natgillin/translations-raw huggingface dataset:
niltuiadata.ro H 67,7% i 7,8% 11,8% 11,4% 
INSTITUTUL NATIONAL PENTRU CERCETARE Şl FORMARE CULTURALĂ
The segment of nonparticipants tends to grow with age. 
Segmentul de non-participanţi tinde să crească odată cu grupa de vârstă.
When correlated with age, the education level captures very well the distribution of participation or non-participation in festivals: the percentage of non-participants tends to grow with the number of graduated school years. 
Corelat cu vârsta, nivelul de educaţie surprinde destul de bine distribuţia participării sau neparticipării la festivaluri: procentul non-participanţilor tinde să scadă odată cu numărul de ani de şcoală absolviţi.
The cultural consumption discrepancies between the urban and rural areas are also found in the case of festivals: we find more non-consumers and less frequent consumers (several times a year) in the rural environment. 
Discrepanţele de consum cultural dintre mediul urban şi cel rural se regăsesc şi în cazul festivalurilor: întâlnim mai mulţi nonconsumatori şi mai puţini consumatori frecvenţi (de câteva ori pe an) în mediul rural.
The lack of time or the fact that no festivals are organised at local level are the main reasons associated by the population with nonparticipation. 
Lipsa timpului sau faptul că nu se organizează festivaluri la nivel local sunt principalele motive asociate de populaţie situaţiei de neparticipare.
The lack of time resources is a reason mentioned mainly by urban residents, employed, having a high educational stock (high school graduates at least). 
Absenţa resurselor de timp este un motiv menţionat mai degrabă de rezidenţi ai mediului urban, ocupaţi pe piaţa muncii şi cu un stoc educaţional sporit (au absolvit cel puţin liceul).
For the segment of the population who participated in festivals, the most frequent manifestations are local celebrations, such as the Day of the Town or the Day of the Village (75.1%). 
Pentru segmentul de populaţie care a participat la festivaluri, cea mai întâlnită manifestare o reprezintă sărbătorile locale de tipul Ziua Oraşului sau Ziua Comunei (75,1%).
Here we record the popularity of this 
Înregistrăm aici popularitatea acestui tip
kind of events, given by the high accessibility they present from the viewpoint of their dissemination (they are organised in nearly all the localities of Romania) and of the free access (the absence of financial resources is actually an important reason for 22.4% of the non-participants). 
de evenimente dată de accesibilitatea mare pe care o prezintă din punctul de vedere al răspândirii (sunt organizate în aproape toate localităţile din România) şi al accesului gratuit (absenţa resurselor financiare este de altfel un motiv important pentru 22,4% dintre nonparticipanţi).
In correlation with the local celebrations is the fact that another type of frequently-accessed festival is focused on traditional / folk music and dance (50.0%). 
Corelat cu sărbătorile locale este faptul că un alt tip de festival frecvent accesat este centrat pe muzică şi dansuri folclorice / populare (50,0%).
The art festivals or other cultural festivals (such as those dedicated to minorities or with historical, medieval themes) have attracted percentages between 7.4% and 15% of the total of persons who have attended a festival at least once in 2015. 
Festivalurile de artă sau alte tematici culturale (precum cele destinate minorităţilor sau cu subiecte istorice, medievale) au atras procente variind între 7,4% şi 15% din totalul celor care au fost cel puţin o dată la un festival în 2015.
The circle of colleagues or friends (70.1%), the billboards or street posters (47.7%), the Internet (37.1%) and television (34.3%) are the main information sources for the persons who choose to participate in festivals. 
Cercul de colegi sau prietenii (70,1%), panourile publicitare sau afişajul stradal (47,7%), internetul (37,1%) şi televizorul (34,3%) sunt principalele surse de informare pentru persoanele care aleg să participe la festivaluri.
Of course, the distribution of these sources varies, first of all, with age and education. 
Desigur, distribuţia acestor surse variază în funcţie de vârstă şi educaţie, în primul rând.
As regards the aspects that can contribute to the decision to participate in a festival, at national level, the collected data show a configuration that includes three types of public, as follows: 
Referitor la aspectele care pot contribui la decizia de a participa la un festival, datele culese indică la nivel naţional o configuraţie cuprinzând trei tipuri de public, respectiv:
» The public oriented towards relaxation activities and in search for a social and cultural environment „similar” to the one they come from. 
» Publicul orientat spre activităţi de relaxare şi în căutarea unui mediu social şi cultural „asemănător” cu cel din care provine.
Here we can find: 
Întâlnim aici:
» The public oriented towards relaxation activities, available within free, open-air festivals. 
» Publicul orientat spre activităţi de relaxare disponibile în cadrul unor festivaluri cu
As regards the perceived impact of festivals on the economic or social dimension, a very high percentage of the population points to (nationally, regionally or locally) positive effects. 
În ceea ce priveşte impactul perceput al festivalurilor asupra dimensiunii economice sau sociale, populaţia indică în procente foarte mari efecte pozitive (deopotrivă la nivel naţional, regional sau local).
Crompton, John L., McKay, Stacey L., „Motives of Visitors Attending Festival Events”, Annals of Tourism Research, Vol. 24, no. 2, 1997 
Crompton, John L., McKay, Stacey L., „Motives of visitors attending festival events”, Annals of Tourism Research, Vol. 24, nr. 2, 1997
Long, Patrick T., Perdue, Richard R., „The Economic Impact of Rural Festivals and Special Events: Assessing the Spatial Distribution of Expenditures”, Journal of Travel Research, Vol. 28, no. 4, 1990. 
Long, Patrick T., Perdue, Richard R., „The economic impact of rural festivals and special events: Assessing the spatial distribution of expenditures”, Journal of Travel Research, Vol. 28, nr. 4, 1990.
participation in festivals: practices and types of public 
participarea la festivaluri: practici si tipuri de public
cultural consumption and leisure practices in the public space 
şi practicile de agrement în spaţiul public
The approach on subjects like the public space or the cultural consumption within this space raises the most various reactions, from curiosity to the interest in obtaining actual information, useful for the foundation of the public policies, to the scepticism regarding the relevance of this information. 
Abordarea unor subiecte precum spaţiul cultural public sau consumul cultural în acest spaţiu trezeşte reacţii dintre cele mai diverse, de la interesul de tipul curiozităţii, la interesul de tipul obţinerii unor informaţii concrete, care să fie utile fundamentării politicilor publice şi până la scepticism privind relevanţa acestor informaţii.
This chapter invites to dialogue and contributes to the debate on this theme. 
Acest capitol invită la dialog şi contribuie la dezbaterea pe această temă.
Knowing the participants in cultural manifestations in the public space is or should be a key preoccupation for the cultural consumption studies. 
Cunoaşterea participanţilor la manifestările culturale din spaţiul public este sau ar trebui să fie o preocupare centrală pentru studiile de consum cultural.
This knowledge results from theoretical analyses that focus - on a narrative and logical level - on the extent to which it is plausible to apply certain theoretical constructs or concepts from the foreign literature to the Romanian space. 
Această cunoaştere rezultă din analize teroretice, care urmăresc, la nivel discursiv şi logic, în ce măsură este plauzibil să aplicăm spaţiului românesc anumite constructe teoretice sau concepte preluate din literatura străină.
We are referring particularly to distinctions such as highbrow-lowbrow culture (high culture - mass / popular culture) or omnivorous / univorous consumer. 
Ne referim îndeosebi la distincţii precum highbrow-lowbrow culture (cultură înaltă - cultură de masă sau populară), consumator de tip omnivor / univor.
What kind of consumers are we in the public space? 
Ce fel de consumatori suntem în spaţiul cultural public?
Before considering the theoretical context, we must specify that we obviously refer to culture in the narrow sense of material and ideational practices and goods known as art1 . 
Înainte de a avea în vedere contextul teoretic, trebuie precizat că prin cultură ne referim desigur la sensul restrâns al practicilor şi bunurilor materiale şi ideatice cunoscute sub numele de artă.
Hereunder we shall refer to the consumption of high culture as a category that includes the participation in opera, symphonic and theatre performances, as well as the visiting of museums and exhibitions. 
1 În cele ce urmează ne vom referi la consumul de cultură înaltă ca o categorie care înglobează participarea la spectacole de operă, muzică simfonică, teatru, precum şi vizitarea muzeelor şi a expoziţiilor.
The mass cultural consumption includes, from the viewpoint of this report, watching films in cinema theatres, participation in entertainment shows and local celebrations. 
Consumul de cultură de masă cuprinde, din perspectiva acestui raport, vizionarea de filme la cinematograf, participarea la spectacole de divertisment şi la sărbători locale.
The high culture and mass culture activities are oftentimes jointly dealt with, under the generic name of cultural activities. 
Activităţile de cultură înaltă şi cele de cultură de masă sunt de multe ori tratate în acest capitol împreună, sub denumirea generică de activităţi culturale.
In this chapter we shall consider the cultural consumption activities as recreational activities and they will be connected to other leisure activities, such as walking in the park, trips outside the locality, the participation (as a spectator) in sports competitions or the practice of a fitness 
Pe parcursul acestui capitol vom considera activităţile de consum cultural ca fiind activităţi recreative şi vor fi puse în legătură cu alte activităţi de petrecere a timpului liber, cum sunt plimbarea în parcuri, excursii în afara localităţii, participarea ca spectator la competiţii sportive sau practicarea unui sport de întreţinere, pe care le vom include în categoria activităţilor de agrement.
cultural consumption and leisure practices in the public space 
Scopul prezentării activităţilor de consum cultural în asociere cu alte tipuri de activităţi este să oferim o imagine de ansamblu asupra practicării activităţilor
sport, which we shall include in the category of leisure activities. 
consumul cultural si practicile de agRement în spaţiul public
In the specialised literature there are two main lines of arguments regarding the outline of several categories of cultural consumers in the public space, both dating back to the middle of the 20th century2. 
Prima se bazează pe existenţa unei distincţii clare între o cultură înaltă (highbrow), aparţinând straturillor sociale înstărite, şi o cultură de masă (lowbrow), consumată la scară largă de persoane caracterizate de un status socio-economic mai scăzut, ficare categorie având subtipurile sale.
The first one is based on the existence of a clear distinction between the high (highbrow) culture, belonging to the upper social classes, and a mass (lowbrow) culture, consumed on a wide scale by persons characterised by a lower socioeconomic status, each category having its own sub-types3. 
3 Cea de-a doua perspectivă susţine că, deşi formele de cultură înaltă constituie apanajul unei „elite”, aceasta nu-şi limitează interesul la un gen de consum, ci participă la o gamă variată de activităţi culturale, de unde şi termenul de „omnivor”4.
The second standpoint states that, although the high culture forms belong exclusively to an ''elite”, the latter does not limit its interest to a certain type of consumption, but participates in a wide range of cultural activities, hence the term “omnivorous”4. 
Omnivorii sunt consideraţi a fi persoane care în general au un status social-economic mai bun şi în al căror repertoriu de practici culturale se găsesc atât cele legate de cultura înaltă, cât şi cele legate de cultura de masă.
Cultural omnivores are defined as persons who generally have a better socioeconomic status and whose repertoire of cultural 
Pe de altă parte, „univorii” ar fi persoanele care îşi concentrează practicile de consum într-un anumit domeniu, fie cel al culturii populare, fie cel al culturii înalte.
2 Tak Wing Chan, ed., Social Status and Cultural Consumption, 
Care sunt tipurile de consumatori care pot fi identificate în România urbană şi rurală?
3 Herbert Gans, op. cit., p. 94-135. 
În ce
practices includes both high culture- and mass culture-related practices. 
2 Tak Wing Chan, ed., Social Status and Cultural Consumption,
What are the consumer types that can be identified in urban and rural Romania? 
3 Herbert Gans, op. cit., p. 94-135.
To what extent are the high/mass culture and univore/ omnivore distinctions valid instruments in understanding the Romanian reality of public cultural consumption? 
măsură distincţiile cultură înaltă - cultură de masă şi, respectiv, univor-omnivor sunt instrumente valide de înţelegere a realităţii româneşti de consum cultural public?
How can the univoreomnivore differentiation be applied to the practice of recreational activities in a wider sense, including the above described leisure activities? 
Cum poate fi diferenţierea univor omnivor aplicată practicării de activităţi recreative în sens mai larg, incluzând şi activităţile de timp liber descrise mai sus ca activităţi de agrement?
In this study, we shall mainly focus on finding an answer to these questions. 
În studiul de faţă, ne vom ocupa îndeosebi să găsim un răspuns pentru aceste întrebări.
The following diagram depicts the relationship between the main concepts used in this chapter. 
Schema următoare rezumă relaţia dintre principalele concepte utilizate pe parcursul acestui capitol.
In order to answer the questions in case, we shall use specific analyses for each set of questions. 
Pentru a răspunde la întrebările propuse, vom folosi analize specifice pentru fiecare set de întrebări.
Thus, in order to find out the types of cultural consumers in the rural and urban spaces, we shall use an analysis grouping the individuals on similarities regarding their cultural consumption behaviour; this way we shall identify empirical categories, which we shall compare to those identified in the specialised literature, in order to see where the resulted typology is placed. 
Astfel, pentru a afla care sunt tipurile de consumatori de cultură din spaţiul rural şi urban, vom folosi o analiză care grupează indivizii în funcţie de similarităţi în ceea ce priveşte comportamentul de consum cultural, rezultând astfel categorii empirice pe care le vom compara cu cele identificate în literatură, pentru a vedea unde se plasează tipologia rezultată.
This is a cluster analysis. 
Este vorba despre analiza cluster.
Relationship among the basic concept used in this chapter 
De exemplu, mersul la cinematograf ar putea fi înţeles în acest context ca
(consumer of high and mass culture) 
INSTITUTUL NATIONAL PENTRU CERCETARE Şl FORMARE CULTURALĂ
Univorous pattern | Consumers of mass culture of consumption 
INSTITUTUL NATIONAL PENTRU CERCETARE Şl FORMARE CULTURALĂ
| Consumers of high culture 
Diagrama 1.
(consumers of high culture, mass culture and leisure) 
Relaţia dintre principalele concepte folosite în capitol
Consumers of mass culture and/or leisure activities 
(Consumatori de cultură înaltă şi de masă)
| Consumers of high culture 
Consumatori de cultură de masă
we shall analyse frequencies of the respondents' answers or associations between their answers to various questions. 
(Consumatori de cultură înaltă, de masă şi activităţi de agrement)
For example, attending the cinema theatre might be understood in this context, on one hand, as a conjugation of the desire to satisfy a taste for arts, to relax, to spend some time with friends and, on the other hand, of the desire to use one's money and time resources - a “battlefield” where attending the cinema theatre competes with other desires, such as the 
o conjugare a dorinţei de satisfacere a unui gust pentru artă, de relaxare, de petrecere a timpului cu prietenii, pe de o parte, şi, pe de altă parte, de folosire a resurselor de timp şi financiare, teren pe care mersul la cinematograf intră în competiţie cu dorinţe concurente, cum ar fi aceea de a se angaja într-o activitate fizică.
For instance, a young lady reserves her Friday night for friends whom she cannot meet during the week, when she works. 
6 Spre exemplu, o tânără rezervă seara zilei de vineri prietenilor cu care nu reuşeşte să se întâlnească în timpul săptămânii, când lucrează.
Like every time, they meet in a coffee shop, continue their night in a club, where they remain until morning. 
Ca de fiecare dată, se întâlnesc într-o cafenea şi îşi continuă seara într-un club, unde rămân până spre dimineaţă.
6 A viewpoint known as homo sociologicus. 
5 Perspectivă cunoscută sub numele de homo oeconomicus
cultural consumption and leisure practices in the public space 
6 Perspectivă cunoscută sub numele de homo sociologicus.
structures, or on the social structures into which the individual is integrated. 
ironiile prietenilor, aşa că renunţă la idee şi merge săşi caute o ţinută potrivită pentru seara care urmează.
As a reaction to these ways of understanding the cultural behaviour in the public space, we embrace a comprehensive theory, which we consider a better guide in this undertaking: the theory of practice. 
Ca reacţie la aceste feluri de a înţelege comportamentul cultural în spaţiul public, subscriem unei teorii comprehensive pe care o considerăm un ghid mai bun în acest demers: teoria practicii.
We therefore view the cultural consumption and leisure activities behaviour as a set of practices. 
Ne uităm la comportamentul de consum cultural şi de desfăţurare a activităţilor de agrement, aşadar, ca la un set de practici.
For the cultural consumption, omnivorousness shall be measured as the participation in at least one event classified in the mass culture and one event belonging to the sphere of the high culture. 
În cazul consumului cultural, omnivorismul va fi măsurat ca participarea la cel puţin un eveniment care este încadrat în cultura de masă şi la cel puţin un eveniment care apraţine de sfera culturii înalte.
» the possession of devices facilitating the access to cultural media, such as laptop, TV set, CD player, tablet, as well as Internet access; 
vârsta, genul, statusul marital şi componenţa familiei (cu sau fără copii), ocupaţia, mediul de rezidenţă;
» other leisure activities: watching TV shows, radio and music consumption, intellectual interests, respectively (reading books, newspapers and magazines). 
• deţinerea unor dispozitive care să faciliteze accesul la media culturale, cum sunt de exemplu laptopul, televizorul, CD playerul, tableta, dar şi accesul la Internet;
Hereinafter we shall present the manner in which the potentially explanatory factors work and what theoretical hypotheses shall be tested to see to what extent they will be validated. 
• alte preocupări de timp liber: urmărirea emisiunilor televizate, consumul de radio şi muzică, respectiv preocupări intelectuale (lectura cărţilor, ziarelor şi revistelor).
The cultural capital has an effect not only on the cultural consumption, but also on the practice of leisure activities9. 
Cu alte cuvinte, nivelul şi tipul de educaţie ajută la acumularea de capital cultural, care la rândul său influenţează nivelul şi tipul de consum cultural.
A study that uses data collected in the ‘90s, in the U.S., shows how this type or 
Capitalul cultural nu are efect doar asupra consumului cultural, dar şi asupra desfăşurării activităţilor de agrement9.
The persons with a higher education level participate in sports activities more often, both as spectators and as practitioners, regardless of their income level. 
Persoanele cu un nivel al educaţiei mai ridicat participă mai des la activităţi sportive, atât ca spectator, cât şi prin practicarea acestora, indiferent de nivelul venitului pe care îl au aceste persoane.
» The first hypothesis considers that there is a connection between the education level and the level of practising recreational activities / omnivorous-type consumption: the higher a person's level of education, the higher the level of cultural consumption or of practising leisure-related activities and the higher the probability of omnivorous consumption. 
• Prima ipoteză consideră că există o legătură între nivelul de educaţie şi nivelul de practicare a activităţilor recreative/ consumul de tip omnivor: cu cât nivelul de educaţie al unei persoane este mai ridicat, cu atât nivelul de consum cultural sau al desfăşurării activităţilor de agrement este mai ridicat şi este mai mare probabilitatea ca tipul de consum să fie omnivor.
Therefore, although elderly people have more time at their disposal, their incomes are low, which, together with the deterioration of their health, could result in a lower participation in cultural activities in the public space. 
Astfel, deşi au mai mult timp la dispoziţie, veniturile celor mai în vârstă sunt mai mici, fapt care, împreună cu deteriorarea stării de sănătate, ar putea conduce la o participare mai scăzută la activităţile culturale din spaţiul public.
This is explained, inter alia, by what we call “the cohort effect”, given by different socio-economic conditions characterising the time period within which different generations grow up and leave their print on some aspects of these generations' lifestyle12. 
Acest fapt este explicat printre altele de ceea ce se numeşte efectul de cohortă, dat de condiţii socio-economice diferite ce caracterizează perioadele de timp în care cresc diferite generaţii şi care îşi pun amprenta asupra unor aspecte ale stilului de viaţă ale acestora12.
Another set of explanations refers to the characteristics of the individuals' life stages, wherein certain activities' importance increases or decreases, or their structure modifies (e.g. interests in education, a job or a family) 13. 
Un alt set de explicaţii vizează caracteristicile etapelor de viaţă traversate de indivizi, în care anumite activităţi cresc, scad în importanţă sau structura lor se modifică (de ex., preocupări legate de educaţie, loc de muncă sau familiale)13.
» The second hypothesis refers to the relation between age and consumption level, i.e. omnivorous consumption of recreational (culture and leisure) activities. 
12 Simone Scherger, "Cultural Practices, Age and the Life Course," Cultural Trends, 2009, p. 25.
Thus, we can consider that ageing decreases the level of practising recreational activities and the probability for a person to adopt an omnivorous-type cultural / recreational behaviour. 
• A doua ipoteză se referă la relaţia dintre vârstă şi nivelul de consum, respectiv consum de activităţi recreative (culturale şi de agrement) de tip omnivor.
Simone Scherger, “Cultural Practices, Age and the Life Course,” Cultural Trends, 2009, p. 25. 
Astfel, putem considera că, odată cu creşterea în vârstă, scade nivelul de practicare a activităţilor recreative şi probabilitatea ca o persoană să adopte un comportament cultural/recreativ de tip omnivor.
Gender, marital status and family structure 
Genul, Statusul marital şi Componenţa familiei
As regards the gender difference in the adopted recreational behaviour, men and women have a different consumption pattern (level and type of consumption), depending on the activities we refer to. 
În ceea ce priveşte diferenţa de gen în comportamentul recreativ adoptat, bărbaţii şi femeile au un tipar de consum (nivel de consum şi tip de consum) diferit în funcţie de activităţile la care ne referim.
As far as the cultural consumption is concerned, there is a difference of opinion, particularly as regards the influence of the gender on the type of manifested cultural consumption. 
În cazul consumului cultural există o diferenţă de opinie, în special în ceea ce priveşte infuenţa genului asupra tipului de consum cultural manifesat.