natgillin/translations-raw huggingface dataset:
12 With regard to these aspects, since the last edition of the study, we mention that "arguments that emphasize the role of the cultural vitality of a city are addressed to both the administration and those involved in urban planning"13, the stake being "understanding of the authorities to the fact that the organization of cultural events should not be regarded merely as a social obligation, as a factor of cohesion of communities that have voted or as a form of maintaining some symbolic landmarks (heritage, local patriotism, etc.), but also give rise to profitable economic activities that bring generous funds from the public purse and contributes consistently to human development "14. 
Referitor la aceste aspecte, încă din ediţia trecută a studiului, menţionam că „argumentele care subliniază rolul vitalităţii culturale a unui oraş sunt adresate deopotrivă administraţiei si celor implicaţi în planificarea urbană"13, miza fiind „înţelegerea de către autorităţi a faptului că organizarea manifestărilor culturale nu trebuie privită doar ca o obligaţie socială, ca un factor de coeziune a comunităţilor care i-au votat sau ca formă de menţinere a unor repere simbolice (patrimoniu, patriotism local etc.), ci antrenează activităţi economice profitabile care aduc fonduri generoase la bugetul public şi contribuie consistent la dezvoltarea umană"14.
More than to remain a point of discussion in the institutions of central and local administration agenda or an objective of development strategies, the importance and the role of cultural vitality began to be noted in particular in economic and professional activities. 
Mai mult decât a rămâne un punct de discuţie în agenda instituţiilor din administraţia centrală şi locală sau un obiectiv al strategiilor de dezvoltare, importanţa şi rolul vitalităţii culturale au început să fie remarcate în mod concret în activităţi economice şi profesionale.
Charles Landry, author of The Creative City: A Toolkit for Urban Innovators (1995) is, along with Richard Florida, among the first specialists who introduced and developed the term creative city. 
Charles Landry, autorul lucrării The Creative City: A Toolkit for Urban Innovators, (1995) este, alături de Richard Florida, printre primii specialişti care au introdus şi dezvoltat termenul de oraş creativ.
Concerned about the potential of creative cities and the role of creativity in the development of cities since the 1980s, Landry speaks in his famous paper on the changes that have produced in the last 20 years at the level of the economic aspect of cities and of the structural and functional characteristics of the new type of cities. 
Preocupat de potenţialul creativ al oraşelor şi de rolul creativităţii în dezvoltarea oraşelor încă din anii '80, Landry vorbeşte în celebra sa lucrare despre schimbările produse în ultimii 20 de ani la nivelul aspectului economic al oraşelor şi totodată de la nivelul structural şi funcţional al noului tip de oraşe.
He points out that "in the industrial era, there is a need for separation of heavy industry, from the place of work, home and leisure", while new emerging industries, based on knowledge, requires "an urban context which provides space, opening and social interchanges"15. 
El punctează că „în era industrială exista o nevoie de separare a industriei grele de locul de muncă, de casă şi de timpul liber", pe când industriile nou emergente, bazate pe cunoaştere, necesită „un context urban care oferă spaţiu, deschidere şi interschimbări sociale"15.
Romania's Towns and Cities , 2010, p. 3 
vol. 3, No.1-2, 2011, p. 97
Landry argues that there are at least seven categories of factors for a town to be truly creative. 
Landry susţine că există cel puţin şapte categorii de factori pentru ca un oraş să fie cu adevărat creativ.
These factors have either a concrete nature, such as institutions of cultural or special educational profile, be a less tangible character, such as lifestyle or values system. 
Aceşti factori au fie o natură concretă, ca de exemplu instituţiile culturale sau cele cu profil educaţional de specialitate, fie un caracter mai puţin tangibil, precum stilul de viaţă sau sistemul de valori.
17 The seven categories called by Landry as factors of urban creativity are: personal qualities of the inhabitants, the will and leadership, human diversity and access to diverse talents, organizational culture, local identity, urban spaces and facilities and the dynamic of networks between people. 
17 Cele şapte categorii numite de Landry ca factori de creativitate urbană sunt: calităţile personale ale locuitorilor, voinţa şi leadershipul, diversitatea umană şi accesul la talente diverse, cultura organizaţională, identitatea locală, spaţiile urbane şi facilităţile şi dinamica reţelelor dintre oameni.
Being a promoter and an advocate of the role of the creative and cultural local potential in the comunitary and economic development of cities and towns, Landry transferred these issues from the field of academic discourse into concrete services. 
Fiind un promotor şi un susţinător al rolului pe care îl au potenţialul creativ şi cel cultural local în dezvoltarea comunitară şi economică a oraşelor, Landry a transferat aceste aspecte din sfera discursului academic în servicii concrete.
He implemented these approaches regarding stimulation and capitalizing elements of creative vitality in professional practice, through consultancy services awarded worldwide governments and big companies, focusing their activities on developing methods of regeneration through cultural activities. 
El a implementat aceste abordări privind stimularea şi valorificarea elementelor de vitalitate creativă în practica profesională, prin servicii de consultanţă acordate guvernelor la nivel mondial şi marilor companii, concentrându-se în activitatea acestora pe dezvoltarea metodelor de revigorare economică prin activităţi culturale.
19 For example, Adelaide, capital of South Australia State, appealed to Charles Landry20 in the process of elaboration of the strategy for the development and promotion of this state. 
19 De exemplu, Adelaide, capitala statului Australia de Sud, a apelat la Charles Landry20 în procesul elaborării strategiei de dezvoltare şi promovare a acestui stat.
19 Maria Stanborough, „The Link Between: Culture and Sustainability in Municipal Planning" in Culture and Local Governance / Culture et gouvernance locale, vol. 3, No.1-2, 2011, p. 96 
19 Maria Stanborough, „The Link Between: Culture and Sustainability in Municipal Planning" în Culture and Local Governance / Culture et gouvernance locale, vol. 3, No.1-2, 2011, p. 96
Why cultural vitality? 
De ce vitalitatea culturală?
Arguments 85 
Argumente 13
Investigating cultural vitality is all the more imperative as a city with notoriety can be influenced by a number of factors that can produce a screen that maintain unknown the cultural potential of that town. 
A cerceta vitalitatea culturală este cu atât mai imperios necesar cu cât notorietatea unui oraş poate fi influenţată de o serie de factori, care pot produce un paravan care să menţină necunoscut potenţialul cultural al respectivului oraş.
For example, the city of Kelowna, appointed in 2004 cultural capital of Canada, although it has a high cultural vitality because of its rich cultural infrastructure (the library, the cultural center of the arts, art gallery, four museums), is not known for its cultural landscape due to three factors. 
De exemplu, oraşul Kelowna, numit în 2004 Capitală Culturală a Canadei, deşi are o vitalitate culturală ridicată prin infrastructura sa culturală destul de bogată (bibliotecă, centrul cultural al artelor, galerie de artă, patru muzee), nu este cunoscut pentru peisajul său cultural din cauza a trei factori.
In the study "The Link Between: Culture and Sustainability in Municipal Planning" (2011), Maria Stanborough shows that the city of Kelowna is the best known and most visited by tourists for its natural scenery (tourism recreation purposes), the town has an aging population, making it not to be an attractive space for companies from the creative industries that do at the same time that there is a certain type of public cultural consumption and, thirdly, the population is predominantly white (ethnic minorities are in small percentage), which denotes a lack of multiculturalism21, and this aspect represents a weak point for a city related to a society with an increased ethnic diversity, as is the case of American States. 
În studiul „The Link Between: Culture and Sustainability in Municipal Planning" (2011), Maria Stanborough arată că oraşul Kelowna este mai cunoscut şi mai vizitat de turişti pentru peisajul său natural (turism în scop de recreere), are o populaţie îmbătrânită, ceea ce face să nu fie un spaţiu atractiv pentru companiile din industriile creative şi care face totodată să existe un anume tip de consum cultural public, iar în al treilea rând, populaţia este predominant albă (minorităţile etnice sunt în procent mic), ceea ce se traduce în lipsa multiculturalismului21, acest aspect reprezentând un punct slab pentru un oraş raportat la o societate cu o diversitate etnică crescută, aşa cum este cazul statelor americane.
This is a situation that illustrates how a city with cultural resources and cultural potential, but deprived of a study of vitality or an implementation of policies for the development of the cultural sector, it remains overshadowed by other factors (sociodemographic characteristics of the population, environmental characteristics and tourism etc.). 
Aceasta este o situaţie care ilustrează cum într-un oraş cu potenţial cultural şi resurse culturale, dar nevalorificate printr-o studiere a vitalităţii sau printr-o implementare a unor politici de dezvoltare a sectorului cultural, acestea rămân umbrite de alţi factori (caracteristici socio-demografice ale populaţiei, caracteristicile de mediu şi turism etc.).
21 Maria Stanborough, „The Link Between: Culture and Sustainability in Municipal Planning" in Culture and Local Governance / Culture et gouvernance locale, vol. 3, no. 1-2, 2011, p. 96 
21 Maria Stanborough, „The Link Between: Culture and Sustainability in Municipal Planning" în Culture and Local Governance / Culture et gouvernance locale, vol. 3, no. 1-2, 2011, p. 96
In the report published by PricewaterhouseCoopers entitled "Cities of the Future-Global Competition, Local Leadership"22, is emphasized the change process that is beginning to be seen both in the way cities build their cultural offer for residents and visitors, and the focus increasingly more on stimulating creativity: 
În Raportul publicat de PricewaterhouseCoopers şi intitulat „Oraşe ale Viitorului - Competiţie Globală, Leadership Local"22, este subliniat procesul de schimbare care începe să se vadă atât în modul în care oraşele îşi construiesc oferta culturală pentru locuitori şi vizitatori, cât şi în accentul pus din ce în ce mai mult pe stimularea creativităţii:
"Cities today seek to create their own unique identity and to build and develop the experiences that they offer to visitors and residents alike. 
„Oraşele de astăzi caută să îşi creeze o identitate unică, să construiască şi să dezvolte experienţe pe care să le ofere atât locuitorilor oraşului, cât şi vizitatorilor.
Cultural and leisure facilities go beyond art galleries, opera houses or museums. 
În prezent, facilităţile culturale şi cele de timp liber nu mai înseamnă doar galerii de artă, instituţii de operă sau muzee.
Today's cities make a virtue of their atmosphere, their heritage and nightlife. 
Oraşele de azi fac o trăsătură a identităţii lor din atmosfera oraşului, patrimoniul şi viaţa de noapte a oraşului.
But more than this, they develop an intangible quality of creativity and innovation. 
Mai mult decât atât, dezvoltă o calitate intangibilă ce constă în creativitate şi inovaţie.
Cities as diverse as Vancouver in Canada, Reykjavik in Iceland and Barcelona in Spain are reaping the benefits of the strategies they have put in place to attract dynamic and creative individuals and businesses." 
Oraşe precum Vancouver în Canada, Reykjavik în Islanda şi Barcelona în Spania culeg deja beneficiile strategiilor pe care le-au implementat pentru a atrage afaceri, dar şi persoane creative şi dinamice."
As we pointed out above, another subject that emphasizes cultural vitality and its ability to produce urban development is the contribution which the culture has in economic development. 
Cum am punctat mai sus, un alt subiect care subliniază capacitatea vitalităţii culturale de a produce dezvoltare urbană este contribuţia pe care cultura o are în dezvoltarea economică.
Although there is still a widespread image of culture as an economic opposite, it has a high potential to bring economic development and contribute to the quality of life. 
Deşi încă mai există o imagine generalizată a culturii ca domeniu opus celui economic, aceasta are un potenţial ridicat de a aduce dezvoltare economică şi contribuie la creşterea calităţii vieţii.
Realizing this stake, current strategies are beginning to articulate these benefits and to include their cultural stimulation in their objectives. 
Realizând această miză, strategiile actuale încep să puncteze aceste beneficii şi să includă stimularea culturală în obiectivele lor.
To include culture in the economic development of a community or a municipality there are several methods or approaches. 
Pentru a include cultura în dezvoltarea economică a unei comunităţi sau a unui oraş există mai multe metode sau abordări.
David J. Murray, from the American Planning Association, identifies three types of approaches to include the economic development through culture:24 
David J. Murray, de la Asociaţia Americană de Planificare, identifică trei tipuri de abordări care includ dezvoltarea economică prin cultură:24
How the arts and culture sector catalyze economic vitality", in Arts and Culture Briefing Papers 05, American Planning Association, 2011 
How the arts and culture sector catalyze
86 Why cultural vitality? 
14 De ce vitalitatea culturală?
Central facilities approach - oriented towards the development of an area, a cultural center, an incubator space or a creative sector. 
Abordarea metodei facilităţilor centrale - este orientată către dezvoltarea unei zone, a unui centru cultural, a unui spaţiu incubator sau a unui sector creativ.
Addressing the people/human resources approach including the development of professionals in the arts field by creating dedicated workspaces or living spaces, support centers for the arts, the creation of cooperatives and marketing opportunities or exposing the works of art to the market. 
Abordarea orientată către oameni / resurse umane include dezvoltarea profesioniştilor în domeniul artelor prin crearea de spaţii de trăit şi lucrat dedicate acestora, sprijinirea centrelor de arte, crearea oportunităţilor cooperative şi de marketing sau punerea pe piaţă a lucrărilor de artă.
Program oriented approach - focused on a particular aspect of a community, such as the development of a program dedicated to the arts, to promote health education through a local arts festival, through exhibitions, performances or plays with the theme regarding public health or displaying artwork in the shopfront to attract passers-by. 
Abordarea orientată către programe - se centrează pe un anumit aspect dintr-o comunitate, ca de exemplu dezvoltarea unui program dedicat artelor, promovarea educaţiei sanitare prin intermediul unui festival local de arte, prin expoziţii, performance-uri sau piese de teatru cu tema despre sănătatea publică sau expunerea lucrărilor de artă în vitrinele libere pentru a atrage trecătorii.
Putting the three approaches within cultural or urban development strategies, they should be reflected in measures intended to generate creative clusters and incubators, to promote and support art projects on a permanent or temporary basis, community development and revitalization through creative activities and cultural policy, as described in the table. 
Punând cele trei abordări în cadrul unor strategii culturale sau a celor de dezvoltare urbană, ele se concretizează în măsuri ce urmăresc crearea de clustere şi incubatoare creative, promovarea şi spijinirea proiectelor de artă cu caracter permanent sau temporar, dezvoltarea comunitară şi revitalizarea prin politici culturale şi activităţi creative, după cum este descris în tabelul următor.
Creative strategies for improving the economic vitality26 
Strategii creative pentru îmbunătăţirea vitalităţii economice26
creative or artistic cultural policies. 
Promovarea dezvoltării comunitare prin politici
The promotion of community revitalization of districts Revitalization through creative measures and strategies that emphasize the role of creativity. 
Promovarea revitalizării comunitare şi a cartierelor prin măsuri creative şi strategii care subliniază rolul creativităţii.
The assurance of trainings, professional development or other activities for entrepreneurs in the cultural, creative or artistic field. 
Asigurarea de traininguri, dezvoltare profesională sau a altor activităţi pentru antreprenorii din domeniul cultural, creativ sau al artelor.
The establishment of incubators for entrepreneurship in the field of creative or creating specific spaces with low costs and services to support professionals in the cultural, creative and art fields. 
Crearea unor incubatoare pentru antreprenoriatul din domeniul creativ sau crearea de spaţii specifice cu costuri mici şi de servicii pentru sprijinirea profesioniştilor din domeniile artelor, creativ şi cultural.
Creating artistic, cultural, historical, or heritage areas. 
Crearea de cartiere artistice, culturale, de divertisment, istorice sau de patrimoniu.
The ensuring of the economic support or legislative/regulatory framework for specific living and working spaces dedicated to artists. 
Asigurarea sprijinului economic sau legislativ / normativ pentru spaţii specifice de locuit şi lucru dedicate artiştilor.
Special places for public meeting and specific places for artists 
Locuri de întâlnire pentru publicul general şi specifice artiştilor
The ensuring of the public, private, economic or regulatory framework support for markets, bazaars, community centers, public markets, parks and educational facilities of various kinds. 
Asigurarea de sprijin public, privat, economic sau normativ pentru pieţe, bazaruri, centre comunitare, pieţe publice, parcuri şi facilităţi educaţionale de diferite tipuri.
The use of local festivals or celebrations to highlight the resources and facilities of a community. 
Utilizarea unor festivaluri sau sărbători locale pentru a sublinia resursele şi facilităţile culturale ale unei comunităţi.
The support of projects with temporary or permanent character for public art. 
economic vitality", în Arts and Culture Briefing Papers 05, American Planning Association, 2011
> Emphasises the role of culture and creativity as an integral part in the community's long-term sustainability. 
Sintetizând, studierea vitalităţii culturale este importantă în funcţionarea şi dezvoltarea locală şi constă în avantaje precum:
> Provides for policymakers a useful instrument in formulating cultural policies that encourage the support of activities and cultural actors. 
> Subliniază rolul culturii şi creativităţii ca parte integrantă în sustenabilitatea comunitară pe termen lung.
Arguments 87 
Argumente 15
> Achieves a top of cities and towns from the perspective of cultural vitality, identifying strengths, weaknesses, and how they can be remedied. 
> Realizează un top al oraşelor din puntctul de vedere al vitalităţii culturale, identificând punctele tari, punctele slabe şi cum pot fi acestea remediate.
> Provides the necessary arguments for stimulation and enhancement of the cultural and creative potential of cities 
> Oferă argumentele necesare stimulării şi valorificării potenţialului cultural şi creativ al oraşelor.
The main indicators that comprise the cultural vitality can be grouped as in the chart below (see Figure 1). 
Principalii indicatori care compun vitalitatea culturală pot fi grupaţi după schema de mai jos (vezi Figura 1).
Another category of indicators is represented by the participation of the population (the consumption of resources and cultural services). 
O altă categorie de indicatori este reprezentată de participarea populaţiei (consumul cultural al resurselor şi serviciilor culturale).
Another indicator of cultural vitality is the financial support of the local authorities for cultural activities. 
Un alt indicator al vitalităţii culturale este sprijinul financiar acordat de autorităţile locale pentru activităţi culturale.
In the context in which much of the cultural life of a city depends on budgetary allocation for culture, this indicator has a high importance. 
În contextul în care o mare parte din viaţa culturală a unui oraş depinde de alocările bugetare pentru cultură, indicatorul capătă o importanţă crescută.
The third category of indicators refers to the actual number of active cultural NGOs, and the presence of creative industries at the city level. 
Categoria a treia de indicatori se referă la numărul efectiv de ONG-uri
Dimensions of cultural vitality 
Dimensiunile vitalităţii culturale
Stimulating environment for creativity and innovation 
16 Metodologia studiului şi colectarea datelor
88 The methodology of the study and data collection 
culturale active si existenţa industriilor creative la nivelul oraşului.
The methodology of the study and data collection 
O a patra categorie de indicatori care compun
As a result of the fact that the previous edition was done in 2010 and presented the data at the level of 2009, this year's study includes analyses at the level of the 46 cities for the period 2010-2015. 
Ca urmare a faptului că ediţia precedentă s-a realizat în anul 2010 şi a prezentat date la nivelul anului 2009, studiul din acest an cuprinde analize la nivelul a 46 de oraşe pentru perioada 2010-2015.
As in previous editions, in conducting the research we took and adapted, for the analysis of cities and towns in Romania, the methodological model used by the folks at Urban Institute in Washington in the study Cultural Vitality in Communities: Interpretation and Indicators (2006). 
Ca şi în ediţiile precedente, în realizarea cercetării am preluat şi adaptat la analizarea oraşelor din România modelul metodologic folosit de cei de la Instutitul Urban din Washington în realizarea studiului Cultural Vitality in Communities: Interpretation and Indicators (2006).
Regarding the sample used in the analysis, we kept the same 46 cities for which we have calculated the index of cultural vitality in the edition published in 2010. 
În ceea ce priveşte eşantionul folosit, am păstrat în analiză aceleaşi 46 de oraşe pentru care am calculat indicele de vitalitate culturală în ediţia publicată în 2010.
The 46 cities represent the County and the cities of residences with a population over 50,000 inhabitants that we considered the "main poles of human development from Romania, where opportunities for cultural activities and creative economy are best represented"27. 
Cele 46 de oraşe reprezintă reşedinţele de judeţ şi oraşele cu o populaţie de peste 50.000 de locuitori pe care le-am considerat „principalii poli de dezvoltare umană din România, unde oportunităţile pentru activităţile culturale şi economia creativă sunt cel mai bine reprezentate"27.
As in past editions of the study, we excluded Bucharest from the analysis, because the facilities, cultural and creative resources, and also the size of the city (also in number of inhabitants) lead to a special case of cultural vitality compared to the rest of the towns in the analysis. 
Ca şi în ediţiile trecute ale studiului, am exclus municipiul Bucureşti din analiză, deoarece prin dotările, resursele culturale şi creative, dar şi prin dimensiunea oraşului (implicit ca număr de locuitori) reprezintă un caz aparte de vitalitate culturală comparativ cu restul oraşelor din analiză.
With these strengths, which place the city of Bucharest at a great distance from the rest of the cities and towns, including the capital would be "distorted" the analysis on cities. 
Prin aceste puncte forte, care plasează oraşul Bucureşti la o distanţă foarte mare faţă de restul oraşelor, includerea Capitalei ar fi „distorsionat" analiza pe oraşe.