, există problema neactualizării standardelor ocupaţionale şi a nivelului de studii aferent ocupaţiilor, acestea nereflectând realitatea din piaţa muncii.
The solutions identified by the respondents for this kind of situations are: 
Aşadar, soluţiile identificate de respondenţi pentru abordarea unor astfel de situaţii sunt:
• externalisation of certain activities to collaborators, with the purpose to meet a punctual, short-term organisational need 
• Externalizarea anumitor activităţi colaboratorilor în vederea satisfacerii unor nevoi organizaţionale punctuale, pe termen scurt.
Such an example is the occupation of conservator, which on the legal documents appears only with high school education, while in the labour market there are conservators with higher education: „For example, there is the conservator with high school education and the conservator with higher education. 
Un astfel de exemplu este ocupaţia de conservator, ce apare încadrată în documentele legislative ca fiind doar cu studii medii, pe când în piaţa muncii există conservatorii cu studii superioare: „De exemplu există conservatorul cu studii medii şi conservatorul cu studii superioare.
But in the COR there is no conservator with higher education, so, where do I put him, in order not to affect his salary? 
Dar în COR nu am conservator cu studii superioare, aşa că unde îl bag ca să nu-i stric grila de salarizare?
> Discrepancy between the professional training in the educational system and the reality of the labour market. 
> Discrepanţa dintre formarea profesională din sistemul educaţional şi realitatea din piaţa muncii.
According to the European Centre for the Development of Vocational Training (2010), there are four situations of match and mismatch, respectively, as regards the skills, in relation to the education level. 
Conform Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Vocaţionale (2010), există patru situaţii de concordanţă, respectiv neconcordanţă în rândul abilităţilor, în raport cu nivelul de educaţie.
Thus, we may find: 
Astfel, putem întâlni:
• „Match between education and skills; 
• „Concordanţă în rândul educaţiei şi abilităţilor;
• Education superior to the needs, but match in skills; 
• Educaţie superioară nevoilor, dar concordanţă în rândul abilităţilor;
• Match in education, but skills superior to the required level; 
• Concordanţă în rândul educaţiei, dar abilităţi peste nivelul cerut;
• Education superior to the needs and skills above the required level." 
• Educaţie superioară nevoilor şi abilităţi peste nivelul cerut."
In the sector of the cultural heritage we find the situation where there is no match between the level of formal education and the skills required by the employer. 
În cadrul sectorului patrimoniului cultural se întâlneşte situaţia în care nu există o concordanţă între nivelul de educaţie formală şi abilităţile cerute de angajator.
This imbalance between the workforce demand and supply is also fed by the need for interdisciplinarity, which becomes more and more present in this sector. 
Acest dezechilibru dintre cererea de muncă şi oferta de muncă este alimentat şi de nevoia de interdisciplinaritate ce devine din ce în ce mai prezentă în acest sector.
The solutions identified by the respondents in order to respond to this imbalance are: 
Soluţiile identificate de respondenţi pentru a răspunde la acest dezechilibru sunt:
212 In-depth exploration of the situation of CCS occupations 
172 Explorarea în profunzime a situaţiei ocupaţiilor din SCC
• Ongoing learning via training courses; 
• Învăţare continuă prin apelarea la cursuri de formare.
• Organising workshops and conferences wherein experience exchanges are carried out, between national and international experts. 
• Organizarea unor ateliere si conferinţe în care se realizează un schimb de experienţă între specialişti din ţară şi specialişti din afara ţării.
> Lack of specialised workforce supply. 
> Lipsa ofertei de muncă specializate.
A specific problem of the heritage sector is the disappearance of certain occupations, i.e. experts on the labour market, although the need still exists in the market. 
O problemă specifică sectorului de patrimoniu o reprezintă dispariţia anumitor ocupaţii în termeni de specialişti de pe piaţa muncii, deşi nevoia încă există în piaţă.
This is the case of crafts and craftsmen that are disappearing from the market, because of the technology and mass production, although there still are certain sectors that need their abilities and skills: „There are many occupations that are disappearing and there is still a need for them. 
Este cazul meşteşugurilor şi al meşteşugarilor care, din cauza tehnologizării şi producţiei de masă, ajung să dispară din piaţă, deşi mai există anumite sectoare care au nevoie de abilităţile şi competenţele acestora: „Sunt foarte multe ocupaţii care se pierd si e nevoie de ele.
For example, we collaborate with an architecture office and there, in Tibăneşti, there is a mansion where some French travail companies operate; they prepare journeymen for the occupation of blacksmith. 
De exemplu, noi colaborăm cu un birou de arhitectură si acolo la Tibănesti este un conac unde sunt companii de travail din Franţa care pregătesc câte o calfă, vorbesc pe funcţia de fierar.
They brought a specialist from France and several children from the local village go there and take blacksmith courses with the respective journeyman." 
Au adus un specialist din Franţa si sunt câţiva copii din scoala de acolo din sat care vin si iau cursuri de fierărie cu calfa respectivă.
(NGO representative) 
" (reprezentant organizaţie non-guvernamentală)
Comparative analysis of the public, private and nongovernmental sectors, in the sphere of cultural heritage 
O analiză comparativă a sectorului public, privat şi ONG din sfera patrimoniului cultural
The differences between the public, private and nongovernmental environments in terms of needs and demands of the occupational market in the cultural heritage sector occur depending on the bureaucratisation level and sociodemographic structure of the employed personnel in these fields. 
Diferenţele dintre mediul public, privat şi ONG în termeni de nevoi şi cerinţe pe piaţa ocupaţională în sectorul patrimoniului cultural se cristalizează în funcţie de nivelul de birocratizare şi în funcţie de structura socio-demografică a personalului încadrat în astfel de domenii.
Therefore, from the viewpoint of the bureaucratic administrative structures, the public organisations have a lower level of flexibility, as there are many rigid procedures that regulate the organisational activity: „We heard that in the new law on public acquisitions it is no longer allowed to split the contracts. 
Aşadar, din perspectiva structurilor administrativ birocratice, organizaţiile publice prezintă un nivel mai redus de flexibilitate, existând multe proceduri rigide ce reglementează activitatea organizaţională: „Am auzit că în noua lege a achiziţiilor publice nu mai ai voie să spargi contractele.