natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Cities included in the analysis 
Cele 46 de oraşe incluse în analiză sunt:
Making of the cultural vitality index is a complex process that requires a certain effort of time dedicated in particular to identify indicators (which by their quality and quantity to render the best level of cultural vitality of a city), but also in the identification of sources for data collection, comprising indicators, adding the time devoted to collecting the data. 
Realizarea indicelui de vitalitate culturală este un proces complex care solicită un anumit efort de timp dedicat în special în identificarea indicatorilor (care prin calitatea şi cantitatea lor să redea cel mai bine nivelul vitalităţii culturale a unui oraş), dar şi în identificarea surselor pentru colectarea datelor care compun indicatorii, la care se adaugă timpul dedicat efectiv pentru etapa de colectare a datelor.
The result of this process was, on one hand, including some new indicators, but on the other hand it also meant giving up on some of the indicators. 
Rezultatul acestui proces a fost pe de o parte adăugarea unor tipuri de indicatori noi, dar pe de altă parte a însemnat şi renunţarea la unii indicatori.
In the current edition of the study we kept five of the six major categories of indicators used in the 2010 edition. 
În ediţia actuală a studiului am păstrat cinci dintre cele şase mari categorii de indicatori utilizate şi în ediţia din 2010.
Budget/ Expenditures for cultural activities 
Buget / Cheltuieli pentru activităţi culturale
Another case that occured at the stage of identifying indicators and collecting sources came amid the dynamic character of the cultural sector, structurally or functionally. 
O altă situaţie apărută în etapa de identificare a indicatorilor si surselor de colectare a venit pe fondul caracterului dinamic pe care-l are sectorul cultural din punct de vedere structural sau funcţional.
A period of six years as the one we cover through the analysis from this study may also prove to be challenging. 
O perioadă de sase ani precum este cea pe care o acoperim prin analiza din acest studiu se poate dovedi de asemenea o provocare.
Over the analysed years, there have been changes in the concrete level of the tracked dimensions. 
În decursul anilor analizaţi s-au produs schimbări la nivelul concret al dimensiunilor urmărite.
These changes are reflected within the categories of indicators, where, as mentioned above, on the one hand we have added new indicators, and on the other hand we had to give up others. 
Aceste schimbări se reflectă în cadrul categoriilor de indicatori, unde, asa cum am menţionat mai sus, pe de o parte am adăugat indicatori noi, iar pe de altă parte am fost nevoiţi să renunţăm la alţii.
Also, compared to the last edition we improved CAEN list that makes up the creative industries sector. 
De asemenea, faţă de ediţia trecută am îmbunătăţit lista de CAEN-uri care compun sectorul industriilor creative.
We chose CAEN as comprehensive for both fields regarded as cultural and creative industries, and for their support industries. 
Am ales CAEN-uri cât mai cuprinzătoare atât pentru domeniile de activitate considerate ca fiind industrii culturale si creative, cât si industriile de suport ale acestora.
We've targeted in CAEN choice by taking into account the standards for defining cultural activities from the Essnet-Culture Report. 
Ne-am orientat în alegerea CAEN-urilor luând în considerare standardele privind definirea activităţilor culturale din Raportul Essnet - Culture.
Adding these indicators comes as a result of the changes occured in the level of cultural infrastructure amid budgetary reorganization of public institutions in 2010. 
Adăugarea acestor indicatori vine ca urmare a schimbărilor petrecute la nivelul infrastructurii culturale pe fondul reorganizărilor bugetare ale instituţiilor publice din 2010.
A concrete example of this is the case of Tulcea city; According to the website of Tulcea County Council, the process of change was the following: 
În procesul de reorganizare de atunci, o serie de instituţii s-au comasat / reorganizat în cadrul unor astfel de instituţii (centre culturale).
Thus arises Tulcea Cultural Centre Jean Bart, a public institution, funded by the Council of the County of Tulcea." 
Astfel, ia nastere Centrul Cultural Jean Bart Tulcea, instituţie publică de cultură, finanţată de Consiliul Judeţean Tulcea."
Another reason why we introduced this indicator is the very modest cultural infrastructure in the smaller towns included in the analysis. 
Un alt motiv pentru care am introdus acest indicator este infrastructura culturală foarte modestă culturală la nivelul oraselor mai mici incluse în analiză.
The introduction of such an indicator favors cities with such a situation at which we did not have more than one indicator for cultural infrastructure. 
Introducerea unui astfel de indicator avantajează orasele cu o astfel de situaţie la nivelul cărora nu am avea mai mult de un indicator pentru infrastructura culturală.
Thus, on one hand indicators were included under the category of cultural infrastructure, cultural participation or specialized human resources. 
De asemenea, am exstins lista de coduri CAEN pe care le-am luat în considerare pentru obţinerea indicatorilor aferenţi categoriei de industrii creative.
Regarding the method of studying the topic of cultural vitality of cities, although the cultural/creative vitality is a common theme of a series of studies from different countries, the methods of analysis used are different: some studies use exclusively quantitative indicators, while other studies are using a combined analysis of quantitative indicators with qualitative data. 
Referitor la modalitatea de a studia tema vitalităţii culturale a oraşelor, deşi vitalitatea culturală / creativă este o temă comună unei serii de studii din diferite ţări, metodele de analiză folosite sunt diferite: unele studii folosesc exclusiv indicatori cantitativi, pe când alte studii utilizează o analiză combinată a indicatorilor cantitativi cu date calitative.
Also, the study aims at presenting some profiles of cities included in the analysis (the top 15 cities with the strongest indicators of vitality during the period under review) and touching issues such as: 
De asemenea, studiul urmăreşte prezentarea unor profiluri ale oraşelor incluse în analiză (topul primelor 15 oraşe cu indicii de vitalitate cei mai puternici pe perioada analizată) şi atinge aspecte precum:
> highlighting opportunities for access to cultural goods and services (cultural infrastructure); 
> evidenţierea oportunităţilor de acces la bunurile şi serviciile culturale (infrastructura culturală);
> opportunities for specialization of human resources in the artistic and cultural fields; 
> oportunităţile de specializare a resurselor umane în domeniile artistic şi cultural;
> the degree of cultural participation of the population; 
> gradul de participare culturală a populaţiei;
> the degree of development of the creative sector (companies in cultural and creative industries); 
> gradul de dezvoltare a sectorului creativ (firmele din industrii culturale şi creative);
> recommendations for the analyzed cities. 
> realizarea unor recomandări pentru oraşele analizate.
The method of calculating indices of vitality 
Modul de calcul al indicilor de vitalitate
Each category of indicators produced an index of vitality, calculated after the following steps: 
Fiecare categorie de indicatori a produs un indice de vitalitate, calculat după următorii paşi:
(1) Index of infrastructure for cultural activities was calculated as the average of the standardized values regarding to equipping those towns with cultural institutions (libraries, museums, movie theatre, seats in movie theatre, dramatic theatres, seats in dramatic theatre, musical theatres, seats in musical theatres, the puppet theatre, seats in puppet theatre, Opera, seats in Opera, the Philharmonic, seats in Philharmonics, artistic ensembles, popular orchestras, cultural centers and seats in cultural centers), relative to the number of inhabitants of the city. 
(1) Indicele infrastructurii dedicate activităţilor culturale a fost calculat ca medie a valorilor standardizate cu privire la dotarea respectivelor oraşe cu instituţii de cultură (biblioteci, muzee, săli de cinematograf, locuri în sălile de cinematograf, teatre dramatice, locuri în sălile dedicate teatrului dramatic, teatre muzicale, locuri în sălile dedicate teatrului muzical, teatre de păpuşi, locuri în sălile de teatru de păpuşi, opere, locuri în sălile de operă, filarmonici, locuri în sălile filarmonicilor, ansambluri artistice, orchestre populare, centre culturale şi locuri în centrele culturale), relativ la numărul de locuitori ai oraşului.
Consequently, each of the absolute values of the sub-indices (e.g.: number of museums) has been relativized by the number of inhabitants (e.g.: number of museums to 100,000 inhabitants of the city) and, then, it was calculated the corresponding standardized value. 
În consecinţă, fiecare dintre valorile absolute ale subindicilor (ex.: număr muzee) a fost relativizat la numărul de locuitori (ex.: număr muzee la 100.000 de locuitori ai oraşului) şi, apoi, calculată valoarea standardizată corespunzătoare.
Consequently, each of the absolute values of the sub-indices (e.g.: total number of visitors to museums) has been relativized by the number of inhabitants (e.g.: number of visitors relative to 100 inhabitants from the total population) and then it was calculated the corresponding standardized value. 
În consecinţă, fiecare dintre valorile absolute ale subindicilor (ex.: număr total de vizitatori ai muzeelor) a fost relativizat la numărul de locuitori (ex.: număr de vizitatori relativ la 100 de locuitori din totalul locuitorilor) şi, apoi, calculată valoarea standardizată corespunzătoare.
(3) The index for the budgetary expenditures for cultural activities was calculated as the average of standardized values concerning (a) the proportion spent for cultural activities from the local authority's total budget for the year concerned, and (b) the total expenditure on culture relative to the number of inhabitants of the city. 
(3) Indicele cheltuielilor bugetare alocate pentru activităţi culturale a fost calculat ca medie a valorilor standardizate cu privire la (a) ponderea cheltuielilor pentru activităţi culturale din bugetul total al autorităţii locale pentru anul respectiv şi (b) cheltuielile totale pentru cultură relativ la numărul de locuitori ai oraşului respectiv.
Consequently, each of the absolute values of the sub-indices (e.g.: number of students enrolled in schools and high schools of art) has been relativized by the number of inhabitants (e.g.: number of students enrolled in schools and high schools of art relative to 100 inhabitants of the total population). 
În consecinţă, fiecare dintre valorile absolute ale subindicilor (ex.: numărul de elevi înscrişi în şcoli şi licee de artă) a fost relativizat la numărul de locuitori (ex.: numărul de elevi înscrişi în şcoli şi licee de artă relativ la 100 de locuitori din totalul locuitorilor).
(5) The index of creative industries was calculated as the average of standardized values concerning (a) the total profit of the actors in the field of creative industries, (b) the total turnover and (c) the number of their employees, relative to the total number of inhabitants of the city. 
(5) Indicele privitor la dezvoltarea industriilor creative a fost calculat ca medie a valorilor standardizate cu privire la (a) profitul total al actanţilor din domeniul industriilor creative, (b) cifra de afaceri totală a acestora şi (c) numărul de salariaţi ai acestora, relativ la numărul total de locuitori ai oraşului respectiv.
Furthermore, standardization of the values was accomplished through the following steps: 
De asemenea, standardizarea valorilor a fost realizată prin următorii paşi:
(1) Data collection concerning the absolute values of a subindices (i.e. number of theaters). 
(1) Colectarea datelor cu privire la valorile absolute ale unui subindice (ex.: număr teatre).
(3) Substracting relative values average of each of the relative values obtained under step (2). 
(3) Substragerea mediei valorilor relative din fiecare dintre valorile relative obţinute conform pasului (2).
(4) Dividing each result obtained in step (3) to the standard deviation of the relative values. 
(4) Împărţirea fiecărui rezultat obţinut la pasul (3) la deviaţia standard a valorilor relative.
Depending to the nature of the data that composed the indicators on which we conducted the analysis and we obtained the cultural vitality indices, we used multiple sources 
În funcţie de caracterul datelor care au compus indicatorii pe baza cărora am realizat analiza si obţinerea indicilor de vitalitate culturală, am folosit mai multe surse.
For the indicators relating to the number of cinemas, the number of seats in theaters and the number of viewers in cinemas we obtained data from the National Center of Cinematography. 
Pentru indicatorii referitori la numărul de cinematografe, numărul de locuri în sălile de cinematograf şi numărul de spectatori în cinematografe am obţinut date de la Centrul Naţional al Cinematografiei.
> For creative industries category we used centralized data at national level by the Borg Design company and included in the Companies List CD. 
> Pentru categoria industriilor creative am utilizat datele centralizate la nivel naţional de compania Borg Design şi cuprinse în CD-ul Lista Firmelor.
As previously mentioned, in the analysis we used five broad categories of indicators for measuring the degree of cultural vitality of cities. 
După cum am menţionat anterior, la nivelul analizei realizate am utilizat cinci categorii mari de indicatori pentru măsurarea gradului de vitalitate culturală a oraşelor.
In the next chapter we will introduce each of these categories. 
În capitolul următor vom prezenta fiecare dintre aceste categorii.
Types of indicators 
Tipuri de indicatori
This category is the most extensive, covering a number of 18 indicators. 
Această categorie este cea mai extinsă, cuprinzând un număr de 18 indicatori.
The 18 indicators reflect the degree of development of the network of classical cultural resources which make up the public local cultural infrastructure, referring here to the public cultural institutions such as libraries, museums, performance institutions (opera theater), artistic ensembles and orchestras, museums and cultural centers. 
Cei 18 indicatori reflectă gradul de dezvoltare al reţelei de resurse culturale clasice care compun infrastructura culturală publică locală, referindu-ne aici la instituţii culturale publice precum: biblioteci, muzee, instituţii de spectacol (teatru si operă), ansambluri artistice si orchestre populare, centre culturale.
Add the number of cinemas (these being rather a type of resource that is no longer part of the classical cultural infrastructure, because of the emergence of movie theatres inside the shopping centers/ malls). 
Se adaugă numărul de cinematografe (acestea fiind mai degrabă un tip de resursă care nu mai ţine de infrastructura clasică culturală, prin apariţia sălilor de cinematograf în incinta centrelor de shopping (mallurile).
The indicators of this category are divided between the ones expressing the existence of cultural resources (number of units) and their ability to provide public access to their services (the number of seats in these units). 
Indicatorii acestei categorii se împart în indicatorii care exprimă existenţa resurselor culturale (numărul de unităţi) si capacitatea acestora de a oferi acces publicului la serviciile lor (numărul locurilor în aceste unităţi).
In addition to expressing the degree of endowment of cities with cultural resources, this category of indicators reflects the potential of cities to develop themselves as cultural poles, based on which they can be worth of interest for residents and tourists, contributing to a large extent to the achievement of a local identity based on cultural resources. 
Pe lângă exprimarea gradului de dotare al oraşelor cu resursele culturale clasice, această categorie de indicatori reflectă potenţialul oraşelor de a se dezvolta ca poli culturali, aspect ce le poate permite obţinerea unui interes din partea locuitorilor şi a turiştilor, contribuind într-o mare măsură la realizarea unei identităţi locale bazate pe resursele culturale.
The level of equipment for the cultural infrastructure of a city can be seen as an opportunity to harness these resources to apply for the candidacy for European Capital of Culture, a one year program that gives the cities the means for developing their cultural profile, for boosting their notoriety and for developing the local economy through artistic and cultural activities. 
Gradul de echipare la nivelul infrastructurii culturale poate semnifica pentru un oraş şi o posibilitate de a valorifica aceste resurse prin candidatura la titulaturi precum cea de Capitală Europeană a Culturii, un program care timp de un an oferă oraşelor contextul dezvoltării profilului cultural, creşterea notorietăţii oraşului şi dezvoltarea economiei locale prin activităţi artistice şi culturale.
The 18 indicators that make up the present category are: 
Cei 18 indicatori care compun categoria de faţă sunt:
Libraries (number of libraries per 10,000 inhabitants) 
Biblioteci (numărul bibliotecilor la 10.000 de locuitori)
Cinema (number of movie theaters to 10,000 inhabitants) 
Cinema (numărul sălilor de cinematograf la 10.000 de locuitori)
Cinema (number of seats in movie theaters per 1,000 inhabitants) 
Cinema (numărul locurilor în sălile de cinematograf la 1.000 de locuitori)
Museums (number of museums per 100,000 inhabitants) 
Muzee (numărul de muzee la 100.000 de locuitori)
Opera (number of Opera institutions per 100,000 inhabitants) 
Opera (numărul instituţiilor de operă la 100.000 locuitori)
Opera (number of seats in the institutions of the opera per 
Opera (numărul locurilor în instituţiile de operă la 1.000 locuitori)
Philharmonic (number of Philharmonic institutions per 
Filarmonică (numărul instituţiilor de filarmonică la 100.000 de locuitori)
Philharmonic (number of seats in the institutions of the Philharmonic at 1,000 inhabitants) 
Filarmonică (numărul locurilor în instituţiile de filarmonică la 1.000 de locuitori)
Dramatic theatres (number of theaters per 100,000 inhabitants) 
Teatre dramatice (numărul de teatre dramatice la 100.000 de locuitori)
Dramatic theatres (number of seats in the theaters per 
Teatre dramatice (numărul de locuri în teatrele dramatice la 1.000 de locuitori)
Musical theatres (musical theatres per 100,000 inhabitants) 
Teatre muzicale (numărul de teatre muzicale la 100.000 de locuitori)
Musical theatres (number of seats in musical theatres per 
Teatre muzicale (numărul de locuri în teatrele muzicale la
Puppet theaters/ animation (number of puppet theaters per 100,000 inhabitants) 
Teatre de păpuşi / de animaţie (numărul de teatre de păpuşi la 100.000 de locuitori)
Puppet Theaters/ animation (number of seats in puppet theaters per 1,000 inhabitants) 
Teatre de păpuşi / de animaţie (numărul de locuri în teatre de păpuşi la 1.000 de locuitori)
Artistic ensembles (number of artistic ensembles per 
Ansambluri artistice (numărul de ansambluri artistice la
Popular orchestras (number of popular orchestras per 100,000 inhabitants) 
Orchestre populare (numărul de orchestre populare la
Cultural centers (number of cultural centers per 100,000 inhabitants) 
Centre culturale (numărul de centre culturale la 100.000 de locuitori)
Cultural centers (number of jobs in the cultural centers per 1,000 inhabitants) 
Centre culturale (numărul de locuri în centre culturale la
94 Dimensions of cultural vitality. 
22 Dimensiunile vitalităţii culturale.
Measuring this type of indicator provides the ability to track the capacity of a town (through the existence of specific services to educational and vocational training) to form specialized human resources in the cultural and artistic field. 
Măsurarea acestui tip de indicator oferă posibilitatea de a urmări capacitatea unui oraş (prin existenţa unor servicii specifice de formare educaţională şi profesională) de a forma resurse umane specializate în domeniul cultural şi artistic.
An increasing number of specialized human resources in the artistic and cultural field can lead to stimulating an increased competition between the companies in the cultural and creative field to develop offices and activities in a certain city. 
Un număr crescut de resurse umane specializate în domeniul artistic şi cultural poate duce la o stimulare a creşterii concurenţei la nivelul firmelor din domeniu cultural şi creativ care să dezvolte sedii şi activităţi în oraşul respectiv.
Such a concentration of personnel and companies may produce rising living standards and can boost the local community's capacity to attract economic activity and to create an environment where innovation can flourish. 
O astfel de concentrare de personal şi firme poate produce creşterea nivelului de trai local şi poate stimula capacitatea comunităţii de a atrage activităţi economice şi de a crea un mediu în care inovaţia se poate dezvolta.
Within this category of indicators, we have collected data for secondary fine arts profile schools, colleges of arts, universities of cultural profile, and of popular schools of arts (and crafts) under the subordination of the County Councils. 
În cadrul acestei categorii de indicatori, am colectat date la nivelul şcolilor gimnaziale cu profil artistic, al liceelor de arte, al universităţilor cu profil cultural şi al Şcolilor Populare de Arte (şi Meserii) din subordinea Consiliilor Judeţene.
Intended indicators relate to: 
Indicatorii urmăriţi se referă la:
1.Students enrolled in universities of art/ cultural profile (number of students per 1,000 inhabitants) 
Studenţi înscrişi în universităţile de artă / cu profil cultural (numărul de elevi la 1.000 de locuitori)
2.Teaching staff from the universities of art/ cultural profile (number of teachers per 1,000 inhabitants) 
Personal didactic din universităţile de artă / cu profil cultural (numărul de profesori la 1.000 de locuitori)
3.Students enrolled in secondary schools/ high schools with the artistic profile (number of students per 1,000 inhabitants) 
Elevi înscrişi în şcoli gimnaziale / licee cu profil artistic (numărul de elevi la 1.000 de locuitori)
Teaching staff from schools/ high schools with the artistic profile (number of teachers per 1,000 inhabitants) 
Personal didactic din şcolile / liceele cu profil artistic (numărul de profesori la 1.000 de locuitori)
Trainees enrolled in folk art schools/ schools of arts and crafts (number of students per 1,000 inhabitants) 
Cursanţi înscrişi în şcolile de artă populară / şcolile de arte şi meserii (numărul de elevi la 1.000 de locuitori)
As mentioned in the previous edition of the survey, the budgets allocated by the local authorities to the institutions of culture are the main way of financing them. 
După cum menţionam în ediţia precedentă a studiului, bugetele alocate de autorităţile locale instituţiilor de cultură reprezintă principala modalitate de finanţare a acestora.