natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The highest level of cultural consumption is identified from the age of 14 to the age of 35, where the frequent consumption appears in a proportion of 25-27%, and the very frequent consumption, i.e. at least twice a month, appears in a proportion of 10-13%. 
După cum am menţionat în subcapitolul 3, prin sintagma „efect de generaţie/ cohortă” înţelegem efectul unui anumit mod de socializare a persoanelor, care variază în funcţie de climatul social în care acestea se dezvoltă şi care pot influenţa un anumit tip de comportament, cum este în cazul acesta participarea la evenimente culturale în spaţiul public.
36 - 50years old 51 - 64years old 65+yearsold 
E nevoie, totuşi de o precizare.
and 20-25, respectively (categories where the participation frequency is the highest) there should be an ascending trend of the consumption, because in this stage of life these persons gradually familiarise themselves with the cultural life of the public space wherein they perform their activities. 
Este oarecum previzibilca pentrupersoane foarte tinere, cu vârsta între 14 şi 19 de ani, şi respectiv 20-25 de ani, categorii în care frecvenţa participării este cea mai ridicată, să existe un trend ascendent al consumului pentru că
cultural consumption and leisure practices in the public space 
consumul cultural si practicile de agRement în spaţiul public
Graph 10. 
Graficul 9.
Frequency of participation in cultural events, by gender 
Frecvenţa de participare la activităţi de agrement în funcţie de vârstă
Never in the last 12 months ^ Very rarely ^ Rarely Frequently Very frequently 
A Niciodată în ultimele 12 luni Foarte rar A Rar Des A Foarte des
Frequency of participation in leisure activities, by gender 
* Chi-Square = 227.601, p <0.001.
^ Never in the last 12 months ^ Very rarely ^ Rarely Frequently Very frequently 
în această etapă a vieţii ele se familiarizează treptat cu viaţa culturală a spaţiului public în care activează.
Graph 9, which illustrates the relation between the level of participation in leisure activities and the age categories, shows more clearly the negative relation between the two attributes, age and participation. 
Este posibil ca acest parcurs ascendent să dureze până în momentul în care obligaţiile profesionale şi familiale încep să acapareze o parte mai consistentă din resursele tinerilor32.
The line uniting the points that mark the percentage of persons in each age category, who participate very frequently in 
Graficul 9, în care este reprezentată grafic relaţia dintre nivelul de participare la activităţi de agrement şi categorii de vârstă, arată într-un mod mai clar
• whether we speak of cultural events or leisure activities, the youngsters are the keenest consumers; 
36 - 50 de ani 51 - 64 de ani 65+ de ani
national institute for research and cultural training 
relaţia negativă dintre cele două atribute, vârstă şi participare.
national institute for research and cultural training 
Prin urmare din aceste ilustraţii putem deduce următoarele:
Personnel and clerks with high school education 
INSTITUTUL NATIONAL PENTRU CERCETARE Şl FORMARE CULTURALĂ
* Chi-Square = 294.330, p<0.001. 
INSTITUTUL NATIONAL PENTRU CERCETARE Şl FORMARE CULTURALĂ
• Young people aged 14-19 and 20-25 participate in leisure activities more frequently than in cultural activities (more than70%practiseleisure activitiesfrequently and very frequently, while approximately 40% practise cultural activities); 
agrement decât la activităţi culturale (mai mult de 70% practică des şi foarte des activităţi de agrement, spre deosebire de aproximativ 40% care pactică activităţi culturale);
• The transition from the 20-25 to the 26-35 years old category is marked by an abrupt decrease of the rate of very frequent practice of leisure activities; for cultural activities the decrease is less notable and takes place 
• Trecerea de la categoria de vârstă 20-25 de ani la 26-35 de ani este marcată de o scădere bruscă a ratei de practicare foarte frecventă la activităţile de agrement; în cazul activităţilor culturale scăderea este mai puţin pronunţată şi are loc la la trecerea de la categoria de vârstă 26-35 de ani la categoria 36-50 de ani;
when moving on from the 26-35 to the 36-50 years old category; 
• Pe lângă efectul înaintării în vârste, diferenţele între ratele de participare pot fi, în ambele cazuri, atribuite şi unui „efect de generaţie” ;
cultural consumption and leisure practices in the public space 
Următoarele ipoteze se referă la tiparele frecvenţelor de participare ale bărbaţilor şi femeilor.
* Chi Square = 332.578, p<0.001. 
astfel de activitate în lunile dinaintea intervievării.
In the case of the analysed sample, there are small differences between men's and women's frequency of participation in cultural (Graph 10) and leisure (Graph 11) activities. 
Graficele 12 şi 13 combină statutul şi statusul ocupaţional pentru a ne oferi o idee asupra felului în care legătura relaţiile acestora cu frecvenţa de participare pot fi comparate.
When referring to the cultural activities, the maximum gap does not exceed 5%, recorded for the percentage of persons who have not participated in any such activities in the months prior to the interview. 
Ratele cele mai mici de non-participare şi ratele cele mai mari de participare cu frecvenţă ridicată se găsesc în cazul ambelor tipuri de activităţi, în rândul celor care au propria afacere, cu sau fără angajaţi, urmaţi de manageri, şefi de departamente, cadre şi funcţionari cu studii superioare.
If we take a look at the leisure activities, the maximum difference is approximately 7%, which this time is found in the 
La polul opus se află categoriile profesionale cu procentul cel mai ridicat de non-consumatori.
Graph 14. 
Graficul 10.
Frequency of participation in cultural activities, depending on the migration experience 
Frecvenţa de participare la evenimente culturale în funcţie de gen
^ Never in the last 12 months ^ Very rarely Rarely ( Frequently ( Very frequently Direct and indirect migration experience 
£ Niciodată în ultimele 12 luni ^ Foarte rar £ Rar Des Foarte des
0 Never in the last 12 months ^ Very rarely Rarely ( Frequently ( Very frequently 
mai mult de 40% nu au participat la nicio activitate culturală.
The hypotheses related to the occupation of the respondents refer to two relations, the first one between the occupational status (employed, 
Cu siguranţă că explicaţia nu rezidă doar în resursele mai mari de timp liber sau în entuziasmul explorării specific vârstei.
The smallest non-participation rates and the higher rates of frequent participation are found for both types of activities, among those who own a business (with or without employees), followed by managers, heads of departments, clerks and officers with higher education. 
Un alt lucru care ne atrage atenţia în graficele de mai jos este nivelul de consum al persoanelor fără ocupaţie, care este în medie, mai ridicat decât al unor grupuri active pe piaţa muncii.
Non-qualified and agricultural workers have not practiced any leisure activity in the reference period in a proportion of 50% and more than 40% have not participated in any cultural activity. 
Ultimul set de ipoteze de care ne ocupăm în acest subcapitol face referire la relaţia dintre tipul de experienţă de migraţie şi frecvenţa de participare la activităţi recreative (culturale şi de agrement).
in the enthusiasm of exploration, specific to this age. 
Cadre şi funcţionari cu studii medii
Another thing that draws our attention in the graphs below is the level of consumption of unemployed people, which, on average, is higher than that of some groups that are active on the labour market. 
Pe de altă parte, experienţa de migraţie poate fi asociată cu relaţii transnaţionale care presupun pe lângă remitenţe sociale33 şi remitenţe economice, bani trimişi în ţară şi folosiţi pentru consum sau
As expected, the migration experience is associated with a higher level of recreational activities consumption, even though we are dealing with an indirect experience (when a person has close relatives that work or used to work abroad). 
La revenire, aceste economii sunt folosite fie pentru îmbunătăţirea standardului de viaţă a fostului migrant şi a familiei, care în general înseamnă creşterea consumului şi implicit a consumului legat de petrecerea timpului liber, fie pentru investiţii în afaceri.
In Subchapter 3 we referred to the possible explanation consisting in the different mentality of former migrants and of those who have acquaintances abroad, as compared to non-migrants, the experience abroad being associated with a stronger valorisation of one's spare time, for 
De altfel, datele arată că peste 70% dintre cei care au propria afacere dintre respondenţi, au experienţă directă de migraţie (însoţită sau nu de experienţă indirectă).
instance. 
Graficul 14.
cultural consumption and leisure practices in the public space 
34 Analiza folosită este Two-Step Cluster Analysis în SPSS, din
Grouping the respondents according to their frequency of participation in cultural events 
Gruparea respondenţilor în funcţie de frecvenţa de participare la evenimente culturale
Univores with a very low frequency of participation (55%) 
Univori cu frecvenţă foarte scăzută de participare (55%)
Omnivores with a low frequency of participation (32%) 
Omnivori cu frecvenţă scăzută de participare (32%)
Omnivores with a low frequency of participation 
Omnivori cu frecvenţă scăzută a participării
- participate in local celebrations once a year, on average; 
- participă la sărbători locale, în medie aproximativ o dată pe an;
- participate in mass-culture events (local celebrations, entertainment shows, cinema), as well as in high-culture events (opera, philharmonics, theatre, museums); 
- merg şi la teatru şi la muzee, dar în medie de 1-2 ori pe an la fiecare dintre aceste activităţi.
- participation frequency is higher (from 1-2 times a year for opera and philharmonics, on average, from 2-3 times a year, on average, for theatre, museums and cinema, respectively). 
- participă la evenimente culturale de masă (sărbători locale, spectacole de divertisment, merg cinema), dar şi la activităţi de cultură înaltă (merg la operă, filarmonică, treatru, muzee);
Univorousness is one-dimensional, not only from the viewpoint of the practiced (mass) activities, but also from the viewpoint of the activity type (it consists in a single type of activity). 
Al doilea motiv vizează existenţa unor măsuri care estimează numărul de grupări care se potrivesc datelor cu care lucrăm, măsura folosită în acest caz fiind Schwarz's Bayesian Criterion (BIC).
categories, we remade the analysis in order to see whether the manner of people's grouping is maintained when considering how often people participate in certain events - not only in those where they choose to participate in. 
După identifcarea grupărilor, am verificat în cadrul acestora media frecvenţei de participare la diferite evenimente şi am observat că aceasta reprezintă un alt criteriu de diferenţiere a grupurilor rezultate, pe lângă prezenţa / absenţa varietăţii practicării de activităţi recreative.
Three groups result from using this method of grouping the respondents (see Table 1). 
Analizele au fost replicate ulterior folosind şi variabilele ordinale care arată frecvenţa de participare.
Following the application of the statistical analysis grouping the persons in classes according to their cultural and leisure consumption pattern and using only information on the type of activity they 
Observând că în cadrul categoriilor rezultate nu variază doar tipul de activităţi practicate, ci şi cât de des participă oamenii la astfel de evenimente, am refăcut analiza pentru a vedea dacă se păstreză
practise, we found out that there were two groups among the cultural consumers, with different characteristics of participation in these activities. 
modul de grupare a persoanelor atunci când luăm în considerare şi cât de des participă oamenii la anumite evenimente, nu numai la care aleg să participe.
If we look at the frequency of participation in recreational events, we notice that the second group has a higher participation level than the first one34. 
În urma aplicării analizei statistice care grupează persoanele în clase în funcţie de tiparul de consum cultural şi de agrement, folosind ca informaţii doar tipul de activităţi practicate de acestea, a rezultat că în rândul consumatorilor de cultură există două grupuri, cu caracteristici diferite de participare la aceste activităţi.
34 This time, the two grouping methods (1. 
35 De această dată, cele două metode de grupare (1.
Conducting the cluster analysis by using the dichotomised variables of the type "I have participated" / "I have not participated", with the subsequent calculation of the average of the frequency of participation in the various events within every group and 2. 
Realizarea analizei Cluster folosind variabilele dihotomice de tipul „am participat"/„nu am participat", cu calcularea ulterioară a mediei frecvenţei de participare la diferitele evenimente în cadrul fiecărui grup şi 2.
Conducting the cluster analysis with the ordinal variables measuring the participation frequency with values from "I have never participated" to "I have participated once a week" and by verifying the averages of the participation frequencies) have very similar results. 
Realizarea analizei Cluster cu variabilele ordinale care măsoară frecvenţa de participare cu valori de la „nu am participat nicioadată" până la "am participat săptămânal" şi verificând mediile frecvenţelor de participare) au rezultate foarte asemănătoare.
The factorial analysis used the PCA extraction method, Varimax rotation and the resulted dimensions explain 54% of the indicators' variation. 
Analiza factorială a folosit metoda de extracţie PCA, rotire Varimax şi dimensiunile rezultate explică 54% din variaţia indicatorilor.
The factorial loading varies between 0.549 (participation in local celebrations) to 0.734 (fitness sport practice) for the factor measuring the mass culture and leisure activities, and between 0.569 (museum visiting) and 0.865 (attending opera performances) for the factor measuring the high culture consumption. 
Încărcarea în factor variază de la 0,549 (participare la sărbători locale) la 0,734 (practicat sport de întreţinere) pentru factorul care măsoară activităţile culturale de masă şi de agrement, respectiv înte 0,569 (vizitare muzee) şi 0,865 (participare la spectacole de operă) în cazul factorului care măsoară consumul de cultură înaltă.
Furthermore, according to this method of measuring the omnivorousness, 85% of the omnivores overlap with the category deemed omnivore in the interpretation of the results of the cluster analysis for the national sample. 
De asemnea, conform acestui fel de a măsura omnivorismul, omnivorii se suprapun în proporţie de 85% pe categoria considerată omnivoră în interpretarea rezultatelor analizei Cluster pentru eşantionul naţional.
36 The used analysis is logistical regression, using a person's attribute of being an omnivore or not as a dependent variable. 
37 Analiza folosită este regresia logistică, ce foloseşte ca variabilă dependentă proprietatea unei persoane de a fi sau
Types of (cultural and leisure) recreational activities consumers 
Tipuri de consumatori de activităţi recreative (culturale şi de agrement)
Cultural univores who practise leisure activities (68%) 
Univori culturali care practică activităţi de agrement (68%)
- this category includes mainly non-consumers; 
- include mai degrabă non-consumatori;
• walking in the parks or green areas (once every 3-5 months, on average); 
• plimbările în parcuri sau spaţii verzi (în medie o dată la 3-5 luni);
• trips outside the locality, participation in local celebrations (once a year or less) 
• excursii în afara localităţii, participare la sărbători locale (în medie o dată pe an sau mai rar).
- this category practises diverse range of activities (high and mass culture and leisure activities); 
- practică o gamă diversificată de activităţi (de cultură înaltă, de masă şi agrement);
-the most frequent preferred activities are mainly active; 
- practicile preferate ca frecvenţă sunt mai degrabă active;
• walking in the parks or green areas (once a month, on average); 
• plimbarea în parcuri sau spaţii verzi (în medie lunar);
• trips outside the locality, practicing a fitness sport (once every 3-4 months, on average); 
• excursiile în afara localităţii, practicarea unui sport de întreţinere (în medie o dată la 3-4 luni);
• attending sports competitions (every 4-5 months, on average); 
• asistarea la competiţii sportive (în medie o dată la 4-5 luni);
- moderate frequency of participation in mass and high culture-type activities: 
- activităţile culturale de masă şi înalte au o frecvenţă moderată de participare:
• attending cinema theatres (once every 4-5 months, on average); 
• mersul la cinematograf (în medie o dată la 4-5 luni);
• participation in local celebrations, entertainment shows, theatre performances and visiting museums (2-3 times a year, on average). 
• participarea la sărbători locale, spectacole de divertisment, spectacole de teatru şi vizitarea muzeelor (în medie de 2-3 ori pe an).
A person who invites their friends more often over his/her house to practise diverse activities - which we use here as a measure of sociability - also has a higher probability to be an omnivore as regards the chosen recreational activities. 
O persoană care îşi invită prietenii mai des acasă pentru activităţi diverse, practică folosită aici ca măsură a sociabilităţii, are, de asemenea, o probabilitate mai mare să fie omnivoră în activităţile recreative alese.
The hypotheses referring to the music and radio consumption as well as to the intellectual motivations are confirmed. 
Ipotezele referitoare la consumul de muzică şi ascultarea emisiunilor radio, dar şi la motivaţiile intelectuale sunt confirmate.
Cultural and leisure activities. 
Activităţi culturale şi de agrement.
Differences between the urban and rural areas 
Diferenţe între mediul urban şi mediul rural
Another hypothesis that seems to be confirmed by the data is that the persons in rural areas participate less frequently in cultural events pertaining to cultural consumption (local celebrations, cinema, theatre, opera etc.), as compared to the persons in urban areas. 
O altă ipoteză care pare a fi confirmată de date este aceea că persoanele din mediul rural participă mai rar la evenimentele culturale considerate de regulă tipice pentru consumul cultural (sărbători locale, cinema, teatru, operă etc.) comparativ cu persoanele din mediul urban.
A handy explanation might be related to the infrastructure that invites to a type of specific cultural consumption (the developed infrastructure creates more consumption possibilities), and this infrastructure is much poorer in rural areas. 
O explicaţie la îndemână ar fi aceea legată de infrastructura care invită la un tip de consum cultural specific (infrastructura dezvoltată creează posibilităţi mai multe de consum), infrastructură care este mult mai slab conturată în mediul rural.
The cultural institutions (such as theatre and opera) are usually present in urban localities (in big cities, more precisely). 
Instituţiile de cultură (cum suntde exemplu teatrul sau opera) sunt de obicei prezente în oraşe (mai precis în oraşele mari).
Returning to the concept of practice that we proposed at the beginning of this paper and to the dynamic component required by the cultural practices within the public space, as compared to those in the private space, we can see that in the case of urban residents the effort - and therefore the resources consumed in the process of cultural consumption are bigger and require a higher motivation. 
Revenind la conceptul de practică propus la începutul acestei lucrări şi la componenta dinamică presupusă de practicile culturale din spaţiul public, comparativ cu cele din spaţiul privat, în cazul rezidenţilor din mediul urban, efortul şi, prin urmare, resursele consumate în procesul de consum cultural sunt mai mari şi necesită o motivaţie mai ridicată.
At the same time, these practices cannot be understood if they are taken into account as isolated behaviours; they are best observed - as Page and Mercer emphasise - in relation with the system of social relationships to which they belong37. 
În acelaşi timp, practicile nu pot fi înţelese dacă sunt privite în calitate de comportamente izolate, ci, aşa cum subliniază Page şi Mercer, practicile sunt cel mai bine observate în relaţie cu sistemul de relaţii sociale din care fac parte38.
Any social mechanism is 
Orice angrenaj de relaţii sociale
The specific link between the materiality of the bodies and the participation might be given by the capacity of things to invite, to allow an activity to be carried out or, on the contrary, to prevent it38. 
Legătura specifică dintre materialitatea corpurilor şi participare ar putea fi dată de capacitatea lucrurilor de a invita, de a permite desfăşurarea unei activităţi sau, dimpotrivă, de a o împiedica39.
In this key we can see the existence of various spaces in the urban environment, dedicated to cultural activities, which offer the possibility to experience these activities, while in the rural environment the distance between localities can be understood as an obstacle to the access of such places. 
În această cheie putem privi existenţa în mediul urban a unor spaţii variate destinate activităţilor culturale care oferăposibilitatea de a le experimenta, în timp ce în mediul rural distanţa dintre localităţi care trebuie parcursă pentru a avea acces la astfel de spaţii poate fi înţeleasă ca o piedică.
Graphs 16 and 17 show us that indeed the level of cultural consumption in rural areas is lower than in urban ones. 
Graficele 16 şi 17 ne arată într-adevăr că nivelul de consum cultural este mai scăzut în mediul rural decât în mediul urban.
The percentage of the persons who have never participated in a cultural or leisure activity in the last 12 months prior to the interview is much higher in the rural environment, as compared to the urban space (32% as compared to 19% for cultural activities and 37% as compared to 6% for leisure activities). 
Procentul persoanelor care nu au participat niciodată în ultimele 12 luni dinaintea intervievării la o activitate culturală sau de agrement este mult mai ridicat în mediul rural decât în mediul urban (32% faţă de 19%, în cazul activităţilor culturale şi 37% faţă de 6% în cazul activităţilor de agrement).
See, for example, Urry, Mobilities. 
Studies 12, no. 1 (2012): 1-18.
cultural consumption and leisure practices in the public space 
39 Această explicaţie se bazează pe conceptul affordances,
As we are going to tackle the cultural consumption level in the rural areas later on, in Subchapter 6, we only propose here a short discussion on the difference in the practice of leisure activities in the rural and urban environment. 
Fiindcă de nivelul de consum cultural în mediul rural ne vom ocupa mai în detaliu în subcapitolul 6, propunem aici doar o scurtă discuţie pe marginea diferenţei de practicare a activităţilor de agrement în mediul rural şi urban.
The discrepancy regarding the frequency of practising leisure activities, to the favour of urban residents, who report a higher rate of participation, is also confirmed by the specialised literature. 
Discrepanţa privind frecvenţa de practicare a activităţilor de agrement, în favoarea persoanelor din mediul urban care raportează o rată mai mare de participare, este confirmată şi în literatură.
For example, a study on the theme of physical activities in youngsters aged between 15 and 27, conducted in Poland, shows a similar result39. 
Un studiu realizat în Polonia, spre exemplu, pe tema activităţii fizice la tinerii cu vârsta între 15 şi 17 ani prezintă un rezultat similar40.
The authors of this study show that the youngsters in the urban areas stated they had a more active lifestyle, were engaged more often in sports activities and that the variety of the sports they practised was greater than for young rural residents40. 
Aflăm de la autori că tinerii din mediul urban au declarat că au un stil de viaţă mai activ, sunt implicaţi în activităţi sportive mai des şi că varietatea sporturilor pe care le practică este mai mare decât în cazul tinerilor din mediul rural41.