natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Although the distribution of music institutions is relatively balanced nationwide, the weight per 100,000 inhabitants records high differences, such as between the North-East region and West or Bucharest-Ilfov regions. 
Deşi distribuţia instituţiilor muzicale este relativ echilibrată la nivelul întregii ţări, ponderea la 100.000 de locuitori înregistrează diferenţe mari, ca de exemplu între Regiunea Nord-Est şi Regiunile Vest sau Bucureşti-Ilfov.
The differences in the weight of institutions at the level of the population 
Diferenţele între ponderea instituţiilor la nivelul populaţiei şi percepţia
and the latter's perception are striking in some cases (such as between the regions South-West and South-Muntenia a difference of 18% or between the regions South-East and Centre - difference of 10%). 
acesteia sunt izbitoare în anumite cazuri (ca de exemplu între Regiunile Sud-Vest şi Sud-Muntenia - diferenţă de 18% sau între Regiunile Sud-Est şi Centru - diferenţă de 10%).
It is worthy to note the similar percentages of the perception and weights reported at the level of the population in the regions West and North-West or South-East and South-West. 
De remarcat procente ale percepţiei şi ponderi raportate la nivelul populaţiei asemănătoare în Regiunile Vest şi Nord-Vest sau în Regiunile Sud-Est şi Sud-Vest.
Map 5. 
Harta 5.
1 x opera 0 x operetă 3 x filarmonică 
1 x opera O x operetă 3 x filarmonică
Percepţia populaţiei asupra existenţei instituţiilor muzicale în localitatea de reşedinţă 
1 x opera 0 « operetă 4 x filarmonică
54 Regional differences in the perception on the network of cultural institutions 
54 Diferenţe regionale în percepţia reţelelor de instituţii culturale
In the case of performance halls, the statistical weight of the seats at population level is directly proportional to the population's perception on this type of cultural infrastructure. 
În cazul sălilor de spectacol ponderea numărului de locuri la nivelul populaţiei este direct proporţională cu percepţia populaţiei referitoare la acest tip de infrastructură culturală.
Thus we can notice that the Bucharest-Ilfov and Centre regions record 
Putem observa astfel că Regiunile Bucureşti-Ilfov şi Centru
the highest weight and the highest percentage of perception. 
înregistrează cea mai mare pondere şi cel mai mare procent de percepţie.
Furthermore, the West and South-East regions have similar weights and perception percentages. 
De asemenea, Regiunile Vest şi Sud-Est au ponderi şi procente de percepţie asemănătoare.
Moreover, the regions NorthEast, South-West and South-Muntenia have the lowest weights of seats in performance halls per number of inhabitants, but they also have the lowest percentages of perception. 
Mai mult, Regiunile Nord-Est, Sud-Vest şi Sud-Muntenia au cele mai mici ponderi ale locurilor în săli de spectacole raportat la nivelul populaţiei, dar şi cele mai mici procente de percepţie.
Map 6. 
Harta 6.
Seats in performance halls 
Locuri în săli de spectacole
x Number of seats in performance halls at development region level 
47111 de locuri în săli de spectacole
x Total number of seats in performance halls per 100 000 inhabitants 
Număr total de locuri în săli de spectacole la nivelul regiunii de dezvoltare
Q Population's perception on the existence of performance halls in the residence locality 
Număr total de locuri în săli de spectacole raportat la 100.000 de locuitori
For the population's perception on the cultural heritage we have correlated the population's perception on the heritage 
În privinţa percepţiei populaţiei asupra patrimoniului cultural, am corelat percepţia populaţiei asupra obiectivelor de
sites (monuments, historic monasteries, archaeological sites, fortresses) to the number of historical monuments72. 
patrimoniu (monumente, mănăstiri istorice, situri arheologice, cetăţi) cu numărul de monumente istorice72.
Map 7. 
Harta 7.
Heritage sites (monuments, historic monasteries, archaeological sites, fortresses) 
Obiective de patrimoniu (monumente, mănăstiri istorice, situri arheologice, cetăţi
|391 class A monuments 2968 class B monuments 
1373 monumente clasa A 3592 monumente clasa B
1617 class A monuments 2648 class B monuments 
1001 monumente clasa A 3472 monumente clasa B
7HDA1651 class A monuments OUU*»l2353 class B monuments 
1617 monumente clasa A 2648 monumente clasa B
aqcc 1373 class A monuments 3592 class B monuments 
710*71572 monumente clasa A ZIU/ 1535 monumente clasa B
x Total number of historical monuments 
151 de monumente istorice la 100.000 de locuitori
(A - of national interest and B - of local interest) at development region level 
361 monumente clasa A 3019 monumente clasa B
7QQ11640 class A monuments 09911335i class B monuments 
zfww i651 monumente clasa A 2353 monumente clasa B
TEMPO database - time series, field A. 
ţnqi 1640 monumente clasa A •999113351 monumente clasa B
SOCIAL STATISTICS, A.9 CULTURE, 72 According to the List of Historical Monuments - LMI, National Institute for 
123/îoo ooo ♦ 72 Conform Listei Monumentelor Istorice - LMI, Institutul Naţional
sub-field 3. 
A.9 CULTURĂ, subdomeniul 3.
56 The social impact of culture in relation to the degree of cultural engagement 
56 Impactul social al culturii raportat la gradul de implicare culturală
As far as the heritage is concerned (either in category A or B), the development regions with low weights of the sites per 100,000 inhabitants have scored the highest percentages of the population's perception. 
În cazul patrimoniului (fie de categorie A sau B), regiunile de dezvoltare cu ponderi mici ale obiectivelor raportate la 100.000 de locuitori au înregistrat cele mai mari procente ale percepţiei populaţiei.
This is the case of the regions 
Este cazul Regiunilor Bucureşti-Ilfov,
Bucharest-Ilfov, South-East, West or North-East. 
Sud-Est, Vest sau Nord-Est.
On the other hand, the Centre and North West regions, which record the highest weights of heritage sites, had the lowest percentages of perception at the level of the local population. 
În schimb Regiunile Centru şi Nord Vest, care înregistrează cele mai mari ponderi ale obiectivelor de patrimoniu, au avut cele mai mici procente de percepţie la nivelul populaţiei locale.
The social impact of culture in relation to the degree of cultural engagement 
Impactul social al culturii raportat la gradul de implicare culturală
This section reveals the level of cultural engagement correlated with the index of participation for 2016, as perceived by the respondents in our study. 
Această secţiune relevă nivelul de implicare culturală corelat cu indexul participării pentru anul 2016, aşa cum este el perceput de respondenţii din cadrul studiului nostru.
The results of the analyses presented in Graph 1 show that 77% of the respondents have a low level of cultural engagement, for 19% of them this level is medium, 3% have a high level of engagement and only 1% of the respondents have a very high level of cultural engagement. 
Rezultatele analizelor prezentate în Graficul 1 relevă faptul că 77% dintre respondenţi au un nivel scăzut de implicare culturală, pentru 19% nivelul este mediu, 3% au un nivel de implicare ridicat şi doar 1% au un nivel de implicare culturală foarte ridicat.
When compared to the data of 2013, of the Cultural Access and Participation Eurobarometer, the frequency of the experiences with the artistic expressions is lower. 
Comparând cu datele din 2013, din Eurobarometrul de Participare şi Acces Cultural, frecvenţa experienţelor cu expresiile artistice este mai redusă.
Index - Level of engagement in cultural activities - national sample [2016] 
Index - Nivel de implicare în activităţile culturale - eşantion naţional [2016]
In order to search for explanations for the results recorded and presented above, in the following lines we shall analyse and describe the level of cultural engagement, depending 
Pentru a căuta explicaţii pentru rezultatele înregistrate şi prezentate mai sus, în continuare vom analiza şi descrie nivelul de implicare culturală, în funcţie de caracteristicile
on the respondents' socio-demographic characteristics. 
socio-demografice ale respondenţilor.
We believe that the socio-demographic characteristics are very important for the explanation of the engagement level. 
Considerăm caracteristicile socio-demografice foarte importante pentru explicarea nivelului de implicare.
We shall present four profiles in detail, depending on the four levels of engagement - low, medium, high and very high - and we shall describe their characteristics. 
Vom prezenta detaliat patru profiluri, în funcţie de cele patru niveluri de implicare - scăzut, mediu, ridicat şi foarte ridicat - şi vom descrie caracteristicile acestora.
6.1 Low level of cultural engagement 
6.1 Nivelul scăzut de implicare culturală
Table 13 shows that the persons with a low level of engagement in cultural activities are men and women in rather equal proportions, with no noticeable gender differences. 
Din Tabelul 13 observăm că persoanele cu nivel scăzut de implicare în activităţile culturale sunt în proporţie oarecum egală femei şi bărbaţi, fără să existe diferenţe de gen notabile.
From these results we may infer that gender does not influence the level of engagement. 
Putem înţelege din aceste rezultate faptul că genul nu influenţează nivelul de implicare.
The segment of population with a low level of engagement is quite old; 55% of the respondents are persons aged above 50, while the younger ones, aged under 40, represent a percentage of only 25%. 
Segmentul de populaţie cu un nivel scăzut de implicare este destul de îmbătrânit; 55% dintre respondenţi sunt persoane cu vârste de peste 50 de ani, iar cei mai tineri, cu vârsta de până în 40 de ani, reprezintă un procent de doar 25%.
The education level of the persons with this level of engagement is medium-low, 85% of them having graduated from high school, at most. 
Nivelul de educaţie al persoanelor cu acest nivel de implicare este scăzut spre mediu, 85% dintre acestea absolvind cel mult un ciclu de 12 clase finalizate.
Their economic status is not favourable, either: 56% have a monthly income of less than 1000 lei and 37% of them - between 1000 and 1999 lei. 
Nici situaţia lor economică nu este una favorabilă: 56% au un venit lunar de până în 1000 de lei şi 37% - între 1000 şi 1999 de lei.
The majority of the people with a reduced contact with artistic expressions are persons with no occupation, 36% being housewives or unemployed and 33% - persons with low-status occupations. 
Majoritatea celor care au un contact redus cu expresiile artistice sunt persoane fără ocupaţie, 36% fiind femei casnice sau şomeri şi 33% - persoane care au ocupaţii cu status scăzut.
The education level has a great impact, as it is theoretically accepted that, in general, the persons with a low education level are inclined to not value the arts and cultural heritage, because of their lack of de-coding instruments73. 
Nivelul de educaţie are un impact mare, acceptat teoretic fiind faptul că, în general, persoanele cu un nivel scăzut de educaţie sunt predispuse să nu valorizeze artele şi patrimoniul cultural, din lipsa instrumentelor de decodificare73.
Education is an important element as regards the way the artistic expression is received. 
Educaţia este un element important atunci când vine vorba de felul în care este receptată expresia artistică.
Pierre Bourdieu is again the author who reiterates in other sociological works the idea that the work of art, viewed symbolically, cannot exist as such if the person does not have the necessary means to de-code it74. 
Tot Pierre Bourdieu reia şi în alte lucrări sociologice ideea că opera de artă, privită din punct de vedere simbolic, nu poate exista ca atare dacă persoana nu are mijloacele necesare pentru a o putea descifra74.
An individual's level of artistic competence is given by the degree of his/her mastering the set of instruments necessary to understand the artwork, that is the interpretation system without which they cannot acquire artistic capital or, in other words, the condition necessary to decipher the works of art offered to the society at a certain moment75. 
Nivelul de competenţă artistică a unui individ este dat de gradul în care acesta stăpâneşte, la un moment dat, setul de instrumente necesare înţelegerii operei de artă, adică schemele de interpretare fără de care nu-şi poate însuşi capitalul artistic sau, cu alte cuvinte, condiţia necesară descifrării operelor de artă oferite societăţii la un moment dat75.
This is precisely why the role of education and learning as elementary formal institution is very important for the encouragement of the cultural consumption. 
Tocmai de aceea rolul educaţiei şi al învăţământului ca instituţie formală elementară este foarte important pentru a încuraja consumul cultural.
Even when school does not directly deal with an adequate artistic training and does not expressly encourage cultural activities or does not provide a sufficient system of concepts, it however tends to transmit a certain familiarity, creating the feeling of belonging to a „cultured class".76 
Chiar şi atunci când şcoala nu se preocupă direct de o instruire artistică adecvată şi nu încurajează expres activităţile culturale, sau nu oferă un sistem suficient de concepte, ea tinde totuşi să transmită o anumită familiaritate, creând sentimentul de apartenenţă la o "clasă cultivată".76
6.2 Medium level of cultural engagement 
6.2 Nivelul mediu de implicare culturală
Respondents with a medium level of cultural engagement represent a younger segment. 
Respondenţii cu un nivel mediu de implicare culturală reprezintă un segment mai puţin îmbătrânit.
At this level the adults and youngsters are predominant: the persons between 30 and 49 years old represent 43% and those aged 18-30 - 40%. 
La acest nivel predomină populaţia adultă şi tinerii: persoanele cu vârste cuprinse între 30 şi 49 de ani reprezintă 43%, iar cele cu vârste între 18 şi 30 de ani - un procent de 40%.
This time we have fewer elderly, persons aged above 50, who only cumulate 17% of the total analysed. 
De această dată avem mai puţini vârstnici, persoane ce depăşesc vârsta de 50 de ani, aceştia cumulând doar 17% din totalul analizat.
The genders are almost equally distributed: 53% men, 47% women. 
Genurile sunt distribuite aproape în mod egal: 53% bărbaţi, 47% femei.
By comparison with the previous segment - persons with a low level of cultural engagement - for this segment a higher education level was recorded: 54% of the respondents are high school graduates, 12% have post high school education and 27% have higher education. 
Comparativ cu segmentul anterior - persoane cu un nivel scăzut de implicare culturală -, pentru acest segment a fost înregistrat un nivel mai ridicat de educaţie: 54% dintre respondenţi au absolvit 12 clase, 12% au studii postliceale şi 27% au studii universitare şi postuniversitare.
Also by comparison with the previous category, the incomes of those who have a medium level of cultural engagement are higher: 51% have a monthly income between 1000 and 1999 lei, 14% earn between 2000 and 2999 lei monthly and 7% have a monthly income between 3000 and 3999 lei. 
Tot faţă de categoria anterioară, veniturile celor care au un nivel mediu de implicare culturală sunt mai mari: 51% au un venit lunar între 1.000 şi 1.999 de lei, 14% câştigă lunar între 2.000 şi 2.999 de lei şi 7% au un câştig lunar între 3.000 şi 3.999 de lei.
From the viewpoint of the occupational status of the respondents, the distribution is relatively uniform, the respondents come from all occupational categories, but those with a high occupational status have the highest statistical weight (33%). 
Din punctul de vedere al statusului ocupaţional al respondenţilor, distribuţia este relativ uniformă, existând respondenţi din toate categoriile ocupaţionale, însă cea mai mare pondere (33%) o au cei cu status ocupaţional ridicat.
73 Pierre Bourdieu, Economia Bunurilor Simbolice, Biblioteca de Artă, Bucharest. 
73 P. Bourdieu, Economia Bunurilor Simbolice, Ed. Biblioteca de Artă, Buc.
74 Pierre Bourdieu, Gust artistic si capital cultural, apud Jeffrey C. Alexander, Steven Seidman, Cultură si societate: dezbateri contemporane, Iaşi; Institutul European, 2001. 
74 P. Bourdieu, Gust artistic si capital cultural, apud Jeffrey C. Alexander, Steven Seidman, Cultură si societate: dezbateri contemporane, Iaşi; Institutul European, 2001,
58 The social impact of culture in relation to the degree of cultural engagement 
58 Impactul social al culturii raportat la gradul de implicare culturală
6.3 High level of cultural engagement 
6.3 Nivelul ridicat de implicare culturală
There is a significant difference between men and women in the category of respondents with a high level of cultural engagement: 60% men and 40% women. 
La respondenţii cu un nivel ridicat de implicare culturală există o diferenţă semnificativă între bărbaţi şi femei, bărbaţii reprezentând 60%, iar femeile - 40%.
This segment of population is younger, 43% are persons between 18-30 years old, while the adults and / or elderly have a lower statistical weight, 32% and 26%, respectively. 
Acest segment al populaţiei este mai tânăr, 43% sunt persoane cu vârsta între 18 şi 30 de ani, iar populaţia adultă şi/sau îmbătrânită are o pondere mai scăzută, reprezentând un procent de 32% şi respectiv 26%.
The education level is mainly high, the majority of the respondents have post high school education and higher education, representing a percentage of 55%. 
Nivelul de educaţie preponderent este cel superior, majoritatea respondenţilor au studii postliceale, universitare şi postuniversitare, reprezentând un procent de 55%.
At the same time, when compared to the two categories previously presented, the weight of respondents with higher monthly incomes is higher: 22% of the respondents earn between 2000 and 2999 lei, while 11% of the respondents have monthly incomes of more than 4000 lei. 
Totodată, faţă de cele două categorii prezentate anterior, creşte ponderea celor care au venituri lunare mai ridicate, 22% dintre respondenţi câştigă între 2.000 şi 2.999 de lei, iar 11% dintre respondenţi au câştiguri lunare de peste 4.000 de lei.
The majority of the persons fall into the occupational categories with a high status, but we must consider the fact that within this segment of the population with a high level of cultural engagement there is a segment of 23% represented by students. 
Majoritatea persoanelor se încadrează în aria categoriilor ocupaţionale cu status ridicat, dar trebuie luat în considerare faptul că în acest segment al populaţiei cu un nivel crescut de implicare culturală există un procent de 23% care este reprezentat de studenţi.
6.4 Very high level of cultural engagement 
6.4 Nivelul foarte ridicat de implicare culturală
The segment of the population with a very high level of cultural engagement is represented by young persons, in a proportion of 80%. 
Segmentul populaţiei cu un nivel foarte ridicat de implicare culturală este reprezentat de persoanele tinere, în proporţie de 80%.
The gender of the respondents is distributed rather equally, but we can notice that women have a statistical weight of 56% and men - 44%. 
Genul respondenţilor este distribuit aproximativ egal, dar putem observa faptul că persoanele de sex feminin deţin o pondere de 56%, iar bărbaţii 44%.
The general level of education is high and the monthly incomes are more than 3000 lei. 
Nivelul general de educaţie este superior, iar veniturile lunare depăşesc suma de 3.000 de lei.
This segment is represented by students and persons with a high occupational status. 
Acest segment este reprezentat de studenţi şi persoane care au ocupaţii cu status ridicat.
The social impact of culture in relation to the degree of cultural engagement 59 
Impactul social al culturii raportat la gradul de implicare culturală 59
The average of engagement in cultural activities on development regions - national sample [2016 
Media implicării în activităţile culturale pe
Index of engagement in cultural activities 
Regiunea de dezvoltare Index imp'i<ctare ^ activităţi
When analysing the distribution of the average of this index on the development regions in Romania, we notice in Table 14 that the highest score was obtained by the West region, followed by the regions Bucharest-Ilfov and South-East, while the poorest results are found in the South and South-West. 
Analizând distribuţia mediei acestui index pe regiunile de dezvoltare din România, observăm din Tabelul 14 că cel mai mare scor a fost obţinut de regiunea de Vest, aceasta fiind urmată de regiunile Bucureşti-Ilfov şi Sud-Est, iar cele mai slabe rezultate se regăsesc în Sud şi Sud-Vest.
In the following lines, in order to analyse the impact that culture / the artistic expression may have on the society, we present the respondents' opinions on the potential effects of culture on society and the social aspects resulted from the cultural experiences in which they have been engaged. 
În continuare, pentru a analiza impactul pe care-l poate avea cultura / expresia artistică asupra societăţii, prezentăm opiniile respondenţilor cu privire la potenţialele efecte ale culturii asupra societăţii şi aspectele sociale rezultate din experienţele culturale în care aceştia au fost implicaţi.
We aimed at identifying the perception on the benefits of art within the society, as well as the consequences following the interaction with arts, depending on the level of cultural engagement of the participants in the survey. 
Am urmărit să identificăm percepţia beneficiilor artei în societate şi a consecinţelor în urma interacţiunii cu arta, în funcţie de nivelul de implicare culturală al participanţilor la studiu.
In Table 15 we can notice that most of the respondents agree with the positive effects that culture may have on the structure and order of the social life. 
Din Tabelul 15 se poate observa faptul că majoritatea respondenţilor sunt de acord cu efectele pozitive pe care le poate avea cultura asupra structurii şi ordinii vieţii sociale.
It is important to point out that most of them think that the cultural heritage helps preserving a national identity and that art develops social cohesion and makes the community members engage and participate in civic activities. 
Este important de evidenţiat faptul că cei mai mulţi au considerat că patrimoniul cultural ajută la menţinerea unei identităţi naţionale şi faptul că arta dezvoltă coeziunea socială şi îi determină pe membrii comunităţii la implicare şi participare civică.
social impact of culture - national sample [2016] 
Distribuţii generale privind opinia respondenţilor asupra impactului social al culturii - eşantion naţional [2016]
To what extent do you agree with the following statements? 
În ce măsură sunteţi de acord cu următoarele afirmaţii?
Cultural heritage (e.g. historical buildings) helps preserving a national identity 
Patrimoniul cultural (ex. clădiri istorice) ajută la menţinerea unei identităţi naţionale
Art can bring community members closer 
Arta îi poate aduce pe oamenii dintr-o comunitate mai aproape
Cultural events develop people's civic awareness 
Evenimentele culturale dezvoltă spiritul civic al oamenilor
Artistic events (e.g. concerts, plays, film projections) contribute to the economic development of your community 
Evenimentele artistice (ex. concerte, piese de teatru, proiecţii de film) contribuie la dezvoltarea economică a comunităţii dvs.
Art can induce values based on freedom and tolerance 
Arta poate induce valori bazate pe libertate şi toleranţă
Artistic events contribute to a general welfare in your community 
Evenimentele artistice contribuie la crearea unei bunăstări generale în comunitatea dvs.
Through art we can create for ourselves a better identity than the existing one 
Prin artă ne putem crea o identitate mai bună decât cea existentă
People who participate in cultural events are more involved in their community 
Oamenii care participă la evenimente culturale sunt mai implicaţi în comunitatea lor
Participation in cultural events may increase one's confidence in other people 
Participarea la evenimente culturale poate spori încrederea în ceilalţi
Artistic products consumption (e.g. music, film, books) helps you get along better with your group of friends 
Consumul unor produse artistice (ex. muzică, film, cărţi) vă ajută să vă înţelegeţi mai bine cu grupul dvs. de prieteni