natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Due to the development of this sector, the city has reached, from the 11th position in 2010, to the 2nd position in the ranking dedicated to the category of creative industries in 2014. 
Un mediu cultural şi creativ mai animat, categoria de resurse umane care se formează în domeniul artelor (categoria cea mai dezvoltată a vitalităţii culturale pentru oraş) şi punerea în valoare a atuurilor istorice ale zonei pot produce o creştere a identităţii culturale şi o vizibilitate mai mare a oraşului.
The city doesn't have high values for the specialized human resources chapter, and this is a weaker point of vitality 
Alături de cheltuielile bugetare pentru cultură, oraşul are şi un mediu vibrant în ceea ce priveşte industriile creative.
The cultural vitality of cities. 
Situaţia s-a redresat, iar
° *2 O ■m « O I 
a Infrastructură Participare- a Buget-
Chart 18. 
Graficul 18.
The evolution of Cultural Vitality index for the municipality of Craiova (2010-2015) 
Evoluţia Indicelui de Vitalitate Culturală pentru municipiul Craiova (2010-2015)
local expenses for culture Resources ™ Industries 
la nivelul anului 2015 se află pe poziţia 16.
The future of the city seems to be under the sign of the creative industries that have experienced a significant evolution. 
Oraşul nu are valori ridicate la capitolul resurse umane specializate, acesta fiind un punct mai slab al vitalităţii.
Issues requiring a substantial revival are cultural infrastructure and cultural consumption. 
Pesurse umane ^ Industrii pentru cultură specializate ™ creative
The preferences of the population seem to move towards the consumption of cinematography, with the 2013 opening of the third cinema in town, which also caused consumption to rise substantially. 
În ceea ce priveşte evoluţia indicelui de vitalitate culturală, oraşul a cunoscut o creştere bruscă în 2012, datorită unor categorii precum industriile creative şi participarea culturală, an în care s-a aflat pe locul 4 în clasamentul dedicat consumului cultural.
Another type of consumption that has grown significantly in 2014 and 2015, compared to the other years, is for animation theatre, to the detriment of dramatic theatre, which had until then the greater number of viewers. 
A urmat o scădere a vitalităţii în 2013, pentru ca apoi să urmeze din nou două creşteri semnificative în 2014 şi 2015, în principal datorită sprijinului financiar crescut alocat de autorităţi pentru cultură şi datorită sectorului de industrii creative.
A slight decline occurred at the level of cultural consumption for the Philharmonic. 
Viitorul oraşului pare să fie sub semnul industriilor creative care au cunoscut o evoluţie semnificativă.
These indicators, relative to the total number of inhabitants of the city, place Botoşani every year in the top 15 cities in the category of specialized human resources. 
Aceste tendinţe pot semnala o schimbare a preferinţelor populaţiei către oferte culturale mai ludice, amuzante (teatrul de animaţie) sau diverse şi actuale (consumul crescut de cinema din ultimii trei ani).
Among the factors that have influenced the maintenance of increased cultural consumption relative to the number of inhabitants is the appetite for cinematographic projections. 
Aceşti indicatori raportaţi la numărul total al locuitorilor oraşului fac ca municipiul Botoşani să se afle în fiecare an în topul primelor 15 oraşe în categoria de resurse umane specializate.
The opening in March 2013 of the shopping center Uvertura Mall, which owns a cinema - Cine Grand, the first digital multiplex cinema in Botoşani, with 
În ceea ce priveşte celălalt punct forte al oraşului, participarea culturală, deşi cu uşoare fluctuaţii pe perioada 2010-2015, este categoria de indicatori cu cele mai bune poziţii, variind între locurile
a capacity of 446 seats44 -, made the number of spectators at cinema grow exponentially. 
1 şi 7, atingând prima poziţie în anul 2014.
As for the chapter of cultural infrastructure, the city is also highlighted, placing it over the whole period under review among the top ten positions. 
Printre factorii care au influenţat menţinerea unui consum cultural crescut raportat la numărul locuitorilor este apetitul pentru proiecţiile cinematografice.
What contributes to this positioning is the quite numerous and diverse character of the infrastructure elements, the city having museums, two movie theatre, a dramatic theatre and a theatre of animation, a Philharmonic and a popular orchestra. 
Deschiderea în martie 2013 a centrului de shopping Uvertura Mall care deţine un cinematograf - Cine Grand, primul cinematograf multiplex digital din Botoşani, cu o capacitate de 446 de locuri44 a făcut ca numărul de spectatori la cinema să crească exponenţial.
Regarding the evolution of the cultural vitality total index for Botoşani in 2010-2015, this keeps similar values, with the exception of 2014, where recorded a significant increase, occupying the 8th position in the top 15 cities for that year. 
Punctul mai slab al oraşului este categoria de industrii creative, care, după o aparentă redresare în 2011 şi 2012, a revenit la valori negative în 2013, 2014 şi 2015 din cauza fluctuaţiilor între creşterea şi scăderea profitului.
infrastructure cultural consumption ™ local expenses for culture Resources ™ Industries 
41 Informaţie preluată de pe http://stm.
The evolution of cultural vitality indices 111 
Evoluţia indicilor de vitalitate culturală 39
The evolution of Cultural Vitality index for Botoşani 
Evoluţia Indicelui de Vitalitate Culturală pentru municipiul Botoşani (2010-2015)
The first recommendation would be actions directed by the policy makers on the development of the city on categories of indicators that are not among its strong points, but they have potential. 
În ceea ce priveşte evoluţia indicelui total de vitalitate culturală pentru municipiul Botoşani pe perioada 2010-2015, acesta păstrează valori similare, cu excepţia anului 2014, unde înregistrează o creştere semnificativă, ocupând poziţia 8 în top 15 oraşe pentru anul respectiv.
We mention here budget support provided to cultural activities and the stimulation of creative industries that have potential for growth, but lack in stability. 
O primă recomandare ar fi acţiuni îndreptate de către factorii de decizie privind dezvoltarea oraşului pe categoriile de indicatori care nu sunt printre punctele forte, dar au potenţial.
From this point of view, the city oscillates between the 6th and 9th ranking positions for the period under review. 
Un tandem public-privat ar putea revigora peisajul cultural general al oraşului.
The evolution of Cultural Vitality indices by categories of indicators for the city of Iaşi (2010-2015) 
Evoluţia Indicilor de Vitalitate Culturală pe categorii de indicatori pentru municipiul Iaşi (2010-2015)
112 The cultural vitality of cities. 
40 Vitalitatea culturală a oraşelor.
Specialized human resources also maintained top 15 positions. 
Evoluţia Indicelui de Vitalitate Culturală pentru municipiul Iaşi (2010-2015)
Another weak point are the creative industries, category rather showing a downward trend. 
Punctele forte ale oraşului sunt industriile creative.
Also, the cultural vitality of this city can be increased by fostering the cultural participation, a category that recorded negative values throughout the period covered by the analysis. 
În acest sens, Liceul de Artă Octav Băncilă, Şcoala Populară de Arte Titel Popovici şi Universitatea Naţională de Arte „George Enescu" reprezintă centre puternice care formează un număr crescut de resurse umane în domeniul artelor.
Along with the number of students enrolled at the high school of art "Constantin Brăiloiu" and relative to the city's population, this type of indicator is ranked the 2nd in the top dedicated to human resources after Miercurea Ciuc, throughout the period under review. 
Cu toate că prezintă unele fluctuaţii pe perioada 2010-2015, categoria de indicatori privind cheltuielile alocate de autorităţile locale pentru cultură este un indicator ce înregistrează, alături de categoria resurselor umane, valorile cele mai ridicate.
The development of creative industries of the city would change the cultural landscape. 
Evoluţia indicilor de vitalitate culturală 41
Chart 25. 
Graficul 23.
The evolution of Cultural Vitality in categories of indicators for Târgu Jiu (2010-2015) 
Evoluţia Indicilor de Vitalitate Culturală pe categorii de indicatori pentru municipiul Satu Mare (2010-2015)
The cultural vitality of cities. 
a Infrastructură Participare- ^ Buget- Resurse umane a Industrii
The evolution of cultural vitality indices H5 
™ culturală consum cultural ™ cheltuieli pentru cultură specializate ™ creative
Chart 26. 
Graficul 24.
The evolution of Cultural Vitality index for Târgu Jiu (2010-2015) 
Evoluţia Indicelui de Vitalitate Culturală pentru municipiul Satu Mare (2010-2015)
Another strong point is the cultural consumption of the population, which has maintained at a constant value over the period considered, oscillating between the 5th position (2010 and 2011) and the 8th (2012, 2013, 2014, 2015). 
Evoluţia indicelui de vitalitate culturală pe perioada 2010-2015 a oscilat: după doi ani de evoluţie ascendentă (2011 si 2012), indicele a înregistrat cea mai mică valoare în 2013, pentru ca în 2014 si 2015 să cunoască din nou tendinţe de creştere.
The evolution of Cultural Vitality Index for categories of indicators in Brasov (2010-2015) 
Ofertele culturale diverse care să cuprindă cât mai multe segmente de potenţiali consumatori pot fi o soluţie.
116 The cultural vitality of cities. 
42 Vitalitatea culturală a oraşelor.
The evolution of cultural vitality index during the period under review followed a downward trend with a slight increase in 2013 and then with a significant rise in 2015, mainly due to the values recorded on creative industries category. 
Ca si în cazul oraşului Miercurea Ciuc, Târgu Jiu este un exemplu de oraş propulsat în top 15 de valorile crescute ale indicilor de la nivelul categoriei de resurse umane.
These can be directed towards services to attract greater cultural participation of the population. 
Tendinţe de creştere s-au înregistrat la nivelul infrastructurii culturale şi implicit la nivelul participării culturale.
The strength of the city which propels Bistriţa in the top 15 cultural vitality is represented by the budgetary expenditure earmarked for culture. 
Punctele slabe sunt reprezentate de industriile creative şi cheltuielile bugetare alocate pentru sectorul cultural, ambele categorii de indicatori înregistrând valori negative pe întreaga perioadă analizată, cu excepţia anului 2014 pentru categoria
Although the index of this category is strong, it is observed that along the period under review it went through fairly significant fluctuations, especially when comparing the situation in 2010 with the situation in the years after that. 
industriilor creative (an în care oraşul s-a plasat pe locul 12 în clasamentul dedicat acestei categorii, ascensiunea fiind produsă de o creştere bruscă a cifrei de afaceri şi a profitului).
Specialized human resources are another point of the city's vitality. 
Evoluţia indicelui de vitalitate a fost oscilantă.
A special situation is found at the cultural infrastructure, which had a spectacular development. 
După o scădere destul de pronunţată în 2013, au urmat doi ani de creştere constantă.
The exponential growth was also reflected at the level of cultural participation reaching form the 44th place in 2011 to the 15th position in 2013. 
Potenţialul cultural al oraşului este dat într-o mare măsură de două centre cu o capacitate crescută de formare a resurselor umane specializate.
The weak point of the the city is the creative industries sector with modest position in the ranking of this category of indicators. 
Oraşul nu deţine o infrastructură culturală foarte diversă, dar prin apariţia unei noi săli de cinematograf a stimulat vitalitatea acestei categorii şi a contribuit la creşterea consumului cultural.
The evolution of cultural vitality index for the period under review doesn't show an uniform trend. 
O dezvoltare a industriilor creative la nivelul oraşului ar schimba peisajul cultural.
The fact that the only city movie theatre has been closed in 2015 is one of the points that leads the whole 
Evoluţia Indicilor de Vitalitate Culturală pe categorii de indicatori pentru municipiul Târgu Jiu (2010-2015)
The cultural vitality of cities. 
Buget- Resurse umane a Industrii
The evolution of cultural vitality indices 117 
cheltuieli pentru cultură ™ specializate ™ creative
Chart 29. 
Vitalitatea culturală a oraşelor.
cultural consumption ” local expenses for culture 
Evoluţia indicilor de vitalitate culturală 43
Chart 30. 
Graficul 26.
The evolution of Cultural Vitality index for the city of Bistriţa (2010-2015) 
Evoluţia Indicelui de Vitalitate Culturală pentru municipiul Târgu Jiu (2010-2015)
On the other hand, in recent years, Bistriţa has become more visible through unconventional cultural forms such as dance troupes, an example of this being the band urban dance school REBORN. 
Un alt punct forte este consumul cultural al populaţiei, care se menţine la valori constante de-a lungul perioadei analizate, oscilând între poziţiile 5 (2010 şi 2011) şi locul 8 (2012, 2013, 2014, 2015).
These new forms of cultural production and cultural participation in the city may attract entrepreneurial initiatives to enhance and take full advantage of the creative potential of the city and the youth here. 
Un punct slab al oraşului sunt cheltuielile bugetare alocate pentru cultură, dimensiune care a înregistrat valori negative ale indicelui de vitalitate pe fiecare an din analiză.
The hierarchy of the cities (2015) H9 
La această asecensiune a
Table 4. 
Graficul 27.
The rating of cities analyzed after participation in cultural activities index 
Evoluţia Indicilor de Vitalitate Culturală pe categorii de indicatori pentru municipiul Braşov (2010-2015)
* Bucharest was not included in the analysis 
Buget- Resurse umane ^ Industrii
The ranting of cities analysed according to expenditure budget allocated for culture 
44 Vitalitatea culturală a oraşelor.
* Bucharest was not included in the analysis 
Evoluţia indicilor de vitalitate culturală
concerning the budgetary data allocated for culture, City Hall of Călăraşi communicated the institution does not record budget expenditures for the cultural field in accordance with annexes sent NIRCT toward completion. 
Evoluţia indicelui de vitalitate culturală pe perioada analizată a urmat un trend descendent cu o uşoară creştere în 2013 şi apoi cu o ascensiune semnificativă în 2015, în principal datorită valorilor înregistrate pe categoria de industrii creative.
44 According to address no. 19338/08.11.2016 as a response to NIRCT's request 
Braşov este un oraş cu un potenţial cultural şi creativ crescut.
There is a limited number of cities which retains the same level of vitality on a longitudinal period and the same or similar positions in the rankings compiled on vitality period 2010-2015 and even compared to previous years. 
Dacă la nivelul anului 2011 au fost raportate ca elemente de infrastructură muzeu, biblioteci şi un cinematograf, la nivelul anului 2014 infrastructura raportată cuprinde, pe lângă cele existente în 2011, un teatru de păpuşi, orchestră populară, ansambluri artistice.
On the other hand, in the top of the vitality we can notice unusual appearances such is the case of cities Satu Mare and Sfantu Gheorghe, Târgu Jiu, Sfântu Gheorghe or Bistriţa. 
Creşterea exponenţială s-a reflectat şi la nivelul participării culturale, oraşul ajungând de pe locul 44 în 2011 pe locul 15 în 2013.
Another type of indicator that proved an engine of cultural vitality for an increasing number of municipalities is represented by specialized human resources category. 
Punctul slab al oraşului este un sector al industriilor creative cu poziţii modeste în clasamentul acestei categorii de indicatori.
This kind of resources can shape the development of the local cultural and creative landscape. 
Evoluţia indicelui de vitalitate culturală pentru perioada analizată nu prezintă o tendinţă uniformă.
Although there is an element of vitality which depends on the category of cultural infrastructure, cultural consumption becomes a major stake in the local development of cities and towns, having also, as the creative industries, a big impact in stimulating and maintaining the local vitality. 
Deoarece Bistriţa este un oraş cu un număr crescut de resurse umane care se formează în instituţii cu profil cultural, ar fi de dorit ca acest grup de tineri cu potenţial să beneficieze de servicii şi facilităţi culturale care să-i stimuleze în acţiuni cu caracter cultural.
Creative Cities International, LLC, The Vitality IndexTM Ranking of 35 U.S. Cities. 
Evoluţia Indicilor de Vitalitate Culturală pe categorii de indicatori pentru municipiul Bistriţa (2010-2015)
PricewaterhouseCoopers, Cities of the Future - Global Competition, Local Leadership. 
Aceste ierarhii sunt importante prin posibilitatea de a vizualiza
2005, available at https://www.pwc. com/gx/en/government-public-sector-research/pdf/cities-final.pdf (accessed at 19.09.2016) 
mai bine dinamica fiecărei categorii de indicatori în paralel cu poziţionarea oraşului după indicele final de vitalitate la nivelul anului respectiv.
Position in cultural participation index (2014) 
Clasamentul oraşelor analizate după Indicele de infrastructură culturală
Position after the final cultural vitality index 
*cu excepţia municipiului Bucureşti, care nu a fost inclus în analiză
" Bucharest was not included in the analysis 
Indicele de vitalitate culturală final
Position in the expenditure budget allocated for 
Bucureşti, care nu a fost inclus
* Bucharest was not included in the analysis 
Tabelul 5.
Position in the expenditure budget allocated for 
Clasamentul oraşelor analizate după Indicele cheltuielilor bugetare alocate pentru cultură
* Bucharest was not included in the analysis 
Poziţia in Indicele cheltuielilor bugetare alocate pentru cultură (2015)
Index of expenditure budget allocated for 
Tabelul 6.
Position in the specialized human resources 
Clasamentul oraşelor analizate după Indicele resurselor umane specializate
* Bucharest was not included in the analysis 
Bucureşti, care nu a fost inclus
Position in the specialized human 
Bucureşti, care nu a fost inclus
Index of expenditure budget allocated for 
Poziţia în Indicele participării culturale
* Bucharest was not included in the analysis 
*cu excepţia municipiului Bucureşti, care nu a fost inclus
Position in the expenditure budget allocated for 
Poziţia în Indicele participării culturale
* Bucharest was not included in the analysis 
Poziţia în Indicele cheltuielilor bugetare alocate pentru cultură (2013)
The hierarchy of cities (2011) 
Poziţia în Indicele de resurse umane specializate (2013)
Position in the cultural infrastructure 
Indicele de resurse umane specializate
* Bucharest was not included in the analysis 
Poziţia după Indicele de vitalitate culturală final
Position in the expenditure budget allocated for 
*cu excepţia municipiului Bucureşti, care nu a fost inclus
Index of expenditure budget allocated for 
Bucureşti, care nu a fost inclus
The hierarchy of cities (2010) 
Poziţia în Indicele participării culturale
the cultural participation index (2010) 
Poziţia în Indicele participării culturale
* Bucharest was not included in the analysis 
Poziţia în Indicele participării culturale
Position in the expenditure budget allocated for culture index (2010) 
*cu excepţia municipiului Bucureşti, care nu a fost inclus
Index of expenditure budget allocated for culture 
Bucureşti, care nu a fost inclus
Position in the expenditure budget allocated 
Bucureşti, care nu a fost inclus
Position in the specialized human resources 
Bucureşti, care nu a fost inclus
Position in the creative industries 
Bucureşti, care nu a fost inclus
Cultural Consumption Figures at Brancusi's House. 
• ■/; -■ j-T 2, 'k ' ■/$ \'M
national institute for cultural research and training 
O percepţie asupra ofertei culturale dinjudeţul Gorj
Authors: Carmen Croitoru (coordinator), Anda Becuţ Marinescu (coordinator), Ioana Ceobanu, George Matu, Bogdan Palici 
Autori: Carmen Croitoru (coordonator), Anda Becuţ Marinescu (coordonator), Ioana Ceobanu, George Matu, Bogdan Palici
CIP description of the National Library of Romania 
Descrierea CIP a Bibliotecii Naţionale a României
Cultural Consumption Figures at Brâncusi's House. 
Cifre de consum cultural acasă la Brâncuşi : o percepţie asupra ofertei
A Perception on the Cultural Offer in the County of Gorj / Carmen Croitoru (coord.), Anda Becuţ Marinescu (coord.), Ioana Ceobanu, George Matu, .... - Bârlad : Universul Academic; Bucureşti : Editura Universitară, 2018 ISBN 978-606-94566-9-9 ISBN 978-606-28-0747-4 
culturale din judeţul Gorj / Carmen Croitoru (coord.), Anda Becuţ Marinescu (coord.), Ioana Ceobanu, George Matu, .... - Bârlad : Universul Academic; Bucureşti : Editura Universitară, 2018 ISBN 978-606-94566-9-9 ISBN 978-606-28-0747-4
TÂRGU JIU PEOPLE'S ART SCHOOL 
ŞCOALA POPULARĂ DE ARTĂ TÂRGU JIU
No. 53, Vasile Alecsandri Str., Târgu Jiu Phone: 0253 215 945 | Website: http://artegorj.ro 
Strada Vasile Alecsandri nr. 53, Târgu Jiu Tel: 0253 215 945 | Website: http://artegorj.ro
Bucharest | Phone: 0722 777 996 
Bucureşti | Tel: 0722 777 996
Study on Cultural Consumption in Gorj County 5 
Studiu de consum cultural la nivelul Judeţului Gorj 5
Focus Group - People's Art School of Tg. Jiu 49 
Şcoala Populară de Artă - o analiză de tip focus-grup 49
Study on Cultural Consumption in Gorj County 
Studiu de consum cultural la nivelul judeţului Gorj
Authors: Ioana Ceobanu, George Matu, 
Autori: Ioana Ceobanu, George Matu, Bogdan Pălici
National identity and the Centenary of the Great Union 9 
Identitate naţională şi Centenarul Marii Uniri 9
2.1 National and sub-national self-identification 9 
2.1 Autoidentificare naţională şi subnaţională 9
2.2 Subjective definition of national identity 11 
2.2 Definirea subiectivă a identităţii naţionale 11
2.3 Centenary of the Great Union 13 
2.3 Centenarul Marii Uniri 13
2.4 Definition of cultural identity in the county of Gorj 17 
2.4 Definirea identităţii culturale a judeţului Gorj 17
2.5 Protection of the built cultural heritage 18 
2.5 Protejarea patrimoniului cultural construit 18
Non-public cultural consumption 24 
Consumul cultural non-public 24
3.3 TV programmes consumption 26 
3.1 Consumul de radio 24
3.4 Consumption of written culture 28 
3.2 Consumul de muzică 25
3.6 Access of the Gorj population to domestic infrastructure 31 
3.5 Consumul de internet şi accesul la servicii de internet 29
Cultural consumption and participation in leisure activities 
3.6 Accesul populaţiei din Gorj la infrastructură domestică 31
4.1 Forms of participation in cultural activities 33 
4.1 Forme de participare la activităţi cu caracter cultural 33
4.2 Forms of participation in entertainment and leisure activities 34 
4.2 Forme de participare la activităţi de divertisment şi relaxare 34
4.3 Forms of participation in community activities 35 
4.3 Forme de participare la activităţi cu caracter comunitar 35
4.4 Profiles and types of public 36 
4.4 Profiluri şi tipuri de public 36
4.5 Top of cultural institutions attended 37 
4.5 Topul instituţiilor culturale frecventate 37
People's Art School 38 
Şcoala Populară de Artă 38
5.1 Profile of respondents among whom the People's Art School is known 42 
5.1 Profilul respondenţilor în rândul cărora Şcoala Populară de Artă are notorietate 42
6.1 National identity and the Centenary of the Great Union 45 
6.1 Identitate naţională şi Centenarul Marii Uniri 45
6.2 Non-public cultural consumption 45 
6.2 Consumul cultural non-public 45
6.3 Cultural consumption and participation in leisure activities in the public space in the county of Gorj. . . . 46 
6.3 Consumul cultural şi participarea la activităţile recreative în spaţiul public în judeţul Gorj . . . .46
The cultural consumption study in the county of Gorj is based on a survey on various culture-related themes, conducted by NIRCT in 2017 at the request of the People's Art School of Târgu Jiu. 
Studiul de consum cultural în judeţul Gorj are la bază un sondaj de opinie pe diverse teme legate de cultură, realizat de INCFC în anul 2017 la solicitarea Scolii Populare de Artă din Târgu Jiu.