natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The dynamics show that the number of film spectators in movie theatres is growing as compared to the previous years, but this happens on the background of a very precarious cinema infrastructure at national level, the rural areas and the small / medium towns being the most affected. 
În dinamică, numărul de spectatori de filme la cinematograf este în creştere în comparaţie cu anii trecuţi, însă aceasta are loc pe fondul unei infrastructuri a cinematografelor extrem de precare la nivel naţional, zona rurală şi oraşele mici / medii fiind cele mai afectate.
More than half of the respondents consider that they need a movietheatre. 
Mai mult de jumătate dintre respondenţi consideră că cinematograful le este necesar.
Thus, not envisaging a competition to the current trend of film domestic consumption, but considering the very low level (as compared to other European countries) of the present cinema infrastructure (classical and multiplexes), we could take into account the need to expand (redress) the infrastructure in the public space, which subsequently would result in the development of the film audience. 
Astfel, nu cu scopul de a concura tendinţa actuală a consumului domestic de filme, ci pentru că la acest moment infrastructura de cinematografe (clasice, dar şi multiplexuri) în România se situează cu mult sub nivelul altor ţări europene, ar putea fi luată în considerare nevoia de extindere (remediere) a infrastructurii în spaţiul public, ce ulterior să fie asimilată unei variante de dezvoltare a publicului de film.
At the 
Este
same time, this is also an opportunity: through an adequate infrastructure and a constant activity (regular exposure to film, plus special events, such as annual film festivals, other recurrent events), the cinema might have the capacity to bring inputs to the cultural vitality of a locality and to the creation of social capital, it could contribute to the creation of social cohesion and to the consolidation of a community. 
şi o oportunitate în acelaşi timp, cinematograful printr-o infrastructură corespunzătoare şi activitate constantă (expunere uzuală de film plus evenimente speciale cum ar fi festivaluri anuale de film, alte evenimente recurente) ar putea avea capacitatea de a aduce aport la vitalitatea culturală a unei localităţi şi la crearea de capital social, ar putea contribui la a crea coeziune socială şi la întărirea unei comunităţi.
Despite the fact that attending a cinema is not a common activity, the cinema keeps its dominant position in the cultural hierarchy in relation to watching films on TV; from another viewpoint, we highlight the openness to film consumption among youngsters and children (as far as the latter are concerned, we consider the results obtained through the parents' answers in this research). 
În ciuda faptului că mersul la cinema e mai puţin uzitat, cinematograful îşi păstrează o poziţie dominantă în ierarhia culturală în raport cu vizionarea de filme la televizor; dintr-o altă perspectivă, este de remarcat deschiderea pentru consumul de film în rândul tinerilor şi al copiilor (referitor la aceştia din urmă, considerăm rezultatele obţinute prin răspunsuri ale părinţilor în această cercetare).
Under these circumstances, film watching might become an educational act in youngsters' and children's education. 
În aceste condiţii, vizionarea de filme ar putea acţiona în sensul dezvoltării ca act educaţional pentru formarea tinerilor şi copiilor.
The film / cinema education - through collective film views and discussions, informal courses, film workshops, other similar activities - might result in the perception of films as forms of access to the cultural heritage and, to an equal extent, it might develop youngsters' capacities for a creative and critical understanding of films. 
Educaţia cinematografică / educaţia de film - prin organizarea de vizionări colective şi discuţii, cursuri informale, ateliere de film, alte activităţi similare - ar putea face ca filmul să fie văzut ca o formă de acces la moştenirea culturală şi, în egală măsură, să dezvolte capabilităţi ale tinerilor pentru o înţelegere creativă şi critică a filmului.
Nowadays people watch films as part of their everyday life. 
Oamenii văd astăzi filme ca parte a activităţii cotidiene.
Watching films at the movie theatre, even though for some categories of spectators is 
Vizionarea de filme la cinematograf, chiar dacă pentru unele
still an essential part of the film consumption, is overall a mainly occasional practice, as the most frequent practice is watching films on TV. 
categorii de spectatori rămâne în continuare parte esenţială a dietei de consum de film, este per ansamblu o practică mai degrabă ocazională, practica cea mai uzitată fiind vizionarea filmelor la televizor.
Television is still ranked the first, but it is quite obvious that in the near future it will be surpassed by the computer, followed by other devices that allow their use as a support for watching films (among other things): tablet, smartphone etc. Today's dominant trend in film watching is the domestic consumption. 
Televizorul se situează încă în fruntea clasamentului, dar e destul de evident că într-un timp nu foarte îndelungat acesta va fi detronat de către computer, urmat de alte dispozitive tehnice ce permit utilizarea lor (şi) ca suport pentru vizionarea de filme: tabletă, smartphone etc. Dominanta experienţei vizionării de filme astăzi este consumul domestic.
The space reserved for the cultural consumption of film thus tends to be more and more assimilated to an individual, private space. 
Spaţiul rezervat pentru consumul cultural de film tinde în acest fel să fie asimilat tot mai mult unui spaţiu individual şi privat.
This exponential growth must be seen in the context of an audience partly made from young adults (The X Generation, born between 1966 and 1976), open to modifications in their behaviour, adapting themselves to changes like the evolution in the field of information technology, and especially from young people who were born right in the middle of this period (The Y/Millennial Generation, 1977-1994, and The Z Generation, 19952012), definitely shaped by the continuous technological progress. 
Această creştere exponenţială trebuie văzută în contextul în care publicul este compus în parte de către adulţi tineri (Generaţia X, născuţi între 1966-1976), deschişi în a-şi modifica comportamentul adaptându-se la schimbări precum evoluţia în domeniul tehnologiei informaţionale, dar mai ales de către tinerii născuţi în chiar miezul acestor ani (Generaţia Y / Millennial, 19771994, şi Generaţia Z, 1995-2012), modelaţi incontestabil de progresele tehnologice continue.
themes of interest at society level, which may occur in the viewed films. 
A treia direcţie de analiză a urmărit iden- 7
The third direction of the analysis aimed for the identification of the consumers' film preferences, and with this purpose in mind we considered all the influencing factors, such as genres, contents themes or production origin of the viewed films and other personal satisfaction criteria of the spectators who view a film. 
tificarea preferinţelor de film ale consumatorului, în acest scop fiind luaţi în considerare factori de influenţă precum genurile, tematicile de conţinut sau originea producţiei filmelor vizionate, alte criterii de satisfacţie personală a spectatorului la vizionare.
The results show that the story and the genre are the main criteria in choosing a film. 
Rezultatele indică fapul că povestea şi genul sunt criteriile principale de alegere a unui film.
The preferred genres of the Romanian film audience are action films and comedies. 
Genurile preferate de publicul român de film sunt filmele de acţiune şi comediile.
As expected, the spectators prefer the American productions, followed - at a great distance, though - by Romanian and European productions, in terms of feature films, and by Turkish and Romanian productions, in terms of film series. 
Aşa cum era de aşteptat, spectatorii preferă producţiile americane, urmate, la distanţă apreciabilă însă, de producţii româneşti şi producţii europene, în ceea ce priveşte filmele artistice, şi de producţii turceşti şi producţii româneşti, în ce priveşte filmele seriale.
The Romanian film is still perceived by relating to the years before 1990, and great names of representatives of the Romanian cinema from this period are still resonant. 
Filmul românesc este în continuare reperat cel mai adesea prin raportare la anii de dinainte de 1990, sonore fiind şi în prezent nume ale unor reprezentanţi ai cinematografiei româneşti din această perioadă.
The findings related to the public's perception on the New Romanian Cinema suggest that these kind of films do not have an introspective value, they do not necessarily represent the spectators, but they present them to the world, as Romanians, national pride being (like in other cases of national success, such as sports etc.) a collective identity value which Romanians embrace in the case of film, too. 
Rezultatele în legătură cu percepţia publicului asupra Noului Cinema Românesc sugerează că aceste filme nu au valoare introspectivă, ele nu îi reprezintă neapărat pe spectatori, dar îi prezintă pe aceştia în exterior, ca români, mândria naţională fiind (ca şi în alte cazuri de reuşită naţională, sport etc.) o valoare identitară colectivă la care românii aderă şi în cazul filmului.
On the other hand, a high percentage was recorded for those who stated they did not know and were not familiar with films of the New Romanian Cinema. 
Pe de altă parte, este înregistrat un procent ridicat al celor care au afirmat că
Thus, we can 
consumul de film si cinema.
consumul de film si cinema. 
practici de vizionare, preferinţe si profiluri de spectator
practici de vizionare, preferinţe si profiluri de spectator 
nu cunosc sau nu le sunt familiare filme din Noul Cinema Românesc.
state that the public's answers do not systemise a critical opinion as regards the representative films of the New Romanian Cinema, but they rather reflect the lack of knowledge as regards these films, which could be a starting point for the development of a sustainable medium and long term strategy to promote the Romanian film in Romania. 
Astfel, putem spune că răspunsurile publicului nu sistematizează o opinie critică la adresa filmelor reprezentante ale Noul Cinema Românesc, ci, mai degrabă, necunoaşterea acestora, ceea ce s-ar putea constitui într-un punct de plecare pentru dezvoltarea unei strategii durabile, pe termen mediu şi lung, de promovare a filmului românesc pe plan intern.
As the public is naturally non-homogenous overall, the fourth direction of research aimed 
Vorbind despre un public în mod natural neomogen la nivelul întregului său, a patra direcţie
at presenting several profiles of film spectators, outlined after the sub-grouping of the wide public on the film consumption behaviour and in relation to socio-demographic variables, to the shared attitudes and values of the subgroups. 
de cercetare a urmărit prezentarea unor profiluri de spectator de film, conturate în urma subgrupării publicului larg după comportamentul de consum de filme şi în relaţie cu variabile socio-demografice, atitudini şi valori comune la nivelul subgrupurilor.
We are speaking of an active audience, "niches" with flexible preferences and tastes, more difficult to reach due to these particular features, and requiring specific strategies and tactics. 
Vorbim despre public activ (active audience), „nişe" cu preferinţe şi gusturi flexibile, care, datorită acestor particularităţi, sunt mai dificil de atins, necesitând strategii şi tactici specifice.
Bourdieu, Pierre, Distinction: A Social Critique oftheJudgment of Taste, distinction: A Social Critique (Harvard University Press, 1984] 
Bourdieu, Pierre, Distinction: A Social Critique of the Judgment of Taste, distinction: A Social Critique (Harvard University Press, 1984)
Encyclopaedia of Sociology, vol. 3, (Gale, Macmillan, 2nd edition 2000] 
Enciclopedia of Sociology, vol. 3, (Gale, Macmillan, 2nd edition 2000)
Gray, Gordon, Cinema: a Visual Anthropology (Berg, Oxford International Publishers, 2010] 
INSTITUTUL NATIONAL PENTRU CERCETARE Şl FORMARE CULTURALĂ
national institute for research and cultural training 
Gray, Gordon, Cinema: a visual anthropology (Berg, Oxford International Publishers, 2010)
Groening, Stephen, review on Barbara Klinger, „Beyond the Multiplex: Cinema, New Technologies, and the Home”, Berkeley: University of California Press 2006, Journal of Film and Video (59:2, 2007] 
Groening, Stephen, recenzie Barbara Klinger, „Beyond the Multiplex: Cinema, New Technologies, and the Home”, Berkeley: University of California Press 2006, Journal of Film and Video (59:2, 2007)
Monticone, Paul, review on Barbara Klinger, „Beyond the Multiplex: Cinema, New Technologies, and the Home”, Berkeley: University of California Press 2006, Canadian Journal of Film Studies (17:2, 2008] 
Monticone, Paul, recenzie Barbara Klinger, „Beyond the Multiplex: Cinema, New Technologies, and the Home”, Berkeley: University of California Press 2006, Canadian Journal of Film Studies (17:2, 2008)
Sontag, Susan,”The Decay of Cinema”, (The New York Times on the web, Feb 25 1996], available at http://www. nytimes.com/books/00/03/12/specials/sontag-cinema.html 
Sontag, Susan, ”The Decay of Cinema”, (The New York Times on the web, Feb 25 1996), disponibil la adresa http://www.nytimes.com/books/00/03/12/specials/sontag-cinema.html
Zizek, Slavoj, The Pervert's Guide to Cinema (2006], director Sophie Fiennes, script writer Slavoj Zizek 
Zizek, Slavoj, The Pervert's Guide to Cinema (2006), regizor Sophie Fiennes, scenarist Slavoj Zizek
„A Framework for Film Education”, British Film Institute Programme; available at http://www.bfi.org.uk/screeningliteracy-film-education-europe, accessed on 7-Jan-2015 
„A Framework for Film Education”, British Film Institute programme; disponibil la adresa http://www.bfi. org.uk/screening-literacy-film-education-europe, accesat la 7-ian-2015
Cultural Access and Participation, Special Eurobarometer 399 (European Commission, fieldwork Apr-May 2013, available at http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/eb_special_399_380_en.htm#399 accessed on 7-Jan-2015 
Cultural Access and Participation, Special Eurobarometer 399 (European Commission, fieldwork Apr-May 2013, disponibil la adresa http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/eb_special_399_380_en.htm#399 accesat la 7-ian-2015
CUPIX - Cultural Price Index on Goods and Services, 2014, available at http://www.culturalpolicies.net/web/statisticsmarkets.php?aid=289&cid=76 accessed on 7-Jan-2015 
CUPIX - Cultural Price Index on Goods and Services, 2014, disponibil la adresa http://www.culturalpolicies. net/web/statistics-markets.php?aid=289&cid=76 accesat la 7-ian-2015
Exploatarea şi producţia cinematografică, TEMPO series, (NSI, 2014], available at http://statistici.insse.ro/, accessed on 7-Jan-2015 
Exploatarea şi producţia cinematografică, serii TEMPO, (INS, 2014), disponibill la adresa http://statistici. insse.ro/, accesat la 7-ian-2015
The interest in knowing and studying the manner that youth consume culture, in knowing the cultural, digital and leisure preferences and practices of this category has increased significantly in the last years. 
Interesul pentru cunoaşterea şi studierea modului în care tinerii consumă cultură, pentru cunoaşterea practicilor şi preferinţelor culturale, digitale şi de timp liber ale acestei categorii a crescut simţitor în ultimii ani.
In the context of the absence of large-scale studies on these themes, the researchers interested in the subject, the political stakeholders and structures, as well as the cultural organisations have started showing interest in knowing young people's relationship with the cultural forms and new technologies, as well as in knowing their leisure practices and interaction with the cultural and digital products / services . 
În contextul lipsei unor cercetări de amploare care să urmărească aceste teme, cercetătorii interesaţi de acest subiect, structurile şi factorii politici, cât şi organizaţiile culturale au început să manifeste interes pentru cunoaşterea relaţiei pe care tinerii o au cu formele culturale şi cu noile tehnologii, practicile lor de timp liber, interacţiunea cu produsele/ serviciile culturale şi digitale.
The most important questions in this respect refer to youngsters' degree of access to cultural services and offers, to their cultural and leisure practices as well as to their preferences. 
Cele mai importante întrebări în această privinţă se referă la cât de mult au tinerii acces la ofertele şi serviciile culturale, care sunt practicile lor culturale şi de timp liber şi cum interacţionează cu oferta culturală.
The increase of the interest in such studies was to a great extent stimulated by the changes brought by the new technologies in the ways of leisure and consumption of the cultural forms within the population and particularly amongst young people. 
Creşterea interesului pentru astfel de studii a fost stimulată într-o mare măsură de schimbările aduse de noile tehnologii în modul de petrecere a timpului liber şi în modul de consum al formelor culturale, în rândul populaţiei şi în special în segmentul tinerilor.
In the Sectoral Strategy in the Field of Culture and National Heritage for the period 2014-2020, drawn by the Centre for Research and Consultancy in the Field of Culture (the present INCFC), we draw the attention on the characteristics of the group of youngsters at European level, which are the subject of the cultural studies and policies oriented towards young people and 
În Strategia Sectorială în Domeniul Culturii şi Patrimoniului Naţional pentru Perioada 2014-2020 elaborată de Centrul de Cercetare şi Consultanţă în Domeniul Culturii (actualul INCFC) se atrăgea atenţia către caracteristicile grupului de tineri la nivel european, care fac subiectul studiilor culturale şi politicilor culturale care vizează tinerii şi accesul
their access to culture: “The current situation of youngsters in Europe is centred on such mechanisms as: juvenilization (expanding the life styles of youngsters to the entire cycle of life), acculturation (youngsters' opening to the diversity of cultural expression, to a larger extent than in adults), commercialisation (development of cultural goods and products on the global market), prosumerisation (being a cultural producer and consumer simultaneously), individualisation (extension of the social category of youngsters, in identity terms), fragmentation (diversification of trends in young people's culture in heterogeneous groups), globalisation versus localisation (interdependence and reduction of the distances, combined with the importance of the immediate interaction with the environment), transculturalism (production of peripheral identities and cultural hybridisation), social activism (using culture against discrimination), digitalisation (development of digital practices as everyday practices)”.1 
acestora la cultură: „Situaţia culturală actuală în Europa a tinerilor vizează mecanisme precum: juvenilizarea (extinderea stilurilor de viaţă ale tinerilor de-a lungul întregului ciclu de viaţă), aculturaţia (deschiderea tinerilor spre diversitatea expresiilor culturale mult mai mare decât la adulţi), comercializarea (dezvoltarea bunurilor şi produselor culturale în piaţa globală), produconsumerismul (simultenaitatea calităţii de producător şi consumator cultural), individualizarea (extinderea categoriei sociale a tinerilor în termeni identitari), fragmentarea (diversificarea tendinţelor din cultura tinerilor în grupuri eterogene), globalizare versus localizare (interdependenţa şi reducerea distanţelor combinate cu accentul pe interacţiunile imediate cu mediul), transculturalismul (producţia identităţilor de la periferie şi hibridizarea culturală), activism social (folosirea culturii împotriva formelor de discriminare), tehnologizare (dezvoltarea practicilor digitale ca practici cotidiene).”
The research underpinning this paper was focused on the exploration - for the first time of the cultural, digital and leisure practices of Romanian youngsters between 14 and 30 years old, and our goal was to identify the cultural 
1 Sondajul care stă la baza acestei lucrări a urmărit explorarea în premieră a practicilor culturale, digitale şi de timp liber ale tinerilor cu vârste cuprinse între 14 şi 30 de ani din România, având ca obiectiv identificarea
and leisure preferences for three age categories that make up the segment of youngsters. 
preferinţelor culturale şi de timp liber pentru trei categorii de vârstă care compun segmentul tinerilor.
Starting from this objective, we wish to highlight the need that the cultural offer be adapted and directly addressed to the requirements of these consumers, as well as to the specific preferences of each and every category. 
Pornind de la acest obiectiv, ne dorim să subliniem nevoia ca oferta culturală să fie adaptată şi direct adresată şi cerinţelor acestor consumatori, dar şi preferinţelor specifice fiecărei categorii de vârstă.
Our second goal was to identify the perceptions on creativity and to establish the role it has in young people's development. 
Un al doilea obiectiv a fost identificarea percepţiilor despre creativitate şi stabilirea rolului pe care aceasta îl are în dezvoltarea tinerilor.
Few as they are, international studies on the relationship between youth and culture focused on various aspects, such as: youngsters' degree of access to culture, of public cultural consumption, the influence and role of the new technologies on young people's cultural and leisure practices and preferences, youth and technology, creativity and the role of cultural education in youngster's access to culture as well as in raising their interest in culture. 
Deşi nu foarte numeroase nici la nivel internaţional, studiile care au urmărit relaţia dintre tineri şi cultură s-au centrat pe aspecte ca: gradul de acces al tinerilor la cultură, gradul de consum cultural public al acestui segment, rolul şi influenţa noilor tehnologii în practicile şi preferinţele culturale şi de timp liber ale tinerilor, tinerii şi tehnologia, creativitatea şi rolul educaţiei culturale în accesul şi în creşterea interesului tinerilor pentru cultură.
Each of these studies analysed different age categories (depending on the methodology and research theme) in order to study the young people, their habits and practices, by monitoring various age categories - from pre-adolescence and adolescence to young adults. 
Fiecare dintre aceste studii a folosit categorii de vârstă diferite (conform metodologiei şi temei de cercetare urmărite) pentru a studia tinerii, obiceiurile şi practicile acestora, urmărind de la categorii corespondente perioadei preadolescenţei şi adolescenţei până la categoria tinerilor adulţi.
Apart from this, the studies on the youngsters and their cultural, digital and leisure habits had similar results and partly led to the same conclusions. 
Separat de acest aspect, studiile despre tineri şi despre obiceiurile culturale ale acestora, despre preferinţa pentru mediul digital ca fiind mai accesibil, cu o mobilitatate şi posibilitate de interacţiune crescută şi referitoare la obiceiurile recreative au avut rezultate similare şi au ajuns la unele concluzii comune.
In this paper we shall detail these conclusions, with the purpose to facilitate the understanding of the current context regarding the relation between youngsters, culture, technology and creativity. 
Detaliem în rândurile următoare aceste concluzii cu scopul de a facilita înţelegerea contextului actual privind relaţia dintre tineri, cultură, tehnologie, creativitate şi consum cultural.
New technologies and youngster's practices 
Noile tehnologii şi practicile tinerilor
Perhaps one of the most debated aspects in the studies on youngsters' practices is the influence of the new technologies on everyday practices, as well as on the consumption practices. 
Poate unul dintre cele mai discutate aspecte în studiile despre practicile tinerilor este influenţa noilor tehnologii în practicile cotidiene şi cele de consum.