natgillin/translations-raw huggingface dataset:
7 R. S. Mazzarella, ‘Constructing Youth: Media, Youth, and the Politics of Representation', in A. N. Valdivia (ed.), A Companion to Media Studies, Oxford, Blackwell Publishing Ltd, 2003. 
7 R. S. Mazzarella, 'Constructing Youth: Media, Youth, and the Politics of Representation', în A. N. Valdivia (ed.), A Companion to Media Studies, Oxford, Blackwell Publishing Ltd, 2003.
making decisions within the community (e.g. the counsel of the elders), the contemporary period has brought to our attention the concept of ageism. 
Din perspectivă socială, putem observa schimbări în ceea ce priveşte raportarea la bătrâneţe.
Similarly to sexism or racism, which denote a discriminatory process based on personal characteristics of sex or race, ageism denotes an age-based discriminatory process, most often referring to elderly people8. 
Spre exemplu, dacă în comunităţile tradiţionale bătrâneţea este o etapă de viaţă apreciată, fiind etapa care oferă unei persoane autoritatea de a lua decizii în cadrul comunităţii (de ex.: sfatul bătrânilor), perioada contemporană a adus în atenţie vârstlsmul (engl. ageism).
The ways in which ageing is seen from a medical point of view are complementary to the socio-cultural perspectives. 
Trebuie evidenţiat, însă, faptul că această raportare la conceptul de vârstlsm (sau ageism) trebuie tratată cu limitele de rigoare.
J.W. Rowe and R. L. Kahn mention that „research on aging has emphasized losses. 
Loredana Ivan menţionează că triada stereotip (componenta cognitivă)-prejudecată (componenta afectivă)-discriminare (componenta comportamentală) are două faţete pentru fiecare element: pozitivă şi negativă.
In the absence of identifiable pathology, gerontologists and geriatricians have tended to interpret age-associated cognitive and physiologic deficits as age-determined"9. 
Complementare perspectivelor socio-culturale sunt modalităţile în care îmbătrânirea, ca proces, este văzută din punct de vedere medical.
9 J. W. Rowe şi R. L. Kahn, ‘Human Aging: Usual and Successful', Science, vol. 237, 1987, p. 143. 
9 J. W. Rowe şi R. L. Kahn, 'Human Aging: Usual and Successful', Science, vol.
Active ageing in European context 171 
îmbătrânirea activă în context european 171
Active ageing in European context 
Îmbătrânirea activă în context european
On one hand, the access to financial resources and medical services has contributed to the improvement of the living standards of people, in general, but, from another point of view, this association has contributed to the construction of the image of a group characterised by passivity and dependence - attributes that underlie the perceptions on the social, political and economic participation of the elderly. 
La nivel european a fost creat de către Comisia Economică a Organizaţiei Naţiunilor Unite pentru Europa (CEE-ONU) un index de îmbătrânire activă segmentat în două mari dimensiuni: experienţa îmbătrânirii active şi capacităţi de îmbătrânire activă, împărţite la rândul lor în categorii şi indicatori specifici după cum urmează (conform Tabelului 1):
172 Active ageing in European context 
172 îmbătrânirea activă în context european
Active ageing index according to UNECE 
Indexul de îmbătrânire activă conform CEE-ONU
Independent, healthy and secure living 
Capacităţi şi mediu permisiv pentru îmbătrânire activă
Capacity and enabling environment for active ageing 
Rata de angajare între 55 - 59 de ani
Employment rate 55 - 59 years old 
Speranţa de viaţă la 55 de ani
Remaining life expectancy at the age of 55 
Rata de angajare între 60 - 64 de ani
Employment rate 60 - 64 years old 
Grija faţă de copii sau nepoţi
Care to children or grandchildren 
Acces la servicii de sănătate
Share of healthy life expectancy at the age of 55 
Rata speranţei de viaţă sănătoasă la 55 de ani
Employment rate 65 - 69 years old 
Rata de angajare între 65 - 69 de ani
• the indicators are collected from various studies conducted at European level surveys, from which they were derived as (national) macro indicators, through aggregations15. 
• indicatorii sunt colectaţi din diverse studii realizate la nivel european - sondaje de opinie, din care au fost derivaţi ca macroindicatori (la nivel naţional) prin
The model is based on a definition similar to WHO's, forwarded by A. Zaidi and a group of experts who worked at its development; this definition states that active ageing refers to the situation where people continue „to participate in the formal labour market as well as engage in other unpaid productive activities (such as care provision to family members 
Modelul are la bază o definiţie asemănătoare cu cea a OMS, propusă A. Zaidi şi un grup de experţi ce au lucrat la dezvoltarea sa, definiţie care menţionează că „îmbătrânirea activă se referă la situaţia în care oamenii continuă să participe pe piaţa muncii, dar şi să se angreneze în alte activităţi productive neplătite (cum ar fi îngrijirea membrilor familiei
14 For the labels of the indicators and other details see: http://www1.unece. org/stat/platform/display/AAI/Active+Ageing+Index+Home [Accessed on: 28.11.2016] 
14 Pentru etichetele indicatorilor în limba engleză, dar şi alte detalii, vezi: http:// wwwl.unece.org/stat/platform/display/AAI/Active+Ageing+Index+Home [Accesat: 28.11.2016]
For example, the indicator „social connectedness" uses questions from the study European Social Survey, which was last applied in Romania in 2008. 
Spre exemplu, indicatorul de „conectare socială" (eng. social connectedness) foloseşte întrebări din studiul European Social Survey, care a fost ultima oară aplicat în România în anul 2008.
The average of this indicator was a score of 24 (within an interval varying between a minimum of 24 and a maximum of 72.2 at the level of the 28 countries analysed). 
Media pe acest indicator a fost reprezentată de un scor de 24 (într-un interval care a variat, la nivelul a 28 de ţări, între un minimum de 24 şi un maximum de 72.2).
This score was also used to calculate the active ageing indicators between 2012 and 2014. 
Acest scor a fost folosit şi pentru calcularea indicatorilor de îmbătrânire activă în anii 2012 şi 2014.
and volunteering) and live healthy, independent and secure lives as they age"16. 
şi voluntariat) şi să trăiască vieţi sănătoase, independente şi sigure pe măsură ce îmbătrânesc"16.
What we must note is that the biggest differences from the EU average appear for the dimension that should be the basis of active ageing, i.e. the „active ageing capacities", as well as for the indicator „independent, healthy and secure living", which, by comparison with the other indicators from the dimension „active ageing experience" is also close to aspects mainly pertaining to capacities - e.g.: „financial security" or „access to health services". 
Ce trebuie remarcat este că cele mai mari diferenţe faţă de media UE apar în cazul dimensiunii care ar trebui să stea la baza îmbătrânirii active, şi anume „capacităţile de îmbătrânire activă", precum şi în cazul indicatorului de „trai independent, sănătos şi sigur" care, comparativ cu ceilalţi indicatori din dimensiunea „experienţa îmbătrânirii active", se apropie tot de aspecte care ţin mai degrabă de capacităţi - de ex.: „securitate financiară" sau „acces la servicii de sănătate".
Annual comparisons between Romania and the EU average, on the main dimensions of the active ageing index 
Comparaţii anuale între România şi media Uniunii Europene pe principalele dimensiuni ale indexului de îmbătrânire activă
Concept, Methodology and Final Results, Vienna, European Centre for Social Welfare Policy and Research, 2013, p. 6.. 
Concept, Methodology and Final Results, Viena, European Centre for Social Welfare Policy and Research, 2013, p. 6.
Social networks and approaches on the social capital 
Reţele sociale şi abordări cu privire la capitalul social
In conclusion, the relation of causality between the social capital (social networks) and cultural consumption preferences (behaviours) is bi-directional overall. 
relaţia de cauzalitate dintre capitalul social (reţelele sociale) şi preferinţele (comportamentele) de consum cultural este bi-direcţională.
The sociological discourse on the social capital is multiperspectival and entails various controversies23. 
Discursul sociologic cu privire la capitalul social este pluriperspectival şi implică controverse diverse23.
This lead to a multitude of theoretical models (approaches). 
Acest lucru a condus la o multitudine de modele (abordări) teoretice.
The classification of these theoretical approaches can be made by combining two dimensions: the measuring level (on individuals or groups) and the focus on the analysed type of social connections (i.e. the accent falls onto the social connections within the groups, on the individuals' social connections or on the groups' social connections with other individuals / other groups)24. 
Clasificarea acestor abordări teoretice poate fi realizată prin îmbinarea a două dimensiuni: nivelul de măsurare (individual sau de grup), respectiv accentul pe tipul de legături sociale analizat (respectiv accent pe legături sociale interne grupurilor, pe legături sociale ale indivizilor sau ale grupurilor cu alţi indivizi / alte grupuri)24.
Simply put, some approaches referring to the social capital are focused on the analysis of the individual social connections (e.g. the analysis of individual gains/constrains resulting from social connections). 
Mai simplu spus, unele abordări referitoare la capitalul social sunt centrate pe analiza legăturilor sociale individuale (de ex.: analiza câştigurilor / constrângerilor individuale de pe urma legăturilor sociale).
Other approaches are focused on the analysis of the social connections between the individuals of a social unit (group, organisation, collectivity, community etc.). 
Alte abordări sunt centrate pe analiza legăturilor sociale dintre indivizii unei unităţi sociale (grup, organizaţie, colectivitate, comunitate etc.).
174 Social networks and approaches on the social capital 
25 J.L. Molina, S. Petermann, & A. Herz, Defining and Measuring Transnational Fields, Gottingen: Max Planck Institute for the Study of Religious and Ethnic
communities, in the context of transnational migration fields25). 
174 Reţele sociale şi abordări cu privire la capitalul
The individual accumulation of resources is unequal, it is made in various degrees, being affected by the individuals' social connections. 
Acumularea individuală a resurselor este inegală, se realizează în grade diferite, fiind afectată de legăturile sociale pe care le au indivizii.
On the other hand, social capital is understood as a critical resource associated to groups or other social units27 (collective social capital or social capital as a public asset). 
Pe de altă parte, capitalul social este înţeles drept resursă critică asociată grupurilor sau altor unităţi sociale27 (capitalul social colectiv sau capitalul social ca bun public).
For example, the high density of connections within a community allows the institutionalisation of control and the sanctioning of the noncompliance with the dominant norms and emergency of reputation28. 
De exemplu, densitatea înaltă de legături din interiorul unei comunităţi permite instituţionalizarea controlului şi sancţionării nerespectării normelor dominante şi emergenţa reputaţiei28.
The stability of the connections within a social unit is emphasised by Bourdieu and Wacquant, too, when they define social capital as „the sum of resources [...] that accrue to an individual or a group by virtue of possessing a durable network of more or less institutionalized relationships..." 
Stabilitatea legăturilor din interiorul unei unităţi sociale este subliniată şi de Bourdieu şi Wacquant, atunci când definesc capitalul social drept „suma resurselor [...] pe care un individ sau un grup le acumulează ca urmare a conectării la o reţea stabilă compusă din relaţii mai mult sau mai puţin instituţionalizate..."
29. Therefore, when discussing the social capital, the central question can be formulated in the following terms: is social capital an individual or a collective asset? 
29. Prin urmare, în discuţia referitoare la capitalul social, întrebarea centrală poate fi formulată în următorii termeni: este capitalul social un bun individual sau colectiv?
29 P. Bourdieu, & L.J.D. Wacquant, An Invitation to Reflexive Sociology, Cambridge, University of Chicago Press, 1992, p. 119. 
27 R. Putnam, 'Bowling Alone: America's Declining Social Capital', Journal of Democracy, vol. 6, nr. 1, 1995.
social capital, but, on the contrary, to illustrate the theoretical approach selected in this section. 
28 J.S. Coleman, 'Social Capital in the Creation of Human Capital', American Journal of Sociology, vol. 94, 1988.
Various analyses can be conducted at the level of personal networks built through generators of positions. 
29 P. Bourdieu, & L.J.D. Wacquant, An Invitation to Reflexive Sociology, Cambridge, University of Chicago Press, 1992, p. 119.
Subsequent to the classification of occupations on the prestige criterion, for each ego we can calculate, for example, the scope and degree of coverage (extensity), depending on the indentified alteri31. 
Ulterior clasificării ocupaţiilor pe criteriul prestigiului, pentru fiecare ego se poate calcula, spre exemplu, amplitudinea şi gradul de acoperire (engl. extensity), în funcţie de alterii identificaţi31.
The access an ego has to different social positions (by means of the identified alteri) can explain the preference for a certain type of cultural behaviour32. 
Accesul pe care un ego îl are la diferite poziţii sociale (prin intermediul alterilor identificaţi) poate explica preferinţa pentru un anumit tip de comportament cultural32.
Furthermore, within the analysis we can calculate the impact the position with the highest prestige (upper reachability) accessed by an ego has on the cultural consumption behaviour. 
De asemenea, în cadrul analizei poate fi evaluat impactul pe care poziţia cu prestigiul cel mai înalt (engl. upper reachability) accesată de un ego îl are asupra comportamentului de consum cultural.
In the analysis section of this chapter we shall use various data on the access of individuals (with focus on the seniors) to certain positions, in order to explain the variation of the cultural consumption behaviours. 
în cadrul acestui capitol, în secţiunea de analiză, vom utiliza diverse date cu privire la accesul pe care indivizii (cu accent pe persoanele vârstnice, seniorii) îl au la anumite poziţii, pentru a explica variaţia comportamentelor de consum cultural.
This orientation is supported by various studies showing that individuals learn about the availability of certain consumption goods through a process of dissemination, from alteri that they already know33. 
Această orientare este susţinută de diverse studii care indică faptul că indivizii învaţă despre disponibilitatea anumitor bunuri de consum printr-un proces de difuzie, de la alteri pe care deja îi cunosc33.
In other words, the openness to certain cultural products and behaviours is also the result of the social influence and of the process of dissemination through social networks34. 
Altfel spus, deschiderea către anumite produse şi comportamente culturale este şi rezultatul influenţei sociale şi al procesului de difuzie care se realizează prin intermediul reţelelor sociale34.
The analyses conducted 
Rezultatele răspund unor întrebări de cercetare exploratorie precum:
Hsung, 'The Position Generator: Measurement Techniques for Investigations of Social Capital', in N. Lin, K. Cook, R.S. Burt (eds.), Social Capital. 
Hsung, 'The Position Generator: Measurement Techniques for Investigations of Social Capital', în N. Lin, K. Cook, R.S. Burt (eds.), Social Capital.
were mainly focused on the age category of seniors. 
în ce consta consumul cultural în rândul seniorilor?
To what extent are various cultural capital types present among seniors and how do they facilitate active ageing? 
Secţiunea de rezultate se încheie cu ilustrarea gradului de acces al seniorilor la diverse resurse sociale.
The results section completes with the illustration of the degree of seniors' access to various social resources. 
Accesarea resurselor sociale este măsurată prin analiza legăturilor sociale directe pe care seniorii le au cu diferite poziţii sociale (ocupaţionale).
The access to social resources is 
Rezultatele prezentate în această secţiune a capitolului sunt în măsură
During the analyses to be reported here we used a series of filters and sub-samples depending on their specificity, and these aspects will be highlighted, where applicable, in the tables and graphs. 
în cadrul analizelor ce urmează a fi raportate au fost utlizate o serie de filtre şi sub-eşantioane în funcţie de specificul fiecăreia, aspecte care vor fi evidenţiate, unde va fi cazul, în cadrul tabelelor şi graficelor.
We must mention that in the first part of the analyses (sections „Retirement and cultural participation", „Public cultural participation and consumption offer"; „Retirement and hobbylike activities"; „Old age and barriers in cultural participation") the presented results include a sub-sample of retired persons (on normal retirement or on ill-health retirement) who are at least 60 years old (as a biological characteristic). 
Trebuie menţionat că în prima parte a analizelor (secţiunile: „Pensionare şi participare culturală"; „Oferta de consum şi de participare culturală publică"; „Pensionare şi activităţi de tip hobby"; „Bătrâneţe şi bariere pentru participarea culturală") rezultatele prezentate includ un sub-eşantion de persoane pensionate (normal sau pe caz de boală) şi care au cel puţin 60 de ani (drept caracteristică biologică).
For the second part of the analyses we only used the biological characteristic for the selection of the seniors: the persons who stated they were 63 years old and above were selected. 
Pentru cea de-a doua parte a analizelor am folosit drept criteriu de selecţie a seniorilor doar caracteristica biologică, fiind alese persoane care au declarat că au 63 de ani şi peste.
The indicators used for the analyses were defined / built as follows: 
Indicatorii folosiţi pentru analize au fost definiţi / construiţi după cum urmează:
5.1 Types of cultural capital: 
5.1 Tipuri de capital cultural:
• The emergent cultural capital35 indicator was built by 
Indicatorul de capital cultural emergent35 a fost construit utilizând 15 variabile ce fac referire la frecvenţa utilizării
35 The definition advanced by Savage et. al contains more elements - the consumption of cultural products associated with sports activities and the preference for traditional folk / commercial and contemporary music - but we chose to focus on the use of Internet for two reasons. 
35 Definiţia propusă de Savage et. al. conţine mai multe elemente - consumul de produse culturale asociate activităţilor sportive şi preferinţa pentru muzică populară / comercială şi contemporană -, însă am ales să ne axăm pe utilizarea internetului din două motive.
First, statistically and methodologically speaking, building an index containing all the three elements is not recommended unless they are measured by using the same scale for the answers. 
In primul rând, din punct de vedere statistic şi metodologic, construirea unui index care să conţină toate cele trei elemente nu este recomandată dacă ele nu sunt măsurate folosind aceeaşi
measured through the analysis of the seniors' direct social connections with various social (occupational) positions. 
să faciliteze descrierea capitalului social, a capitalurilor culturale şi a consumului cultural în rândul seniorilor.
We obtained a theoretical and empirical interval, varying between a minimum of 0 and a maximum of 15. 
A fost obţinut un interval atât teoretic, cât şi empiric, care variază între un minimum de 0 şi un maximum de 15.
The average in the elderly sub-sample was 2.8. 
Media în sub-eşantionul de vârstnici a fost 2,8.
Further on, the persons were divided in two categories: 0 - emergent cultural capital under the average and 1 - emergent cultural capital above the average; a score of 3 (approximate average from sub-samples) was set as division point. 
Mai departe, persoanele au fost împărţite în două categorii: 0 - capital cultural emergent sub medie şi 1 - capital cultural emergent peste medie, stabilind ca punct de împărţire un scor de 3 (medie aproximativă din sub-eşantioane).
index and also sends us to a theoretical area which has been progressively growing in the social sciences literature in the last years, focused on the digital divide, which presumes that the persons' access to digital information is a factor of social stratification. 
Din punct de vedere teoretic, am ales să ne centrăm pe aceste element (utilizarea internetului) întrucât este inclus în indexul de îmbătrânire activă şi, de asemenea, trimite către o zonă teoretică din ce în ce mai expansivă în literatura ştiinţelor sociale din ultimii ani, axată pe divizarea digitală (engl. digital divide), ce prezumă că accesul persoanelor la informaţie în manieră digitală reprezintă un factor de stratificare socială.
the genres appreciated by a person within an artistic manifestation. 
amplitudinea numărului de genuri, din cadrul unei manifestări artistice, pe care o persoană le apreciază.
Twelve variables were selected, measuring the respondents' preferences for various music genres, grouped into three categories: a) alternative music genres (rock; hip-hop/rap; electronic; experimental); b) commercial music genres (traditional folk/ethno; foreign pop; Romanian pop; manele); and c) „elitist" music genres (classical; jazz; blues; opera / operetta). 
Au fost selectate 12 variabile ce măsoară preferinţa respondenţilor pentru diverse genuri de muzică, grupate în trei categorii: a) genuri de muzică alternativă (rock; hiphop/rap; electronică; experimentală); b) genuri de muzică comercială (populară/etno; pop străină; pop autohtonă; manele); şi c) genuri de muzică „elitistă" (clasică; jazz; blues; operă / operetă).
The variables were dichotomised as follows: 1 = {Very often; Often} and 0 = {Not rarely, nor often; Rarely; Very rarely; Never}. 
Variabilele au fost dihotomizate după modelul: 1 = {Foarte des; Des} şi 0 = {Nici rar, nici des; Rar; Foarte rar; Niciodată}.
Further on, the indicator was created by selecting those who listen to at least one music genre („often" or „very often) from at least two different music categories and including them in the category of „omnivores" (persons with a diverse cultural capital). 
Mai departe, indicatorul a fost creat prin selecţia celor care ascultă cel puţin un gen de muzică („des" sau „foarte des") din cel puţin două categorii muzicale diferite şi includerea lor în categoria „omnivori" (persoane cu capital cultural variat).
The other persons, who listen to music genres from the same category, were included in the category of „univores" (persons with homogenous cultural capital). 
Celelate persoane, care ascultă genuri de muzică din aceeaşi categorie, au fost incluse în categoria „univori" (persoane cu capital cultural omogen).
• The indicator of high cultural capital in music consumption comprises four variables, i.e. how often the respondents stated they listened to: classical / symphonic music, opera / operetta, jazz and blues, re-coded as follows: 1 = {Very often; Often} and 0 = {Not rarely, nor often; Rarely; Very rarely; Never}. 
• Indicatorul de capital cultural ridicat în consumul de muzică cuprinde patru variabile, şi anume cât de des au declarat respondenţii că ascultă: muzică clasică / simfonică, operă / operetă, jazz şi blues, recodificate astfel: 1 = {Foarte des; Des} şi 0 = {Nici rar, nici des; Rar; Foarte rar; Niciodată}.
5.2 Items of public cultural consumption together with family and friends: 
5.2 Itemi de consum cultural public împreună cu prietenii sau familia:
The public cultural consumption was operationalised 
Consumul cultural public a fost operaţionalizat în cadrul
within the survey depending on the attendance / consumption 
anchetei prin frecventarea / consumul următorilor itemi: