natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The cultural consumption is the category of cultural vitality with the most modest values compared to other categories of indicators of this town. 
Industriile creative au şi ele o tendinţă oscilantă, având cele mai bune clasări în 2013 şi 2015, când s-au aflat pe poziţia 8.
From a rather high value in 2010, cultural vitality index followed a downward path in 2011 and 2012, then to rise again in 2013, mainly due to the value recorded on the category of expenses allocated from the local budget for the cultural sector. 
De la o valoare destul de crescută în anul 2010, indicele de vitalitate culturală a urmat o pantă descendentă în 2011 şi 2012, pentru ca apoi să crească din nou în 2013, în principal datorită valorii înregistrate pe categoria de cheltuieli alocate din bugetul local pentru sectorul cultural.
Years 2014 and 2015 are characterized by a sudden drop in vitality index due to the withdrawal of financial support granted by the authorities for the cultural domain. 
Anii 2014 şi 2015 sunt caracterizaţi de o scădere bruscă a indicelui de vitalitate ca urmare a restrângerii sprijinului financiar acordat de autorităţi domeniului cultural.
The cultural vitality of the city is characterized by rather strong oscillations from one year to the next, which signals a need to stabilize the elements that give this vitality. 
Vitalitatea culturală a oraşului este caracterizată de oscilaţii destul de puternice de la un an la altul, ceea ce semnalează o nevoie de stabilizare a elementelor care dau această vitalitate.
It is desirable to animate the cultural participation of the population, which has 
Este de dorit o animare a participării culturale a populaţiei,
K ■ 8 ^ g 8 
Graficul 3.
-i 1 111 13 ill II |i 
Evoluţia Indicilor de Vitalitate Culturală pe categorii de indicatori pentru municipiul Alba Iulia (2010-2015)
a Cultural Participation- ^ Budget- Human a Creative 
Participare- a Buget- Resurse umane a Industrii
“ infrastructure cultural consumption ^ local expenses for culture '**' Resources ™ Industries 
consum cultural ” cheltuieli pentru cultură ™ specializate “ creative
The evolution of cultural vitality indices 101 
Evoluţia indicilor de vitalitate culturală 29
the lowest values compared to the other categories of indicators. 
aceasta fiind dimensiunea cu valorile cele mai scăzute comparativ cu celelalte categorii de indicatori.
Harnessing local cultural and creative resources and attracting regional or international cultural partnerships can provide a beneficial boost to the cultural landscape of the city and can render an increase in cultural consumption. 
Valorificarea resurselor culturale si creative locale si atragerea de parteneriate culturale regionale sau internaţionale pot oferi un impuls benefic peisajului cultural al oraşului si pot angrena o creştere a consumului cultural.
The evolution of Cultural Vitality index for the city of Alba lulia (2010-2015) 
Evoluţia Indicelui de Vitalitate Culturală pentru municipiul Alba lulia (2010-2015)
Just like in the previous edition, the main factor of an increased cultural vitality for this city is the large number of specialized human resources. 
La fel ca în ediţia precedentă, factorul principal al unei vitalităţi culturale crescute pentru acest oraş este numărul mare de resurse umane specializate.
Although the city lacks at having an university centre with cultural profile, the Nagy Istvan art college the Popular School of Arts manage to encompass a large number of students and trainees in relation to the total number of the city's population. 
Deşi nu deţine un centru universitar cu profil cultural, Liceul de Artă Nagy Istvan şi Şcoala Populară de Artă reuşesc să cuprindă un număr mare de elevi şi cursanţi raportat la numărul total al populaţiei oraşului.
The city lies in the 1st place each year between those cities in the study which include this category of indicators. 
Oraşul se află pe primul loc în fiecare an dintre cei cuprinşi în studiu la nivelul acestei categorii de indicatori.
Another element of increased cultural vitality is represented by cultural infrastructure. 
Un alt element de creştere a vitalităţii culturale este reprezentat de infrastructura culturală.
From this point of view, Miercurea Ciuc retains its stability, while maintaining the very high places (3rd in 2011 and 5th in 2015). 
Din acest punct de vedere, Miercurea Ciuc îşi păstrează stabilitatea, menţinându-se pe locuri foarte ridicate (locul 3 în 2011 şi locul 5 în 2015).
The evolution of the cultural vitality index for Miercurea Ciuc was a fluctuating one. 
Evoluţia Indicilor de Vitalitate Culturală pe categorii de indicatori pentru municipiul Miercurea Ciuc (2010-2015)
102 The cultural vitality of cities. 
Evoluţia indicilor de vitalitate culturală
The city needs the development of the creative industries sector which presents potential through pretty good position in the ranking of this category (15th in 2015) and an expansion of cultural consumption, these representing weaker points at local level. 
Oraşul are nevoie de dezvoltarea sectorului de industrii creative care prezintă potenţial prin poziţii destul de bune în clasamentul acestei categorii (locul 15 în 2015) şi de o creştere a consumului cultural, acestea reprezentând punctele mai slabe la nivel local.
Cultural infrastructure has not been enriched in the period included in the analysis, which can mean a not very diverse cultural offer. 
Infrastructura culturală nu s-a îmbogăţit în perioada inclusă în analiză, ceea ce poate înseamna şi o ofertă culturală nu foarte diversă.
There is a large demand, as indicated by the growing number of spectators for the theatre performances in town. 
Cerere există, aşa cum indică numărul de spectatori în creştere la spectacolele de teatru din oraş.
Also, the existence of a movie theater in the city could boost public consumption, especially at the level of the categories of young consumers. 
De asemenea, existenţa unui cinematograf în oraş ar putea stimula consumul public, mai ales la nivelul categoriilor de consumatori tineri.
The evolution of Cultural Vitality index for Miercurea Ciuc (2010-2015) 
Evoluţia Indicelui de Vitalitate Culturală pentru municipiul Miercurea Ciuc (2010-2015)
At the same time, the creative industries category is maintained at high values, reaching from the 9th position in the top dedicated to this category of indicators in 2010 to the 4th position in 2015. 
Totodată, categoria industriilor creative se menţine la valori ridicate, ajungând de la poziţia 9 în clasamentul dedicat acestei categorii de indicatori în 2010 la poziţia 4 în 2015.
The creative industries sector is known to increase at all its levels: number of employees, turnover and profit. 
Sectorul industriilor creative cunoaşte creşteri pe toate nivelurile: număr de salariaţi, cifră de afaceri şi profit.
Another strong element of cultural vitality at the city level is the cultural infrastructure, Târgu Mures occupying 2nd place in the rankings dedicated to infrastructure category in the 20102013 period, and 3rd in 2014 and 2015. 
Un alt element de vitalitate culturală puternic la nivelul oraşului este infrastructura culturală, Târgu Mureş ocupând locul 2 în clasamentul dedicat pe categoria de infrastructură în perioada 2010-2013, şi locul 3 în 2014 şi 2015.
The city presents a high cultural consumption, swinging on the analyzed period between the 3rd and the 5th position in the top dedicated to this category of indicators. 
Oraşul prezintă şi un consum cultural ridicat, oscilând pe perioada analizată între locurile 3 şi 5 în topul dedicat acestei categorii de indicatori.
The evolution of cultural vitality index during the period under review has switched from downward to growth trends. 
Evoluţia indicelui de vitalitate culturală pe perioada analizată a trecut de la tendinţe de scădere la tendinţe de creştere.
The point of maximum increase was registered in 2014, mainly due to increased value at the level of the budget expenditure allocated to the cultural sector (3rd place in the ranking dedicated to the budget). 
Punctul de maximă creştere s-a înregistrat în 2014, în principal datorită valorii crescute la nivelul cheltuielilor bugetare alocate sectorului cultural (locul 3 în clasamentul bugetului dedicat).
Târgu Mures is a city which shows a high potential to remain in the first positions of the cultural vitality top. 
Târgu Mureş este un oraş care prezintă un potenţial ridicat de a-şi continua prezenţa în primele locuri ale topului de vitalitate culturală.
The city owns elements of vitality which can be found in the first position at the level of creative industries, cultural infrastructure, specialized human resources and cultural participation. 
Oraşul deţine elemente de vitalitate care se regăsesc în primele poziţii la nivel de infrastructură culturală, industrii creative, resurse umane specializate şi participare culturală.
This context gives the city the opportunity and the advantages to develop successful cultural projects which could contribute to local development and to create an image of the city as a cultural pole. 
Acest context oferă oraşului posibilitatea şi mediul favorabil pentru dezvoltarea unor proiecte culturale de succes care ar putea contribui la dezvoltarea locală şi la crearea unei imagini a oraşului ca pol cultural.
The evolution of cultural vitality indices 103 
Evoluţia indicilor de vitalitate culturală 31
local expenses for culture Resources “ Industries 
cheltuieli pentru cultură ™ specializate ™ creative
The evolution of Cultural Vitality index for the city of Târgu Mures (2010-2015) 
Evoluţia Indicelui de Vitalitate Culturală pentru municipiul Târgu Mureş (2010-2015)
Former European Capital of Culture (title held in 2007), Sibiu remains in first 5 places of the cultural vitality top. 
Fostă Capitală Culturală Europeană (titlu deţinut în 2007), Sibiu se menţine în primele 5 locuri ale topului de vitalitate culturală.
A city with a vibrant cultural life, Sibiu holds the first place in the rankings dedicated to cultural participation of the population in 2010, 2011, 2012 and 2013. 
Oraş cu o viaţă culturală vibrantă, Sibiu deţine primul loc în clasamentul dedicat participării culturale a populaţiei la nivelul anilor 2010, 2011, 2012 şi 2013.
Among other highlights of the city is the large number of specialized human resources (the city has a secondary school of art, The Popular School of Arts and Crafts Ilie Mincu and the Faculty of Letters and Arts from Lucian Blaga University). 
Printre celelalte puncte forte ale oraşului se găseşte şi numărul mare de resurse umane specializate (oraşul deţine un liceu de artă, Şcoala Populară de Arte şi Meserii Ilie Micu şi Facultatea de Litere şi Arte din cadrul Universităţii Lucian Blaga).
Other elements that maintain cultural vitality at a high level are the diverse cultural infrastructure, ranking between the 3rd place, the highest position, occupied in 2012, and 9th place in 2014. 
Alte elemente care menţin vitalitatea culturală la un nivel ridicat sunt infrastructura culturală diversă, oscilând între locul 3, cea mai înaltă poziţie, ocupată în 2012, şi locul 9, în 2014.
Creative industries were also placed in the top 10 positions in the dedicated ranking. 
De asemenea, industriile creative plasează oraşul în primele 10 poziţii în clasamentul dedicat.
An element of vitality with oscillating input are the sums allocated from the local budget for the cultural sector. 
Un element de vitalitate cu un aport oscilant sunt sumele alocate din bugetul local pentru sectorul cultural.
104 The cultural vitality of cities. 
32 Vitalitatea culturală a oraşelor.
The evolution of Cultural Vitality for categories of indicators for Sibiu (2010-2015) 
Evoluţia Indicilor de Vitalitate Culturală pe categorii de indicatori pentru municipiul Sibiu (2010-2015)
The evolution of cultural vitality index for the city of Sibiu is kept in a rather linear trend, the moment of maximum growth being in 2011 (when the index of cultural consumption is the highest). 
Evoluţia indicelui de vitalitate culturală pentru oraşul Sibiu se menţine într-o tendinţă mai degrabă liniară, momentul de creştere maximă fiind în 2011 (an în care indicele consumului cultural este cel mai ridicat).
At the opposite pole lies 2015, in which cultural vitality index has registered the lowest value (through lower values at the level of the categories of creative industries, cultural infrastructure and cultural consumption). 
La polul opus se află anul 2015, în care indicele de vitalitate culturală a înregistrat valoarea cea mai scăzută (prin valori mai scăzute la nivelul categoriilor de industrii creative, infrastructură culturală şi consum cultural).
Sibiu is a priviledged city with a well-known reputation given the city's vibrant cultural life. 
Sibiu este un oraş privilegiat, cu o notorietate crescută dată de viaţa culturală vibrantă a oraşului.
However, 2015 registered a drop in the index of cultural vitality. 
Cu toate acestea, anul 2015 a reprezentat o scădere a indicelui de vitalitate culturală.
A revival of diversified cultural offers can resuscitate the cultural participation of the population. 
O relansare a ofertelor culturale diversificate poate revigora participarea culturală a populaţiei.
The evolution of Cultural Vitality index for Sibiu (2010-2015) 
Evoluţia Indicelui de Vitalitate Culturală pentru municipiul Sibiu (2010-2015)
The evolution of cultural vitality indices 105 
Evoluţia indicilor de vitalitate culturală 33
Timisoara is a city with increased potential in all categories that comprise the cultural vitality. 
Timişoara este un oraş cu potenţial crescut la nivelul tuturor categoriilor care compun vitalitatea culturală.
The creative industries sector is highlighted, because it has been in the top 2nd position in 2010 and the 4th in 2012, while maintaining the 5th position for the rest of the years. 
Se detaşează sectorul industriilor creative, unde a atins locul 2 în anul 2010 şi locul 4 în 2012, menţinându-se în rest pe poziţia 5.
A city with a rich and diverse cultural infrastructure, Timisoara fell in the rankings dedicated for this category of indicators. 
Oraş cu o infrastructură culturală bogată şi diversă, Timişoara a scăzut în topul dedicat acestei categorii de indicatori.
In a comparison between 2010, when it was ranked the 3rd position at the infrastructure, and 2013, when it descended on the 14th position, we referred to the reduction of the number of libraries from 95 to 90, the number of museums from 11 to 9 and the disappearance of one of the three movie theatre. 
La o comparaţie a anului 2010, când a fost pe locul 3 la infrastructură, cu anul 2013, când a coborât pe locul 14, am sesizat reducerea numărului de biblioteci de la 95 la 90, a numărului de muzee de la 11 la 9 şi dispariţia uneia dintre cele 3 săli de cinematograf.
However, the index of vitality for the category of cultural participation rose from the 9th position in 2010 to the 5th position in 2013. 
Cu toate acestea, indicele de vitalitate pentru categoria de participare culturală a crescut de la locul 9 în 2010 la locul 5 în 2013.
Year 2010 is the one in which cultural vitality index recorded the highest value. 
Anul 2010 este cel în care indicele de vitalitate culturală a înregistrat cea mai ridicată valoare.
Indices for cultural infrastructure and local budgets allocated to culture also contributed to this value. 
Au contribuit, de asemenea, indicii pentru infrastructură culturală şi bugetul local alocat culturii.
Timisoara is a city with increased cultural potential for all categories of indicators that make up the cultural vitality. 
Timişoara este unul dintre oraşele cu potenţial cultural crescut pentru toate categoriile de indicatori care compun vitalitatea culturală.
In the past three years, cultural participation is the category of indicators from which we can observe a tendency of growth. 
În ultimii trei ani, participarea culturală este categoria de indicatori la care se observă o tendinţă de creştere.
This strength can be stimulated by the 2016 decision for the city to hold the title of European Cultural Capital in 2021. 
Acest punct forte poate fi stimulat de alegerea, în 2016, a oraşului pentru a deţine titlul de Capitală Culturală Europeană în 2021.
An example for this is Sibiu, the city which held this title in 2007 and that a few years after (2010-2013) still manages to retain first place in the ranking dedicated to cultural participation. 
Ca un exemplu în acest sens este cazul Sibiu, care a deţinut această titulatură în 2007 şi care la câţiva ani după (2010-2013) încă reuşeşte să se menţină pe prima poziţie în clasamentul dedicat participării culturale.
Moreover, the choice of Timisoara to become European Capital of Culture will certainly attract a growth not only at the level of cultural participation, but for the entire cultural landscape. 
Mai mult, alegerea oraşului Timişoara pentru a deveni Capitală Culturală Europeană sigur va atrage o emulaţie nu numai la nivelul participării culturale, ci la nivelul întregului peisaj cultural.
106 The cultural vitality of cities. 
cheltuieli pentru cultură specializate ™ creative
The evolution of Cultural Vitality index for Timisoara (2010-2015) 
Evoluţia Indicelui de Vitalitate Culturală pentru municipiul Timişoara (2010-2015)
Although a city with a cultural vitality pretty low on most categories of indicators, Sfântu Gheorghe is propelled to the top of the category of specialized human resources. 
Deşi un oraş cu o vitalitate culturală destul de scăzută pe majoritatea categoriilor de indicatori, este propulsat în top de categoria resurselor umane specializate.
The popular School of Arts and Crafts alongside Arts College Plugor Sandor represent strong centers of training in the arts. 
Şcoala Populară de Arte şi Meserii alături de Liceul de Arte Plugor Sandor reprezintă centre puternice de formare în domeniul artelor.
Thanks to them, Sfântu Gheorghe places 3rd in the ranking dedicated to this category of indicators for all the years covered in the analysis. 
Datorită lor, Sfântu Gheorghe ocupă locul 3 în clasamentul dedicat acestei categorii de indicatori pentru toţi anii cuprinşi în analiză.
Another strong point of this city's cultural vitality is the budgetary expenditure earmarked for culture - this category registered either in the top ten positions, either in the top 16. 
Un alt punct forte al vitalităţii culturale pentru acest oraş este reprezentat de cheltuielile bugetare alocate pentru cultură - categoria a înregistrat poziţii fie în top 10, fie în primele 16.
Also, cultural infrastructure is positioned between 11th place (2014) and 16th (2010). 
De asemenea, infrastructura culturală se poziţionează între locurile 11 (2014) şi 16 (2010).
Weaker points of the city from the viewpoint of cultural vitality are: cultural participation (the best being recorded 24th position in 2012) and creative industries (the best place in the rankings - 18th in 2010, lowest - 26th in 2012 and 2014). 
Punctele mai slabe ale oraşlui din punctul de vedere al vitalităţii culturale sunt: participarea culturală (cel mai bun loc înregistrat fiind poziţia 24 în anul 2012) şi industriile creative
A city with a very rich cultural infrastructure (holding a drama theater, artistic ensemble and museums, but lacking a Philharmonic orchestra, a cinema, a popular orchestra or a cultural center), Sfântu Gheorghe doesn't have an increased participation in this context. 
Oraş cu o infrastructură culturală nu foarte bogată (deţine teatru dramatic, ansamblu artistic şi muzee, dar îi lipsesc cinematograful, filarmonica, orchestra populară sau centrul cultural), Sfântu Gheorghe nu are în acest context nici o participare culturală crescută.
The city's cultural vitality is maintained mainly by training institutions in the arts and culture, which recorded an increased number of students and trainees enrolled. 
Vitalitatea culturală a oraşului este menţinută în principal de instituţiile de formare în domeniul artelor şi culturii care înregistrează un număr crescut de elevi şi cursanţi înscrişi.
Increased number of specialized human resources owned by the town and can be harnessed by engaging in the conduct of such programs and projects. 
soluţie sunt parteneriatele regionale sau transnaţionale care pot contribui la stimularea şi dezvoltarea potenţialului cultural al oraşului.
The specialized human resources category is one of the key points of the city, swinging between the 4th and the 5th position in rankings, except for 2011, when it was the 9th place. 
Categoria resurselor umane specializate este punctul tare al oraşului, oscilând între locurile 4 şi 5 la acest nivel, cu excepţia anului 2011, când s-a aflat pe locul 9.
Institutions which provide training in the arts for these resources are: art high school, popular school of art, as well as a Department of fine arts at the Valahia University. 
Instituţiile care asigură formarea acestor resurse în domeniul artelor sunt: liceul de artă, şcoala populară de artă, dar şi un departament de arte în cadrul Universităţii Valahia.
Another strong point of the city are the budgetary costs offered for culture, whose vitality index is in an upward trend since 2014. 
Un alt punct forte al oraşului sunt cheltuielile bugetare oferite pentru cultură, al căror indice de vitalitate se află într-o tendinţă ascendentă începând cu 2014.
A revival is also recorded for the cultural infrastructure, where it ranks 7th in 2013 and 6th in 2014. 
O revigorare se înregistrează şi la nivelul infrastructurii culturale, unde ocupă locul 7 în 2013 şi 6 în 2014.
The weak point of cultural vitality is the cultural participation of the population, the level of this category of indicators not exceeding the 18th position obtained in 2011. 
Punctul slab al vitalităţii culturale este participarea culturală a populaţiei, la nivelul acestei categorii de indicatori nedepăşind poziţia 18, obţinută în 2011.
The creative industries are characterized by strong oscillations of the 4th place in 2011 to the 31st in 2013, due to sharp decline in profits. 
Industriile creative sunt caracterizate de oscilaţii puternice, de la locul 4 în 2011 la locul 31 în 2013, cauza fiind scăderea bruscă a profitului.
A city with a quite precarious cultural infrastructure and weak cultural participation, Târgoviste may have an increased cultural vitality by stimulating these weaknesses, but also other dimensions that have potential for development, such as the creative industries, which showed fluctuations for the period under analysis between growth and decreasing trends. 
Evoluţia indicelui de vitalitate culturală pe perioada analizată s-a menţinut în valori relativ similare, cu excepţia anului 2015, când a înregistrat o creştere semnificativă, creştere dată de faptul că 2015 este singurul an din perioada analizată în care toate categoriile de indicatori care compun indicele final au valori pozitive.
A more animated cultural and creative environment, the creative human resource category that forms in the Arts (the highest category of cultural vitality for the city) and highlighting the historical strengths of the area may produce an increase in cultural identity and greater visibility. 
Oraş cu o infrasructură culturală destul de precară şi o participare culturală slabă, Târgovişte poate avea o vitalitate culturală crescută prin stimularea acestor puncte slabe, dar
108 The cultural vitality of cities. 
36 Vitalitatea culturală a oraşelor.
The evolution of Cultural Vitality indices by categories of indicators for the city of Târgoviste (2010-2015) 
Evoluţia Indicilor de Vitalitate Culturală pe categorii de indicatori pentru municipiul Târgoviste (2010-2015)
The evolution of Cultural Vitality index for the city of Târgoviste (2010-2015) 
consum cultural ™ cheltuieli pentru cultură specializate “ creative
As in the previous edition, the strength of cultural vitality for the city of Craiova is high regarding the financial support given by local authorities for the cultural sector. 
si a altor dimensiuni care au potenţial de dezvoltare, aşa cum sunt industriile creative, care pentru perioada analizată prezintă osicilaţii între tendinţe de creştere şi descreştere.