natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The positive annual evolution of the revenues gained by cinemas in Romania has been encouraged by some key factors that have acted in this period, namely: 
Evoluţia pozitivă anuală a încasărilor a fost încurajată de o serie de factori importanţi care au acţionat în această perioadă:
Increase in household incomes during the period. 
Creşterea veniturilor populaţiei în această perioadă.
Thus, according to the National Statistics Institute official reports, the total monthly average income was 2.475 lei/household or 861.2 lei/person. 
Astfel, conform comunicatelor Institutului Naţional de Statistică, veniturile totale medii lunare au fost de 2.475 de lei/gospodărie sau 861,2 lei/persoană.
In 2015, the total monthly average income was 2.862 lei/ household or 1.079 lei/person. 
În anul 2015, veniturile totale medii lunare au fost de 2.862 de lei/gospodărie sau 1.079 de lei/persoană.
That means a monthly average revenue growth of 217.8 lei/person (25.2%). 
Aceasta se traduce printr-o creştere a veniturilor medii lunare cu 217,8 lei/persoană (25,2%).
These data should also account for the fact that there are differences depending on the place of residence, meaning that in 2015, for example, incomes in urban areas were 1237.48 lei/person/month, while in rural areas they amounted to 893.88 lei/person/month. 
La aceasta se adaugă şi faptul că există diferenţe în funcţie de mediul de rezidenţă; de exemplu, pentru anul 2015, veniturile în mediul urban au fost de 1.237,48 lei/persoană/lună, în timp ce în mediul rural acestea au fost de 893,88 lei/ persoană/lună.
These figures are important because the cinema network is located in the urban area, which is why urban population have a much easier access to cinemas compared to the rural population. 
Acest rezultat este important deoarece reţeaua cinematografică este amplasată în mediul urban, conducând evident la un acces mult mai facil pentru populaţia din mediul urban.
As such, there has been a growth in the incomes of the target 
Ca atare, a avut loc o creştere a veniturilor grupului ţintă al acestei pieţe.
The development of shopping malls equipped with cinema theatres. 
Dezvoltarea de centre comerciale de tip mall dotate cu cinematografe.
The data in the table above show 
Datele din tabelul de mai sus arată
190 Romanian Motion Picture Market Analysis 
162 Analiza pieţei de film din România
an increase in the number of cinemas with two or more screens from 26 in 2012 to 40 in 2015. 
o creştere a numărului de cinematografe cu două sau mai multe ecrane de la 26 în anul 2012 la 40 în anul 2015.
These cinemas are mainly located in shopping centres (malls). 
Acestea se află preponderent în astfel de centre comerciale.
For example, the major residential projects of this type in 2015 were: Mega Mall in Bucharest, Coresi Shopping City in Brasov and Timisoara Shopping City in Timisoara. 
De exemplu, cele mai importante proiecte rezidenţiale de acest tip în 2015 au fost: Mega Mall în Bucureşti, Coresi Shopping City în Braşov şi Timişoara Shopping City în Timişoara.
All these malls are equipped with cinemas and are a main source of recreation/entertainment. 
Toate aceste malluri sunt dotate cu cinematografe, reprezentând o sursă de bază pentru recreere / divertisment.
Emancipation of household consumption. 
Emanciparea consumului populaţiei.
We may notice a diversification in household consumption in the last period and a bigger budget allocated by households to cultural and recreational activities. 
Se poate vorbi despre o diversificare a consumului populaţiei în ultima perioadă de timp şi alocarea unui buget în creştere pentru activităţi culturale şi recreative.
According to NIS data, the share of the household budget allocated to cultural and recreational services grew from 3.3% to 3.6% in the period 2011-2015. 
Tot conform datelor de la INS, ponderea din bugetul gospodăriilor alocată pentru servicii culturale şi de recreere a crescut de la 3,3% la 3,6% în perioada 2011-2015.
Of course, in relative terms, this growth seems rather small, but if we consider the increase in average monthly incomes, we see that the growth amounts actually to 2.3 billion Lei. 
Sigur că, în termeni relativi, această creştere nu pare deloc mare, dar dacă luăm în considerare creşterea veniturilor medii lunare, rezultă o creştere de 2,3 mld. lei.
This, of course, covers the whole range of cultural and recreational goods and services, but it obviously explains and covers also the increase of over 62 million Lei representing total revenue of the movie market in Romania. 
Aceasta acoperă evident întreaga gamă de bunuri şi servicii culturale şi de recreere, dar explică şi acoperă şi creşterea de peste 62 mil. lei reprezentând încasările totale ale pieţei de film din România.
A relatively low supply of entertainment services in Romania. 
Oferta relativ redusă de servicii de divertisment din România.
Although progress has been visible lately, the supply of entertainment services on the Romania market remains relatively low. 
Deşi s-au înregistrat progrese vizibile în ultima perioadă de timp, se poate vorbi de o ofertă insuficientă de divertisment pe piaţa românească.
When it comes to leisure, options are still quite scarce. 
Când vine vorba de modul de petrecere a timpului liber, opţiunile sunt încă destul de reduse.
This may nevertheless be a positive factor for the movie market. 
Acesta poate fi un factor favorabil tocmai pentru piaţa de film.
In the absence of attractive leisure alternatives, the public would go to the cinema, especially on weekends or on days off (although, in the big cities, the frequency of going to the cinema also on weekdays shows a tendency towards uniformity). 
În lipsa unor alternative atrăgătoare de petrecere a timpului liber, publicul preferă să meargă la film, în special în weekenduri sau alte zile libere (deşi este adevărat că se simte o tendinţă de uniformizare în oraşele mari a frecvenţei de mers la cinema şi în celelalte zile ale săptămânii).
Synthetically, the annual growth in earnings is shown in the chart below. 
Sintetic, creşterea anuală a încasărilor este redată în graficul de mai jos.
Chart 1. 
Graficul 1.
Evolution of Movie Market Revenues in Romania 2012 
Evoluţia încasărilor pieţei de film din România 2012
In terms of number of premiere movies by country of origin, American movies prevail (104 in 2015). 
În ceea ce priveşte numărul de filme în premieră în funcţie de ţara de origine, predomină filmele americane (104 în 2015).
However, this number has decreased compared with 2012 and especially in 2013. 
Totuşi, acest număr a fost în scădere comparativ cu anul 2012 şi în special cu 2013.
Instead the number of European movies has grown very much (over 66% in 2015 compared to 2012) amid a trend within the EU to encourage production and distribution of such movies. 
În schimb, a crescut foarte mult numărul de filme europene (cu peste 66% în 2015 faţă de 2012), pe fondul unei tendinţe în cadrul UE de a încuraja producţia şi distribuţia acestora.
Regarding the number of Romanian movies, the peak number was reached in 2013, when total premiere movies was 27 (13.6% of total), of which 18 movies were financed by NCC. 
În ceea ce priveşte numărul de filme româneşti, vârful este atins în anul 2013, când numărul total de filme în premieră a fost de 27 (13,6% din total), dintre care 18 au beneficiat de sprijinul CNC.
Number of Premiere Movies by Country of Origin 
Numărul de filme în premieră în funcţie de ţara de origine
Din Româ Romania, of which: 
Analiza pieţei de film din România 163
However, compared to 2012 when the share of American movies was 60% of the total, in 2015 this share drops to 48%. 
Totuşi, faţă de anul 2012, când ponderea filmelor americane era de 60% din total, în 2015 această pondere scade la 48%.
Moreover, if we add Romanian movies to the European ones, then the total share of European movies rises to 47% in 2015, which is virtually a value at par with the US movies. 
Mai mult, dacă am adăuga filmele româneşti la cele europene, total pondere filme europene s-ar ridica în 2015 la 47%, ceea ce înseamnă practic aproape o egalitate cu cele americane.
Chart 2. 
Graficul 2.
Structure of Premiere Movies in 2015 
Structura filmelor în premieră în 2015
1.2 Cinema Network In Romania 
1.2 Reţeaua cinematografică din România
At the moment, the most modern cinema structure is the multiplex cinema theatre. 
În momentul de faţă, cea mai modernă structură de cinematografe este cea de tip multiplex.
The network of such cinemas has experienced a continuous improvement both at national and at regional level in terms of total number of screens, seats and spectators. 
Această reţea a cunoscut o îmbunătăţire continuă atât la nivel naţional, cât şi la nivel regional în ceea ce priveşte numărul total de ecrane, de locuri şi de spectatori.
It is worth mentioning, for example, that the total number of spectators within this network has exceeded 10 million people for the first time ever in 2015, as result of a growth by 9.2% compared to the previous year. 
Merită menţionat de exemplu că numărul total de spectatori în această reţea a depăşit pentru prima oară 10 milioane de persoane în anul 2015, pe fondul unei creşteri cu 9,2% comparativ cu anul precedent.
The first place is occupied by Bucharest-Ilfov region, with a total of 91 screens. 
Pe locul 1 se situează Regiunea Bucureşti-Ilfov, cu 91 de ecrane.
The highest growth rate, however, is recorded in the Central region (200%) and the North-East (187%) region. 
Cel mai mare ritm de creştere se înregistrează în Centru (200%) şi Nord-Est (187%).
Noteworthy also is the South-Western region, which evolved from no multiplex screens in 2012 to 18 such screens in 2015, and the number is growing annually. 
De remarcat este şi Regiunea Sud-Vest, care în anul 2012 nu avea niciun ecran de tip multiplex, dar care în 2015 a numărat 18 ecrane, în creştere anuală continuă.
Total Number of Multiplex Screens by Development Regions 
Numărul de ecrane multiplex pe regiuni
The total number of seats in multi-screen and multiplex cinemas follows the same trend as the number of screens. 
Numărul total de locuri în cinematografe multiecran şi multiplexuri urmează evident tendinţa numărului de ecrane.
Most seats are located in Bucharest-Ilfov (17,813 seats), with the South-West region ranking last (2,432 seats), but in this latter region movie market is still in its inception phase, given that in 2012 the region had no cinema seat whatsoever within the cinema infrastructure. 
Cele mai multe locuri se află în Bucureşti-Ilfov (17.813 locuri), iar pe ultimul loc se află Regiunea Sud-Vest (2.432 de locuri), dar această regiune se află la început de drum, având în vedere faptul că în 2012 nu avea niciun loc în acest tip de infrastructură.
A review of the average size of the movie theatre (calculated as number of seats to number of screens ratio) shows that the larger movie theatres are found in Bucharest (196 seats/ screen). 
Dimensiunea medie a unei săli de cinema (raport între numărul de locuri şi numărul de ecrane) arată prezenţa unor
However, there are no major differences compared 
164 Analiza pieţei de film din România
192 Romanian Motion Picture Market Analysis 
săli mai mari în Bucureşti (196 de locuri/ecran).
to the other regions, except, again, for the South-West region (135 places/screen), where such movie screens emerged in the movie market as late as 2013. 
Nu există însă diferenţe majore faţă de celelalte regiuni, cu excepţia Regiunii Sud-Vest (135 de locuri/ecran), evident datorită faptului că apariţia acestor tipuri de ecrane a început aici de-abia în 2013.
Chart 3. 
Graficul 3.
Average Size of Multiplex Movie Theatres by Regions, 2015 
Dimensiunea medie a sălilor multiplex pe regiuni, 2015
The total number of spectators increased from year to year, exceeding 10 million in 2015. 
Numărul total de spectatori a crescut de la an la an, depăşind 10 milioane în 2015.
Most moviegoers are in BucharestIlfov region, which has both the largest cinema infrastructure, and the largest population in the country. 
Cei mai mulţi spectatori se înregistrează în Bucureşti-Ilfov, care deţine atât cea mai mare infrastructură, cât şi cea mai mare populaţie din ţară.
The North-West region has constantly exceeded 1 million spectators, while the South-East regions surpassed this threshold in 2014. 
Regiunea Nord-Vest a trecut permanent de pragul de 1 milion de spectatori, în timp ce Regiunea Sud-Est a trecut şi ea peste acest prag începând cu anul 2014.
However, the highest growth rate was recorded in the South region, with 263% in 2015 vs. 2011, but the growth started from a small number of spectators 
Cel mai mare ritm de creştere se înregistrează însă în Regiunea Sud, cu 263% în 2015 faţă de 2011, dar creşterea s-a făcut de la un număr mic de spectatori.
Number of Spectators by Regions 
Numărul total de spectatori pe regiuni
The highest share is recorded in Bucharest-Ilfov region (41%), followed by North-West and South-East regions (by 12% each). 
Ponderea cea mai ridicată se înregistrează în Regiunea Bucureşti-Ilfov (41%), urmată de Nord-Vest şi Sud-Est (cu câte 12%).
In contrast, the South-West region accounts for only 3% of the total number of spectators in 2015. 
La polul opus se situează Regiunea Sud-Vest, cu numai 3% din numărul total de spectatori în anul 2015.
Share of Spectators by Regions inn 2015 
Ponderea numărului de spectatori pe regiuni în 2015
Analysis of Motion Picture, Video and Television Programmes Production and Distribution 193 
Analiza producţiei şi distribuţiei de filme cinematografice, video şi programe TV 165
Analysis of Motion Picture, Video and Television 
Analiza producţiei şi distribuţiei de filme
We will proceed to a dynamic analysis of the financial evolution of the companies active in production, post-production and distribution of motion pictures, video and television programs. 
Se va face o analiză în dinamică a evoluţiei financiare a companiilor care activează în domeniul producţiei, post-producţiei si distribuţiei de filme cinematografice, video si programelor TV.
More specifically, we will examine in depth the following four areas: 
Mai exact, se va efectua o radiografie a următoarelor patru domenii de activitate:
• NACE 5911: Motion picture, video and television programme production activities: 
• CAEN 5911: Activităţi de producţie de filme cinematografice, video si programe de televiziune:
> production of motion pictures, videos, television programmes (televisions series, documentaries etc.), or television advertisements. 
> activităţi de producţie cinematografică, video si de programe de televiziune (seriale de televiziune, documentare etc.) sau reclame de televiziune;
> activities of movie archives etc. 
> activităţile arhivelor de filme etc.
• NACE 5912: Motion picture, video and television programme post-production activities 
• CAEN 5912: Activităţi de post-producţie de filme cinematografice, video si programe de televiziune:
> editing, film/tape transfers, titling, subtitling, credits, closed captioning, computer-produced graphics, 
> redactarea, transferurile de pe film pe casete, titrarea, subtitrarea grafică produsă pe calculator;
> animation and special effects, 
> animaţia si efectele speciale;
> developing and processing motion picture film 
> developarea si procesarea filmelor cinematografice;
> activities of motion picture film laboratories and activities of special laboratories for animated films. 
> activitatea laboratoarelor de filme cinematografice si activităţile laboratoarelor speciale, pentru filmele de desene animate.
• NACE 5913: Motion picture, video and television programme distribution activities: 
• CAEN 5913: Activităţi de distribuţie a filmelor cinematografice, video si programe de televiziune:
> acquiring film, video tape and DVD distribution rights 
> achiziţionarea drepturilor de distribuire a filmelor, benzilor video si DVD-urilor.
• NACE 5914: Motion picture projection activities 
• CAEN 5914: Proiecţia de filme cinematografice:
> activities of motion picture or video tape projection in cinemas, in the open air or in other projection facilities 
> activităţi de proiecţie a filmelor cinematografice sau a casetelor video, în săli de cinema, în aer liber sau în alte locuri destinate proiecţiilor;
The four areas mentioned above involve both production and distribution activities. 
Aşadar, cele patru domenii implică atât activităţi de producţie, cât si activităţi de distribuţie.
In this case, the data source is the information contained in the yearly statements filed by commercial companies with Ministry of Finance and with the National Trade Register Office. 
În acest caz, sursa datelor o reprezintă informaţiile din situaţiile anuale de sinteză depuse de către companiile comerciale la Ministerul Finanţelor Publice si la Oficiul Naţional Registrul Comerţului.
This study has used the information available at www.listafirme.ro. 
Pentru acest studiu, a fost folosită mai exact ca sursă www.listafirme.ro.
The analysis period is the period 2011-2015, which is considered long enough to capture the changes in this area. 
Intervalul de analiză a fost 2011-2015, un interval suficient de lung pentru a putea suprinde modificările survenite în acest domeniu.
To determine the number of companies active in this field, the analysis period included also the statements as at June 2016. 
Pentru analiza numărului de companii, intervalul de analiză a inclus chiar si situaţia la iunie 2016.
The analysis will be structured on the following sets of data: 
Analiza se va efectua la următoarele niveluri:
194 Analysis of Motion Picture, Video and Television Programmes Production and Distribution 
Ocuparea forţei de muncă;
The number of companies in this sector has had a positive trend. 
Numărul de companii în acest domeniu de activitate a avut o evoluţie pozitivă.
Thus, while in 2011 the total number of companies engaged in production and distribution of motion picture, video and television programmes was 1,227, in June 2016 this number exceeded 2,000 companies. 
Astfel, dacă în anul 2011, numărul total de companii din domeniul producţiei si distribuţiei de filme cinematografice, video si programe de televiziune era de 1.227 de firme, în iunie 2016 acest număr a trecut de 2.000 de firme.
The biggest growth occurred in 2015 (14.8%). 
Cea mai mare creştere a avut loc în anul 2015 (14,8%).
It should be noted also that in the early half of 2016 the trend is ascending, reaching 8.5% in June 2016. 
Trebuie remarcat faptul că şi în 2016 trendul fost unul semnificativ, respectiv 8,5% la iunie 2016.
Chart 5. 
Graficul 5.
Total Number of Companies 
Numărul total de companii
In fact, there is only one large enterprise with 278 employees, located in Ilfov county, active in the field of Motion picture, video and television programme production activities. 
În fapt, există o singură întreprindere mare cu 278 de angajaţi, situată în judeţul Ilfov şi care activează în domeniul Activităţilor de producţie cinematografică, video si de programe de televiziune.
All the other eight medium and large companies are also based in the Bucharest-Ilfov region, indicating a concentration of these activities in this area. 
Tot ca o observaţie, toate cele opt companii mijlocii şi mari sunt din Regiunea Bucureşti-Ilfov, indicând o concentrare a acestor activităţi în această zonă.
No region, apart from BucharestIlfov region, reaches the 10% threshold, which indicates a massive concentration of the number of companies in the Bucharest-Ilfov region. 
Nicio regiune în afară de Bucureşti-Ilfov nu atinge pragul de 10%, indicând o concentrare masivă a numărului de firme în această arie.
At the opposite pole is the South-West Oltenia region, with a share of only 1.8% of all the companies analysed here. 
La polul opus se situează Sud-Vest Oltenia, cu numai 1,8% din numărul total de companii studiate.
Analysis of Motion Picture, Video and Television Programmes Production and Distribution 195 
Analiza producţiei şi distribuţiei de filme cinematografice, video şi programe TV 167
Distribution of Companies by Regions 
Distribuţia pe regiuni a companiilor
All regions see an increase in the total number of companies, obviously at different paces. 
Toate regiunile înregistrează o creştere a numărului total de companii, evident cu ritmuri diferite.
Thus, the largest increase in relative terms is recorded in South West Oltenia region (160% in 2015 compared to 2011), but this is explained by the extremely small number of companies in 2011. 
Astfel, cea mai mare creştere, din punct de vedere relativ, se înregistrează în Regiunea Sud-Vest Oltenia (160% în 2015 comparativ cu 2011), dar acest lucru este datorat numărului extrem de mic de companii în anul 2011.
The lowest growth takes place in the Centre region (38.1%), whose position is threatened by the South-East region (81.4%) and the West region (77.3%). 
Cea mai modestă creştere are loc în Regiunea Centru (38,1%), a cărei poziţie este periclitată de Sud-Est (81,4%) şi Vest (77,3%).
Now we will analyse the distribution of the companies by the top 10 cities in Romania in terms of population number. 
Următoarea analiză are în vedere distribuţia numărului de companii pe primele zece oraşe din România din punctul de vedere al populaţiei.
The first place is occupied, as expected, by the capital city of Bucharest, in terms of both number of companies, and in terms of companies/population ratio (per 100,000 inhabitants). 
Pe primul loc se situează, aşa cum era de aşteptat, Bucureştiul, atât ca număr de firme, cât şi ca raport între numărul de firme şi populaţie (raportat la 100.000 de locuitori).
The next place is occupied by the city of Cluj-Napoca, with 21.7 companies in 100,000 inhabitants, followed at great distance by Constanţa with 12 companies in 100,000 inhabitants. 
Locul următor este ocupat de Cluj-Napoca, cu 21,7 companii la 100.000 de locuitori, urmat la mare distanţă de Constanţa, cu 12 companii la 100.000 de locuitori.
Galati ranks last, with only 3.6 companies in 100,000 inhabitants. 
Pe ultimul loc este Galaţiul, cu numai 3,6 companii la 100.000 de locuitori.
The results recorded by the cities considered in this analysis are reflecting, in fact, the situation in each region. 
Rezultatele la nivel de oraşe reflectă în fapt situaţia la nivelul regiunilor.
Thus, the result of the North-West region (occupying the second position in the ranking of the regions) is clearly influenced to a large extent by the activity of the city of Cluj-Napoca, which ranks second in the top ten cities and ways above the cities on the third through the tenth position in the ranking. 
Astfel, rezultatul obţinut de Regiunea Nord-Vest (care deţine poziţia 2 în topul regiunilor) este influenţat evident în mare măsură de activitatea din oraşul Cluj-Napoca, situat pe locul 2 în topul oraşelor şi la mare distanţă de restul oraşelor de pe poziţiile 3-10.
In contrast, the South-East region ranks last, being influenced to a significant extent by the poor performance of the city of Galati, which comes last in the ranking. 
În acelaşi timp, Regiunea Sud-Est ocupă ultimul loc, influenţat într-o pondere semnificativă şi de rezultatul oraşului Galaţi, situat pe ultimul loc în acest clasament.
Distribution of the Companies by the Biggest Cities in Romania, 2015 
Distribuţia companiilor pe cele mai mari oraşe din România, 2015
No. of companies in 100,000 inhabitants 
Nr. firme la 100.000 loc.
This analysis reveals that the results of these two regions are diametrically opposed. 
Merită menţionat că există două regiuni reprezentate de câte două oraşe în acest clasament.
The latter performs better in comparison not only with the city of Galati, but also with the city of Craiova (4.5 
Astfel, în cazul Regiunii Nord-Vest, îşi aduce contribuţia atât oraşul Cluj-Napoca, cât şi oraşul Oradea (5,6 companii la 100.000 de locuitori).
The analysis above is illustrated by the chart below. 
Analiza prezentată mai sus este surprinsă în graficul de mai jos.
Chart 6. 
Graficul 6.
Distribution of Companies by Major Urban Centres 
Distribuţia numărului de companii pe cele mai mari centre urbaneb raportat la 100.000 de locuitori (2015)