natgillin/translations-raw huggingface dataset:
124 Leisure as a form of symbolic consumption 
124 Petrecerea timpului liber ca formă de consum simbolic
In Marxist approaches, the leisure ways are discussed for their role in shaping and maintaining the social classes as groups of individuals with shared interests17. 
În abordările marxiste, modurile de petrecere a timpului liber sunt discutate pentru rolul lor în formarea şi menţinerea claselor sociale ca grupuri de indivizi ce au interese comune17.
These interests are deemed to result either from the relation with the means of production18, or from the processes of socialisation and shaping the subjective awareness of belonging to a social class19. 
Aceste interese sunt considerate a rezulta fie din relaţia cu mijlocele de producţie18, fie din procesele de socializare şi de formare a conştiinţei subiective de apartenenţă la o clasă socială19.
According to Marxist approaches, the symbolic consumption is understood as an ensemble of practices through which the inequalities that describe a social stratification system are manifested. 
Conform abordărilor marxiste, consumul simbolic este înţeles ca un ansamblu de practici prin intermediul cărora se manifestă inegalităţile ce descriu un sistem de stratificare socială.
In this respect, we can consider that the distribution of the public cultural consumption across various social categories is capable of revealing the degree of social mobility that characterises a society. 
În acest sens, se poate considera că distribuţia consumului cultural public între diferite categorii sociale este capabilă să pună în evidenţă gradul de mobilitate socială ce caracterizează o societate.
For example, the situation of identifying a polarisation of the public cultural consumption at the level of homogenous groups of individuals may represent a clue for some barriers in the circulation of various forms of capital, which deprives certain members of the society from the resources necessary for the ascension on the social ladder. 
De exemplu, situaţia identificării unei polarizări a consumului cultural public la nivelul unor grupuri omogene de indivizi poate reprezenta un indiciu al unor bariere în circulaţia diferitelor forme de capital, ceea ce privează anumiţi membri ai societăţii de resursele necesare accederii pe scara socială.
In Weberian approaches, the concept of social class also plays an important role, but the social class is mainly understood in terms of stratification based on status. 
În abordările weberiene, conceptul de clasă socială joacă, de asemenea, un rol important, însă clasa socială este mai degrabă înţeleasă în termenii stratificării pe bază de status.
A great part of the approaches based on the Weberian theories20 discuss the role of the cultural consumption practices in 
O mare parte dintre abordările fundamentate în teoriile weberiene20 aduc în discuţie rolul practicilor de consum cultural
18 Karl Marx and Friedrich Engels, ‘Historical Materialism. 
18 Karl Marx şi Friedrich Engels, ‘Historical Materialism.
building a middle class, understood as a status group, rather than a social formation articulated on the basis of economic interests. 
în constituirea unei clase de mijloc, înţeleasă ca grup de status, mai degrabă decât ca formaţiune socială articulată pe baza intereselor economice.
In this respect a process of fragmentation of the middle class is pointed out from the viewpoint of the symbolic consumption21. 
În acest sens, este punctat un proces de fragmentare a clasei sociale de mijloc din punctul de vedere al consumului simbolic21.
Understood as such, the feature of the middle class is that it is characterised by a heterogeneity of the cultural consumption practices. 
Înţeleasă astfel, particularitatea clasei sociale de mijloc este aceea că se caracterizează printr-o eterogenitate a practicilor de consum cultural.
Into this category equally fall the persons that resort to a cultural consumption of entertainment, carried out in collective context, as well as the persons who prefer a cultural consumption of affirming their private identity or based on cultural learning practices22. 
În această categorie intră deopotrivă persoanele care recurg la un consum cultural de divertisment, desfăşurat în contexte colective, dar şi persoanele care preferă un consum cultural de afirmare a identităţii private sau bazat pe practici de învăţare culturală22.
Such a heterogeneity of the groups that make up social classes is interpreted not only as a form of cultural omnivorousness, but also as reflecting an incapacity of the public consumption forms to become elements that maintain borders between social classes23. 
O astfel de eterogenitate a grupurilor ce formează clasele sociale este interpretată nu doar ca o formă de omnivorism cultural, ci şi ca reflectând o incapacitate a formelor de consum public de a se constitui în elemente ce menţin graniţe între clasele sociale23.
This means that the modalities of public cultural consumption are split from the social classification systems and they turn into a resource of building the social self. 
Aceasta înseamnă că modurile de participare culturală publică se desprind de sistemele de clasificare socială şi se transformă într-o resursă de construire a sinelui social.
For example, Andreq Trigg argues that the cultural consumption practices do not depend on one's position in the social class, but on certain lifestyles assumed by various members of the society, lifestyles that are part of the processes of individualisation, not of those of social stratification24. 
De exemplu, Andrew Trigg argumentează că practicile de consum cultural nu depind de poziţionarea în clasa socială, ci sunt dependente de anumite stiluri de viaţă asumate de diferiţi membri ai societăţii, stiluri de viaţă care sunt parte a proceselor de individualizare şi nu de stratificare socială24.
23 Koen Eijk and Hans Mommas, ‘Leisure, Lifestyle, and the New Middle Class', Leisure Sciences: An Interdisciplinary Journal, 26:4 (2004), 373-392. 
23 Koen Eijk şi Hans Mommas, ‘Leisure, Lifestyle, and the New Middle Class', Leisure Sciences: An Interdisciplinary Journal, 26:4 (2004), 373-392.
Leisure as a form of symbolic consumption 125 
Petrecerea timpului liber ca formă de consum simbolic 125
Social approaches discuss the role of the symbolic consumption in the socio-economic development, integrating those theoretical perspectives that can be the basis of drawing up public policies to promote participation in activities that increase the social and cultural capital, both individually and collectively. 
Abordările sociale discută despre rolul consumului simbolic în dezvoltarea socio-economică, integrând acele perspective teoretice care pot fundamenta elaborarea unor politici publice de promovare a participării la activităţi care sporesc capitalul cultural şi social atât la nivel individual, cât şi colectiv.
One of the approaches that discuss cultural participation as a form of symbolic consumption in relation with the socio-economic development belongs to Richard Florida. 
Una dintre abordările în care participarea culturală, ca formă de consum simbolic, este discutată în relaţie cu dezvoltarea socio-economică îi aparţine lui Richard Florida.
According to this author, creativity is an essential component of a region's prosperity: beyond its dependence on the geographical location (access to natural resources) or on the social capital existing within a community (social cohesion, establishment of confidence-based relationships), the socioeconomic development, in Florida's view, is dependent on attracting a creativity capital, characteristic to the persons who work in creative fields25. 
Conform perspectivei sale, creativitatea reprezintă o componentă esenţială a prosperităţii unei regiuni: mai mult decât a fi dependentă de localizarea geografică (accesul la resurse naturale) sau de capitalul social existent în cadrul unei comunităţi (coeziune socială, fundamentarea unor relaţii bazate pe încredere), dezvoltarea socio-economică, în viziunea sa, este dependentă de atragerea unei capital de creativitate, caracteristic persoanelor ce activează în domenii creative25.
In the context of the post-industrial society, cultural and recreational activities are approached as a „metaphor of the human condition in modernity"26. 
În contextul societăţii post-industriale, activităţile culturale şi recreative sunt abordate ca „metaforă a condiţiei umane în modernitate"26.
The modernity phenomenon has questioned various aspects of the social organisation, which forced the individuals to identify new references to build their existence around. 
Fenomenul modernităţii a pus sub semnul întrebării diferite aspecte ale organizării sociale, ceea ce i-a determinat pe indivizi să identifice noi repere în funcţie de care să-şi definească existenţa.
These references were identified in the leisure practices, which are becoming a prototype of the liberation from social constraints, of searching one's authenticity and of self-repositioning27. 
Aceste repere au fost identificate în practicile de petrecere a timpului liber, care devin un prototip al eliberării de constrângerile sociale, al căutării autenticităţii şi al repoziţionării sinelui27.
Liberal approaches are conceptually and pragmatically based on the principle of services massification and democratisation28. 
Abordările liberale au ca fundament conceptual şi pragmatic principiul accesibilizării şi democratizării serviciilor28.
In the cultural field, massification entails an improvement of the public cultural infrastructure and of the supply of leisure services, while democratisation refers to the facilitation of the access to cultural and artistic activities for individuals from all social categories. 
În domeniul cultural, accesibilizarea presupune o îmbunătăţire a infrastructurii culturale publice şi a ofertei de servicii destinate petrecerii timpului liber, în timp ce democratizarea se referă la facilitarea accesului indivizilor din toate categoriile sociale la activităţile cultural-artistice.
According to the liberal perspectives, the cultural or social capital existing at the level of a community is understood as a determinant or, at least, as a support for the socio-economic development. 
Conform perspectivelor liberale, capitalul cultural sau social existent la nivelul unei comunităţi este înţeles ca factor determinant sau, cel puţin, ca suport al dezvoltării socioeconomice.
Thus, the cultural consumption in the public space is discussed for its transforming and emancipating role, which derives from the fact that the massification and democratisation of cultural services give socially-excluded persons the possibility to accumulate various forms of capital (cultural, intellectual, relational capital), which can be converted into economic capital29. 
Astfel, consumul cultural în spaţiul public este discutat pentru rolul său transformator şi emancipator ce derivă din faptul că accesibilizarea şi democratizarea serviciilor culturale oferă categoriilor de persoane supuse excluziunii sociale posibilitatea acumulării diferitelor forme de capital (cultural, intelectual, relaţional) ce pot fi convertite în capital economic29.
This is why the component of the cultural participation of the population appears relevant not only in the public policies of reducing social exclusion, but also in those pertaining to the growth of the living standards. 
De aceea, componenta participării culturale a populaţiei apare relevantă nu doar în politicile publice de reducere a excluziunii sociale, ci şi în cele de creştere a nivelului de trai.
Liberal approaches are mainly characterised by the theorisation and identification of the measures to reduce inequalities that characterise various forms of participation in the public space. 
Abordările liberale sunt caracterizate îndeosebi de teoretizarea şi identificarea măsurilor de reducere a inegalităţilor ce caracterizează diferite forme de participare în spaţiul public.
Considering that the types of inequalities observed on the cultural level are inter-connected with the inequalities that exist on the economic or social level30, the interventions for the massification and democratisation of the cultural participation are understood as an integral part of a wider process, through which persons with a limited access to material or symbolic 
Considerând că tipurile de inegalităţi observate pe plan cultural sunt inter-relaţionate cu inegalităţile existente pe plan economic sau social30, intervenţiile de accesibilizare şi democratizare a participării culturale sunt înţelese ca parte integrantă a unui proces mai amplu, prin care persoanelor care au un acces limitat la
126 Interpretative framework of the cultural and recreational participation forms 
126 Cadrul interpretativ al formelor de participare culturală şi recreativă
resources are offered opportunities to develop their cultural capital (cultural empowerment). 
resurse materiale sau simbolice li se oferă oportunităţi de dezvoltare a capitalului cultural31.
The challenges in creating efficient public policies for the massification and democratisation of the public cultural consumption are deemed to result from two phenomena specific to the present society. 
Provocările în crearea unor politici publice eficiente de accesibilizare şi democratizare a consumului cultural public sunt considerate a rezulta din două fenomene ce caracterizează societatea actuală.
The first may be the phenomenon of cultural consumption commodification31, whose effect is the creation of a mass culture mainly focused on the dissemination of the commercial contents32. 
Primul poate fi considerat fenomenul comodificării consumului cultural32, ce are ca efect crearea unei culturi de masă axate îndeosebi pe diseminarea conţinuturilor comerciale33.
This situation affects the draw-up of public policies concerned with the liberalisation of the cultural consumption, by showing that the massification and democratisation of the cultural consumption should be accomplished simultaneously with 
Această situaţie are implicaţii asupra elaborării politicilor publice privind liberalizarea consumului cultural, arătând că accesibilizarea şi democratizarea consumului cultural ar trebui să se realizeze concomitent creşterii capitalului educaţional în rândul
the growth of the educational capital among persons prone to cultural exclusion33. 
persoanelor expuse excluziunii culturale34.
The second phenomenon is associated with the situations wherein the existing divisions in cultural participation are viewed as being generated by the cultural industries, through a segmentation of the public34. 
Al doilea fenomen este asociat situaţiei în care diviziunile existente în participarea culturală sunt considerate a fi produse de industriile culturale printr-o segmentare a publicului35.
However, we should not forget that a polarisation of the cultural participation between different social categories may be due not only to social exclusion processes, but also to other factors. 
Cu toate acestea, nu trebuie pierdut din vedere faptul că o polarizare a participării culturale între diferite categorii sociale se poate datora şi altor factori, nu doar unor procese de excluziune socială.
For example, various minority groups do not embrace certain forms of cultural participation, on one hand as a consequence of an assumed choice determined by individual preferences, and on the other hand as a consequence of a low degree of information on the cultural services offer. 
De exemplu, diverse grupuri minoritare nu îmbrăţişează anumite forme de participare culturală, pe de o parte ca urmare a unei alegeri asumate determinate de preferinţele individuale, iar pe de altă parte ca urmare a unui grad redus de informare asupra ofertei de servicii culturale.
Interpretative framework of the cultural and 
Cadrul interpretativ al formelor de participare
The types of symbolic consumption shaped at the level of a society are in relation with the forms of social organisation and with the dominant social regimes. 
Tipurile de consum simbolic ce se conturează la nivelul unei societăţi se află în relaţie cu formele de organizare socială şi cu regimurile sociale dominante.
This is why highlighting the wider context is essential for the understanding of the ways of participating in the public life. 
De aceea, o evidenţiere a contextului mai larg este esenţială pentru înţelegerea modurilor de participare la viaţa publică.
In this section we shall try to outline a series of directions, depending on which the results of the study can be interpreted, taking into account that the leisure ways have implications on the assimilated forms of cultural and social capital. 
Pe parcursul acestei secţiuni vom încerca să creionăm o serie de direcţii în funcţie de care rezultatele studiului pot fi interpretate, ţinând cont de faptul că modurile de petrecere a timpului liber au implicaţii asupra formelor de capital cultural şi social asimilate.
Starting from the analytical frame used by the 'U.S. National Endowment of the Arts', we shall describe the sides of the social organisation that determine particularities of the cultural 
Pornind de la cadrul analitic folosit de 'U.S. National Endowment of the Arts', vom descrie pe rând laturile organizării
consumption, one by one. 
sociale ce determină particularităţi ale practicilor de consum cultural.
Therefore, Figure 1 has the purpose to provide an understanding of the references used in the interpretation of the forms of participation in activities within the public space. 
Aşadar, Figura 1 are scopul de a asigura o înţelegere a reperelor utilizate în interpretarea formelor de participare la activităţi în spaţiul public.
The figure is an adaptation of the cultural and recreational participation diagram drawn by the UNESCO Institute for Statistics36 it integrates the conceptual structure underpinning the interpretation of the analysis in this chapter. 
Figura constituie o adaptare a schemei de participare culturală şi recreativă elaborată de Institutul pentru Statistică UNESCO36 şi integrează structura conceptuală în baza căreia analiza cuprinsă în acest capitol este interpretată.
In its initial form, the diagram is made from three levels of cultural consumption, in the following order: cultural literacy, cultural participation practices and consumption of cultural products and services. 
În forma iniţială, schema este alcătuită din trei niveluri ale consumului cultural, în următoarea ordine: alfabetizarea culturală, practicile de participare culturală şi consumul de produse şi servicii culturale.
Interpretative framework of the cultural and recreational participation forms 127 
Cadrul interpretativ al formelor de participare culturală şi recreativă 127
In this diagram, the social context is the ensemble of the elements from the outside environment which are not under the consumer-public's direct control, including infrastructure elements, access conditions, public policies in the field, historical aspects etc. Cultural literacy represents the learning of abilities to de-code contents, making the attainment of collective value orientations possible; these value orientations may be favourable to one form of participation in leisure activities or another. 
În schema de faţă, contextul social reprezintă ansamblul elementelor din mediul extern care nu se află sub controlul direct al publicului consumator, incluzând elemente de infrastructură, condiţii de acces, politici publice în domeniu, aspecte de ordin istoric etc. Alfabetizarea culturală reprezintă însuşirea unor abilităţi de decodificare a unui conţinut, făcând posibilă deprinderea unor orientări valorice colective, care pot fi favorabile unei forme sau alteia de participare la activităţi de petrecere a timpului liber.
They are shared by the members of a community and are learned through the socialisation process, becoming a framework used in the interpretation of the world. 
Aceste orientări valorice sunt împărtăşite de membrii unei comunităţi şi sunt deprinse prin procesul de socializare, devenind un cadru utilizat în interpretarea lumii.
Unlike cultural literacy, cultural competence requires a pragmatic knowledge of participation forms, based on a symbol system individually assumed and translated into introverted personal preferences. 
Spre deosebire de alfabetizare, competenţa culturală presupune o cunoaştere pragmatică a formelor de participare, în baza unui sistem de simboluri asumat individual şi transpus în preferinţe personale interiorizate.
While cultural consumption is defined in relation with the act of receiving a content, cultural participation can be discussed with regard to multiple ways of engagement and to the interactions built during the leisure activities. 
În timp ce consumul cultural este definit în relaţie cu actul de receptare a unui conţinut, participarea culturală poate fi discutată având în vedere multiple moduri de implicare şi interacţiunile stabilite în activităţile de petrecere a timpului liber.
Interpretative framework of cultural and recreational participation forms 
Cadrul interpretativ al formelor de participare culturală şi recreativă
4.1 Historical heritage as part of the social context 
4.1 Moştenirea istorică ca parte a contextului social
The leisure ways within the Romanian society can be discussed in relation to the influences which the communist regime had on the shaping of the cultural and recreational participation forms. 
Modurile de petrecere a timpului liber regăsite la nivelul societăţii româneşti pot fi discutate în relaţie cu influenţele pe care regimul comunist le-a avut în conturarea formelor de participare culturală şi recreativă.
Most of the time, the level of development of the western societies is adopted as reference or model to be attained by the former communist countries36. 
De cele mai multe ori, nivelul de dezvoltare a societăţilor occidentale este adoptat sub forma unui reper sau model ce se urmăreşte a fi atins de fostele ţări comuniste37.
This perspective may contribute to the diminishing of the cultural and economic specificities of the post-communist states, making their development process a „mimetic" one37. 
Această perspectivă poate contribui la diminuarea specificităţilor culturale şi economice ale statelor post-comuniste, făcând din procesul lor de dezvoltare unul „mimetic"38.
Ken Roberts and Collette Fagan (1999) believe that, in transition societies, young people are the age category within which it is most probable that new social „formations" may be articulated38, given the fact that this is a generation that did not experience the former political regime. 
Ken Roberts şi Collette Fagan (1999) consideră că, în societăţile aflate în tranziţie, tinerii constituie categoria de vârstă în rândul căreia este cel mai probabil ca noi „formaţiuni" sociale să fie articulate39, dat fiind faptul că aceasta reprezintă o generaţie care nu a avut experienţa fostului regim politic.
While a political system can be changed in a relatively short time and the economy can be transformed in a few years, the social relations and the cultural significations require generations to get transformed (thus, the leisure ways are inherited from the previous generation)39. 
Dacă un sistem politic poate fi schimbat într-un timp relativ scurt, iar economia poate fi transformată în câţiva ani, relaţiile sociale şi semnificaţiile culturale au nevoie de generaţii pentru a se transforma (astfel, modurile de petrecere a timpului liber sunt moştenite de la generaţia anterioară)40.
All these observations are applicable to the first generation that did not experience the former system; subsequently, other factors, such as the socio-economic status, may prevail in defining the types of participation in cultural and recreational activities40. 
Toate acestea sunt valabile pentru prima generaţie care nu a trăit în fostul sistem, după care este mai probabil ca alţi factori, precum statutul socio-economic, să conteze mai mult în definirea tipurilor de participare la activităţi culturale şi recreative41.
In her paper „What was socialism and what comes next?" 
În lucrarea „What was socialism and what comes next?"