natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Digital skills, communication skills, technical skills, administrative and organisational skills, artistic skills 
administrative şi organizatorice, abilităţi artistice
Archives, Libraries, Books and mass media, Visual arts (plastic arts, photography, design), Research 
Abilităţi digitale, abilităţi de comunicare, abilităţi tehnice, abilităţi artistice
Digital skills, communication skills, technical skills, artistic skills 
Lettering (expert / specialist caligrafie)
Communication skills, technical skills, artistic skills 
Abilităţi de comunicare, abilităţi tehnice, abilităţi artistice
Stage manager in event production 
Manager de scenă în producţia de evenimente
Post-high school education or apprenticeship school 
Scoală postliceală sau sşcoală de maiştri
Books and mass media, Visual arts (plastic arts, photography, design), Performing arts (music, dance, theatre and other live performances), Audiovisual and media (film, radio, television, video, phonograms, multimedia works, videograms), Arhitectură, Advertising, Cultural heritage (museums, historical monuments, archaeological sites, intangible heritage), Crafts and art crafts 
Carte şi presă, Arte vizuale (arte plastice, fotografie, design), Artele spectacolului / Arte interpretative (muzică, dans, teatru şi alte spectacole „live”), Audiovizual şi media (film, radio, televiziune, video, fonograme, opere multimedia, videograme), Arhitectură, Publicitate, Patrimoniu cultural (muzee, monumente istorice, situri arheologice, patrimoniu imaterial), Artizanat şi meşteşuguri
Cultural heritage (museums, historical monuments, archaeological sites, intangible heritage) 
Patrimoniu cultural (muzee, monumente istorice, situri arheologice, patrimoniu imaterial)
Digital skills, communication skills, administrative and organisational skills 
Abilităţi digitale, abilităţi de comunicare, abilităţi administrative şi organizatorice
Cultural heritage (museums, historical monuments, archaeological sites, intangible heritage) 
Arte vizuale (arte plastice, fotografie, design)
Digital skills, communication skills, technical skills, administrative and organisational skills, artistic skills 
Patrimoniu cultural (muzee, monumente istorice, situri arheologice, patrimoniu imaterial)
Visual arts (plastic arts, photography, design) 
tehnice, abilităţi administrative şi organizatorice, abilităţi artistice
Performing arts (music, dance, theatre and other live performances) 
interpretative (muzică, dans, teatru şi alte spectacole „live”)
Arte vizuale (arte plastice, fotografie, design) 
PPC specialist (specialist campanii de
Abilităţi de comunicare, abilităţi administrative şi organizatorice 
Arte vizuale (arte plastice, fotografie, design), Artele
conversion payment pay-perclick promotion campaign specialist) 
interpretative (muzică, dans, teatru şi alte spectacole „live”), Audiovizual şi media
Communication skills, administrative and organisational skills 
videograme), Publicitate, Patrimoniu cultural (muzee,
Visual arts (plastic arts, photography, design) 
Patrimoniu cultural (muzee, monumente istorice, situri arheologice, patrimoniu
Cultural heritage (museums, historical monuments, archaeological sites, intangible heritage) 
Abilităţi de comunicare, abilităţi administrative şi
Communication skills, administrative and organisational skills 
Referent specialitate în design de produs
Archives, Visual arts (plastic arts, photography, design), Audiovisual and media (film, radio, television, video, phonograms, multimedia works, videograms) 
Arhive, Arte vizuale (arte plastice, fotografie, design), Audiovizual şi media (film, radio, televiziune, video, fonograme, opere multimedia, videograme)
Communication skills, technical skills, administrative and organisational skills 
Abilităţi de comunicare, abilităţi tehnice, abilităţi administrative şi organizatorice
Art and art collection objects consignment specialist 
Specialist consignare artă şi obiecte de colecţie
Visual arts (plastic arts, photography, design), Performing arts (music, dance, theatre and other live performances), Audiovisual and media (film, radio, television, video, phonograms, multimedia works, videograms), Advertising, Cultural heritage (museums, historical monuments, archaeological sites, intangible heritage), Crafts and art crafts, Research 
Arte vizuale (arte plastice, fotografie, design), Artele spectacolului / Arte interpretative (muzică, dans, teatru şi alte spectacole „live”), Audiovizual şi media (film, radio, televiziune, video, fonograme, opere multimedia, videograme), Publicitate, Patrimoniu cultural (muzee, monumente istorice, situri arheologice, patrimoniu imaterial), Artizanat şi meşteşuguri, Cercetare
Higher education / High school 
universitare de licenţă / Studii medii
Abilităţi digitale, abilităţi de comunicare, abilităţi tehnice, abilităţi administrative şi organizatorice 
Specialist contabil cu specializare non-profit / culturală
Name of the new occupation 
Specialist resurse umane pentru integrarea
Human resources specialist in integrating persons with special needs at the workplace 
Arte vizuale (arte plastice, fotografie, design),
Cultural funding applications writing specialist 
persoanelor cu nevoi speciale la locul de muncă
Audiovizual şi media (film, radio, televiziune, video, fonograme, opere multimedia, videograme) 
fonograme, opere multimedia, videograme), Arhitectura, Publicitate, Patrimoniu cultural (muzee, monumente
Digital skills, communication skills, technical skills, administrative and organisational skills 
Abilităţi digitale, abilităţi de comunicare, abilităţi tehnice, abilităţi
Visual arts (plastic arts, photography, design) 
Specialist social Arte vizuale (arte plastice, media fotografie, design)
Communication skills, administrative and organisational skills 
Abilităţi de comunicare, abilităţi administrative şi organizatorice
Audio / video / lights technician 
Tehnician audio / video / lumini
Digital skills, communication skills, technical skills, administrative and organisational skills, artistic skills 
tehnice, abilităţi administrative şi organizatorice, abilităţi artistice
Post high school education or apprenticeship school 
Scoală postliceală sau şcoală de maiştri
Digital skills, communication skills, technical skills, administrative and organisational skills 
interpretative (muzică, dans, teatru şi alte spectacole „live”)
Performing arts (music, dance, theatre and other live performances) 
radio, televiziune, video, fonograme, opere multimedia,
• Cultural manager (cultural public institutions) 
• Manager cultural (instituţii publice de cultură)
Distribution of answers to the question “Which of the following do you consult when recruiting personnel?” 
Distribuţia răspunsurilor la întrebarea „Pe care dintre următoarele le consultaţi atunci când recrutaţi personal?”
Classification of Occupations in Romania (COR) 
Clasificarea Ocupaţiilor din România (COR)
Nomenclature of fields and specialisations / curricula 
Nomenclatorul domeniilor şi al specializărilor / programelor de studii
European Classification of Skills/Competences, Qualifications and Occupations (ESCO) 
Clasificarea Europeană a Abilităţilor / Competenţelor, Calificărilor şi Ocupaţiilor (ESSCO)
International Standard of Classifications and Occupations (ISCO-08) 
Standardul Internaţional al Clasificărilor şi al Ocupaţiilor (ISCO-08)
Framework Law no. 284/2010 on the unitary pay 
Legea cadru nr. 284/2010 privind salarizarea unitară
Annex no. IV The "CULTURE" OCCUPATIONAL FAMILY OF 
Anexa numărul IV FAMILIA OCUPAŢIONALĂ DE
Distribution of answers to the question “Which of the following do you consult when employing personnel?” 
Distribuţia răspunsurilor la întrebarea „Pe care dintre următoarele le consultaţi atunci când încadraţi personal?
Annex no. IV The "CULTURE" OCCUPATIONAL FAMILY 
Anexa numărul IV FAMILIA OCUPAŢIONALĂ DE
THE CULTURAL VITALITY OF CITIES IN ROMANIA 
VITALITATEA CULTURALĂ A ORAŞELOR DIN ROMÂNIA
Authors: Ştefania Voicu, Alexandru Dragomir 
Autori: Ştefania Voicu, Alexandru Dragomir
Arguments 82 
Argumente 10
The methodology of the study and data collection 88 
Metodologia studiului şi colectarea datelor 16
Dimensions of cultural vitality. 
Dimensiunile vitalităţii culturale.
Types of indicators 93 
Tipuri de indicatori 21
The cultural vitality of cities. 
Vitalitatea culturală a oraşelor.
The evolution of cultural vitality indices 97 
Evoluţia indicilor de vitalitate culturală 25 t >
The hierarchy of the cities (2015) 118 
Ierarhia oraşelor (2015) 46
• The main results of the study illustrate the dynamic character of cultural vitality. 
• Principalele rezultate ale studiului ilustrează caracterul dinamic al vitalităţii culturale.
• The analysis was carried out taking into consideration data gathered between 2010 and 2015 for five categories of indicators from 46 cities which we consider the main poles of cultural development or with potential of cultural development, excepting Bucharest which was not included into analysis due to its peculiar character of the level of amenity and cultural services specific to the other cities regarding cultural vitality. 
• Analiza a fost realizată pe date colectate pentru cinci categorii de indicatori, în perioada 2010-2015, la nivelul a 46 de oraşe, pe care le considerăm principalii poli de dezvoltare culturală / cu potenţial de dezvoltare culturală, cu excepţia municipiului Bucureşti, care nu a fost inclus în analiză datorită caracterului aparte al nivelului de dotări şi servicii culturale care domină restul oraşelor din punctul de vedere al vitalităţii culturale.
• We made a top of cultural vitality (according to the final index of vitality) for the period between 2010 and 2015, focused on the first 15 cities and also we made separate hierarchies for every category of indices cultural infrastructure and participation, the budget allocated to the cultural domain, specialized human resources and creative industries. 
• Am realizat un top de vitalitate culturală (în funcţie de indicele final de vitalitate) pentru perioada 2010-2015 cu focus pe primele 15 oraşe, dar şi ierarhii separate pe fiecare categorie de indicatori - infrastructură culturală, participare culturală, cheltuieli bugetare alocate sectorului cultural, resurse umane specializate şi industrii creative.
• From the 46 cities included in the analysis, first six positions on the vitality top made for the period 20102015 include cities with a constant cultural vitality given by a certain stability of the constituent elements. 
• Dintre cele 46 de oraşe incluse în analiză, primele 6 poziţii din topul de vitalitate realizat pentru perioada 2010-2015 cuprind oraşe cu o vitalitate culturală constantă, dată de o stabilitate ridicată a elementelor care o compun.
We refer to cities such as Cluj-Napoca, Sibiu, Târgu Mureş and Miercurea Ciuc. 
Este vorba aici de oraşe precum Cluj-Napoca, Sibiu, Târgu Mureş, Miercurea Ciuc.
A specific case is represented by Alba lulia which has an increased vitality mainly due to the budgetary contribution for cultural domain. 
Un caz mai aparte este Alba lulia, care deţine o vitalitate crescută datorată în principal contribuţiilor bugetare pentru domeniul culturii.
• In the top of the cultural vitality there are new cities with a spectacular progress, there are cases when the rise in the top was realized due to a certain category of indices rather than a larger context characterized by strong elements of vitality. 
• În topul de vitalitate culturală sunt şi apariţii de oraşe cu o evoluţie spectaculoasă, fiind cazuri în care propulsarea în top s-a realizat datorită unei anumite categorii de indicatori mai degrabă decât unui tablou general cu elemente puternice de vitalitate.
It is the case of such cities as Craiova, Satu Mare, Târgu Jiu, Bistriţa and Sfântu Gheorghe. 
Este cazul unor oraşe precum Craiova, Satu Mare, Târgu Jiu, Bistriţa, Sfântu Gheorghe.
• The hierarchies of the cities regarding categories of indices have a fluctuating character or a constant one according to the character of indices. 
• Ierarhiile oraşelor pe categoriile de indicatori au un caracter fluctuant sau mai constant în funcţie de caracterul indicatorilor.
For example the infrastructure cultural categories, specialized human resources and creative industries have more stable hierarchies at the level of a number of cities which manage to preserve these hierarchies for more years. 
De exemplu, categoriile de infrastructură culturală, resurse umane specializate şi industriile creative au ierarhii mai stabile la nivelul unei serii de oraşe care reuşesc să păstreze aceste ierarhii pe mai mulţi ani.
• At the level of 46 cities included into analyses, Cluj-Napoca is on the first place as regards the category of cultural infrastructure and creative industries for the entire period 2010-2015, Miercurea Ciuc is on the first place in terms of the dimension of human resources specialized in cultural field (for the entire period 2010-2015), Sibiu takes first place for cultural participation (2010-1013) and Târgu Jiu keeps second place for the category of specialized human resources for the entire period 2010-2015. 
• La nivelul celor 46 de oraşe incluse în analiză, Cluj-Napoca deţine locul 1 pe categoria de infrastructură culturală şi pe cea a industriilor creative pe întreaga perioadă 2010-2015, Miercurea Ciuc - locul 1 pe dimensiunea resurselor umane specializate în cultură (pe toată perioada 2010-2015), Sibiu - locul 1 pe dimensiunea de participare culturală (perioada 2010-2013), Târgu Jiu - locul 2 pe categoria de resurse umane specializate pe toată perioada 2010-2015.
• The cultural participation of the population and budgetary costs allocated for culture are categories of indices with fluctuating hierarchies. 
• Participarea culturală a populaţiei şi cheltuielile bugetare alocate pentru cultură sunt categorii de indicatori cu ierarhii mai fluctuante.
For example as regards the category of cultural participation the first place is occupied by Sibiu for the period 2010-2013, position which was obtained by Botoşani in 2014 and Cluj-Napoca in 2015. 
De exemplu, pe categoria de participare culturală primul loc este ocupat de Sibiu pe perioada 2010-2013, în 2014 de Botoşani, iar în 2015 de Cluj-Napoca.
Arguments 
Argumente
The context of the study. 
De ce vitalitatea culturală?
In the last decade themes and subjects such as creative economy, creative cities and cultural vitality have become frequent items in cultural studies in discourses and strategies regarding urban development and economic development. 
În ultimul deceniu, teme si subiecte ca economie creativă, oraşe creative si vitalitate culturală au devenit frecvente în studiile culturale, dar si în discursurile sau strategiile privitoare la dezvoltarea urbană si creşterea economică.
It has passed near a decade since the first edition of the study The Cultural Vitality of Romania's Towns and Cities made in 2007 by the Centre for Research and Consultancy in the Field of Culture (now The National Institute for Cultural Research and Training). 
Aproape un deceniu se împlineşte şi de la prima ediţie a studiului Vitalitatea Culturală a Oraşelor din România, realizat în 2007 de Centrul de Studii şi Cercetare în Domeniul Culturii (actualul Institutul Naţional pentru Cercetare şi Formare Culturală).
The stake of such studies has a double target: it is addressed to policy makers at the level of cultural an urban policies (local administrations and institutions involved in urban planning and development strategies), showing the increasing contribution brought by the cultural and creative sectors to the quality of life, economic development and constituting a global brand for cities. 
Miza unor astfel de studii are o ţintă dublă: se adresează factorilor de decizie la nivelul politicilor culturale şi urbane (administraţii locale şi cei implicaţi în planificarea urbană şi în elaborarea strategiilor de dezvoltare), arătând contribuţia din ce în ce mai mare pe care sectoarele culturale şi creative o au la creşterea calităţii vieţii, la dezvoltarea economică şi la formarea unui brand de notorietate pentru oraşe.
On the other hand, these studies provide a blueprint for cities in terms of the vitality of culture which emphasizes the stronger or the weaker points of the cultural and creative urban landscape in terms of certain indicators, such as: cultural infrastructure, cultural events participation, budget expenditures allocated by local authorities for the cultural sector, specialized human resources and the existence of creative industries and of NGOs with cultural profile. 
Pe de altă parte, astfel de studii oferă o radiografie a oraşelor din punctul de vedere al vitalităţii culturale prin care se subliniază punctele tari şi punctele mai slabe ale peisajului cultural şi creativ urban din perspectiva unor anumiţi indicatori, ca de exemplu: infrastructura culturală, participarea la evenimentele culturale, cheltuielile bugetare alocate de autorităţile locale pentru sectorul cultural, resursele umane specializate, existenţa industriilor creative şi a ONG-urilor cu profil cultural.
It has gone to see the city as the "space for industrial production and economic activities which are carried out during the day"2 to the city seen as "consumer space, entertainment, a town of facilities both for people and for businesses, a town of experiences"3. 
S-a trecut de la a vedea oraşul ca acel „spaţiu pentru producţia industrială şi activităţi economice care se derulează în timpul zilei"2 la oraşul văzut ca „spaţiu de consum, de divertisment, un oraş al facilităţilor atât pentru oameni, cât şi pentru companii, un oraş al experienţelor"3.
The transformation at the level of functions of cities and towns Richard Florida referred to are the transition from an economy based on physical work, large organizations and industries to a knowledge economy based on human creativity and intellectual work4. 
Transformările de la nivelul funcţiilor oraşelor la care face referire Richard Florida sunt trecerea de la o economie bazată pe munca fizică, pe industrii şi organizaţii mari la o economie a cunoaşterii bazată pe creativitate umană şi muncă intelectuală4.
Florida also states that in new types of cities (the cities based on creative economy) social capital no longer has a function and a so important role as until this decade, appearing instead the attention for the role of the human capital and consumption5 in operation of cities and towns. 
De asemenea, Florida afirmă că în noile tipuri de oraşe (oraşele bazate pe economie creativă) capitalul social nu mai are o funcţie şi un rol atât de importante ca până deceniul acesta, apărând în schimb atenţia pentru rolul pe care îl are capitalul uman şi consumul5 în funcţionarea oraşelor.
Although the approach in accordance with, in the new towns central place has creative new emergent class, launched from Florida, was quickly overtaken and outside the American society (e.g. in Europe), there are a number of criticisms of this theory. 
Deşi abordarea conform căreia în noul tip de oraşe locul central îl are clasa creativă, nou emergentă, abordare lansată de Florida, a fost rapid preluată şi în afara spaţiului american (ex. în Europa), există o serie de critici la adresa acestei teorii.
Most criticism is aimed at the lack of reflexibility of Florida's approach which is typical in the American society, thus presenting a theory that fits the context of the economic, social and cultural, and especially the nature of American capitalism. 
Cele mai multe critici vizează lipsa de reflexibilitate a abordării lui Florida care este apărută în societatea americană, prezentând astfel o teorie care se potriveşte contextului economic, social şi cultural american şi mai ales tipului de capitalism american.
For example, a difference pointed by the critics is that in American States there are a larger number of cities in which the creative class can move, thus having a greater mobility. 
De exemplu, o diferenţă subliniată de criticii abordării lui Florida este dată de faptul că în statele americane există un număr mai mare de orase în care cei din clasa creativă se pot muta, având astfel o mobilitate mai mare.
Another difference is represented by the competition between cities in the U.S., which is a more intense than that of Europe, and the labor market is larger, operates in a common language and has a historic tradition regarding institutional framework. 
O altă diferenţă este dată de competiţia dintre orase, care în SUA este una mai intensă faţă de cea din Europa, iar piaţa forţei de muncă este de dimensiuni mai mari, funcţionează într-o limbă comună si are un cadru instituţional cu istorie.
Another difference between American and European societies raised by criticism towards Florida's approach is that concerning the role of social capital. 
O altă diferenţă la nivelul societăţilor europene faţă de cea americană ridicată de criticile faţă de abordarea lui Florida este cea privind rolul capitalului social.
If Florida argues that an increased social capital does not lead to the promotion of an innovative economy and that it has a stifling effect on the creativity and innovation, Ashem shows that, in the case of the northern European countries, social capital can be a powerful incentive for economic growth and development of innovation. 
Dacă Florida susţine că un capital social crescut nu duce la promovarea unei economii inovatoare si că are un efect sufocant asupra creativităţii si inovaţiei, Ashem arată că, în cazul ţărilor nordice europene, capitalul social poate fi un stimulent puternic pentru creşterea economică si dezvoltarea inovaţiei.
Among the criticisms of Florida's theory, Pratt (2008) believes that this theory is not as we wished to be, about cultural production and creative industries, but is centered on the consumption and marketing of the area. 
Printre criticile aduse teoriei lui Florida, Pratt (2008) consideră că această teorie nu este asa cum se doreste a fi, despre producţia culturală si industriile creative, ci este centrată pe consum si marketingul locului.
6 Bjorn Asheim, „Introduction to the Creative Class in European City Regions", in 
6 Bjorn Asheim, „Introduction to the Creative Class in European City Regions", în
If some research such as that of Florida11 regard the cultural vitality from the perspective of changes at the level of occupations in the economic system (the emergence of the creative class) and its linkage with the new type of cities (Florida's theory lay in the center of urban and economic development the creative class and the attractiveness of that space with certain characteristics for this professional group), other researchers interested in the cultural vitality emphasized the role of culture in economic and urban development. 
Dacă unele cercetări precum cea a lui Florida11 urmăresc vitalitatea culturală din perspectiva schimbărilor la nivelul ocupaţiilor din sistemul economic (apariţia clasei creative) si legătura acesteia cu noul tip de orase (teoria lui Florida pune în centrul dezvoltării urbane si economice clasa creativă si atractivitatea pe care spaţiul cu anumite caracteristici o are pentru acest grup profesional), alţi cercetători interesaţi de vitalitatea culturală au pus accentul pe rolul culturii în dezvoltarea economică si urbană.
In recent urban landscape, culture becomes a field with multiple meanings that must be acknowledged and capitalized by the policy makers or local authorities and introduced in the urban development projects. 
În peisajul urban recent si actual, cultura devine un domeniu cu multiple valenţe care trebuie recunoscute si valorificate de către factorii de decizie, de către autorităţile locale si introduse la nivelul proiectelor de dezvoltare urbană.
Annaler: Series B, Human Geography, 90 (2), 2008, p. 103 
11 Richard Florida, The Rise of the Creative Class.
11 Richard Florida, The Rise of the Creative Class. 
And How It's Transforming Work, Leisure and Everyday Life, 2002.
84 Why cultural vitality? 
12 De ce vitalitatea culturală?