natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This indicates that the interest for training is rather personal than organizational and that it is driven rather by the pursuit of bigger career goals (possibly outside the organization) than by the determination to perform better at the workplace. 
Acest lucru este un indicator al interesului pentru formare profesională mai degrabă personal şi nu organizaţional, mai degrabă în scopul dezvoltării carierei (posibil în afara organizaţiei în care activează în prezent) şi nu al creşterii eficienţei la locul de muncă.
Last but not least, it should be pointed out that, regarding the question as to what the best training environment is in the respondents' opinion, half of the respondents said they preferred that the training courses were delivered on the service provider's location, 
În final, dar nu în ultimul rând, trebuie evidenţiat faptul că, referitor la mediul cel mai potrivit de formare, jumătate dintre respondenţi au menţionat sediul furnizorului de servicii de formare, ceea ce este explicabil având în vedere dotarea specifică pentru dezvoltarea abilităţilor practice.
On the other hand, the high percentage of respondents who prefer that training programs be held at their organization should stimulate the providers of training services to become more flexible in establishing the format and the content of their courses, so that they meet the respondents' expectations. 
Pe de altă parte, procentul mare de respondenţi care preferă ca programul de formare profesională să se desfăşoare la sediul organizaţiei proprii ar trebui să determine flexibilitatea furnizorilor de astfel de servicii în ceea ce priveşte formatul şi conţinutul cursurilor pentru a veni în întâmpinarea acestor aşteptări.
5.2 Conclusions with regard to the strategic directions of the vocational training at NICRT 
5.2 Concluzii în raport cu direcţiile strategice ale formării profesionale în INCFC
Continuous training is a major component of the lifelong learning policies at national and European level, with the overall objective of increasing competitiveness and supporting the development of the knowledge based society. 
Formarea profesională continuă reprezintă o componentă majoră a politicilor în domeniul învăţării pe tot parcursul vieţii, la nivel naţional şi european, având ca obiectiv general creşterea competitivităţii şi sprijinirea dezvoltării societăţii bazate pe cunoaştere.
The National Strategy for Lifelong Learning 2015-2020 identifies the NICRT's objectives and strategic directions in the field of vocational training, using the findings of this study: 
Strategia naţională de învăţare pe tot parcursul vieţii, 2015-2020 identifică obiectivele şi direcţiile strategice vizate în domeniul formării profesionale ale INCFC, cu ajutorul studiului de faţă:
Improve the relevance of vocational training systems for the labor market; 
Îmbunătăţirea relevanţei sistemelor de formare profesională pentru piaţa muncii;
Increase participation in and facilitate access to vocational training programs; 
Creşterea participării şi facilitarea accesului la programele de formare profesională;
Improve the quality of training; 
Îmbunătăţirea calităţii formării profesionale;
Develop the national and international innovation and cooperation. 
Dezvoltarea inovării şi cooperării naţionale / internaţionale.
The strategy of the Training Department of the NICRT proposes to develop a training system that is accessible, attractive, competitive, tailored to the demand of the cultural labor market and capable to provide high quality education and training services and to respond in a relevant and prompt manner to the needs of the public institutions in the cultural and creative sectors, in order to effectively manage the available cultural resources. 
Strategia Serviciului de formare profesională din cadrul INCFC propune dezvoltarea unui sistem de formare profesională accesibil, atractiv, competitiv şi relevant pentru cerinţele pieţei muncii din domeniul culturii, care să ofere servicii de educaţie şi formare profesională de calitate pentru a răspunde relevant şi rapid la cerinţele instituţiilor publice de cultură, precum şi ale sectoarelor creative, în vederea gestionării eficiente a resurselor culturale disponibile.
Continuous training within NICRT comprises the following two dimensions: 
Formarea profesională continuă din cadrul INCFC se desfăşoară pe două dimensiuni:
a) training in the form of skill development, introductory, refresher and specialization courses; 
a) formare profesională prin programe de calificare, iniţiere, perfecţionare, specializare;
b) evaluation of skills acquired by other means than formal means authorized under the law. 
b) evaluarea competenţelor obţinute pe alte căi decât cele formale autorizate, în condiţiile legii.
The priority areas in which the Training Department in NICRT organizes continuous vocational training services according to the needs identified by this study, conducted by NICRT in 2015, are: 
Domeniile prioritare în care Serviciului de formare profesională din cadrul INCFC organizează programe de formare profesională continuă în concordanţă cu Studiul de nevoi de formare la nivelul instituţiilor publice de cultură, realizat de INCFC în 2015, sunt următoarele:
NICRT's offer for continuous vocational training programs is designed based on the findings of this study and the report on the debates of the focus groups organized with cultural NGOs, dealing with their training needs. 
Oferta programelor de formare profesională continuă a INCFC este creată pornind de la concluziile studiului de faţă, precum şi de la raportul asupra focus-grupurilor organizate cu ONGurile culturale asupra nevoilor de formare pe care le au acestea.
We propose six different categories of courses that meet the various identified needs, as well as others courses, designed to satisfy needs that remained unidentified by the stakeholders, but which are consistent with the strategic directions established in the field of culture and continuing education: 
Propunem şase categorii de cursuri care răspund diferitor nevoi identificate, dar şi altele care încearcă să formeze nevoi neidentificate de către beneficiari, dar care răspund direcţiilor strategice din domeniul culturii sau al educaţiei permanente:
• Preserver of works of art and historical monuments 
• Conservator opere de artă si monumente istorice
These courses, which certify certain specialist jobs within public cultural institutions, are specialization and skill development courses dedicated to the jobs concerned, which end with a skill evaluation and with the granting of a nationally recognized qualification certificate. 
Aceste cursuri, care certifică anumite meserii de specialitate în cadrul instituţiilor culturale, sunt cursuri de specializare şi perfecţionare în ocupaţiile respective, care se finalizează cu evaluarea competenţelor şi cu obţinerea unui atestat recunoscut la nivel naţional.
Accredited courses for the development of transversal skills in the cultural management field: 
Cursuri acreditate pentru formarea abilităţilor transversale în domeniul managementului cultural:
• Manager of public cultural institutions (cultural manager) 
• Manager instituţii publice de cultură (manager cultural)
• SMART Manager - cultural project management 
• SMART Manager - management de proiect cultural
• Staff Manager - management for executive staff 
• Staff Manager - management pentru echipe manageriale
Transversal skills are most frequently required by the managers of public cultural institutions. 
Abilităţile transversale sunt cel mai des solicitate de către
Cultural management, represented by concrete needs such as conflict management and performance management, is covered by the three training programs proposed. 
managerii instituţiilor publice de cultură, managementul cultural, reprezentat de nevoi punctuale de genul gestionarea conflictelor şi managementul performanţei, fiind acoperit de cele trei programe de formare propuse.
Training workshops dedicated to punctual training needs, identified by training need identification studies: 
Ateliere de formare profesională care urmăresc nevoi punctuale, identificate prin studiile de nevoi de formare:
• Funding programs for culture 
• Programe de finanţare pentru cultură
• Copyright and related rights 
• Dreptul de autor şi drepturile conexe
• Education programs developed by cultural institutions, dedicated to children aged 2-6 years old, little schoolchildren, teenagers, adults. 
• Programe educative în instituţii culturale pentru: copii de 2-6 ani, şcolari mici, adolescenţi, adulţi
New specialization courses in the field of cultural heritage: 
Cursuri de specializare noi în domeniul patrimoniului cultural:
• Curator - exhibition organizer 
• Curator - organizator de expoziţii
These courses spring from the division of the splitting of the occupational standard of museum curator into two distinct occupations, in accordance with the relevant museum curatorship practice and the demand of the relevant labor market. 
Aceste cursuri sunt desprinse din împărţirea standardului ocupaţional de muzeograf în alte două ocupaţii specifice, în concordanţă cu practica muzeală specifică şi cerinţele pieţei muncii.
Master classes in performing arts: 
Cursuri Master class în domeniul artelor spectacolului:
Master classes were requested by performing arts institutions, with training proposals covering both these specific needs, and the high demand for training in the field of stage techniques. 
Master classurile au fost solicitate de către instituţiile de spectacol, propunerile de formare profesională acoperind atât aceste nevoi specifice, cât şi procentul mare reprezentat de nevoile de formare în domeniul tehnicii de scenă.
Courses delivered by foreign lecturers in various modern cultural sub domains: Digital Storytelling in museum context. 
Cursuri cu lectori străini în subdomenii culturale actuale: Digital Storytelling in museum context
Certain techniques and methods dealing with promotion of the cultural products or services cannot be acquired and practiced other than with the support of foreign lecturers. 
Anumite tehnici sau metode de punere în valoare a produselor sau serviciilor culturale nu pot fi transmise si exersate decât prin facilitarea unor lectori străini.
This is true also in the case of digital storytelling, which helps promote the museum heritage and train and educate specialists in this field. 
Este si cazul tehnicii de digital storytelling, care ajută la punerea în valoare si la educarea prin patrimoniul muzeal.
Besides, one of the strategic courses of action in the field of vocational training within the NICRT is the updating of the tools for the definition of occupations and qualifications, curricula and extracurricular activities by skill levels set by the National Authority for Qualifications, for the training programs 
De asemenea, una dintre direcţiile strategice de acţiune în domeniul formării profesionale din cadrul INCFC este actualizarea instrumentelor de descriere a ocupaţiilor si calificărilor, a programei si a auxiliarelor curriculare, pe nivelurile de calificare
organized by the Institute, facilitating mobility and increasing their relevance to the labor market in the cultural sector. 
stabilite prin Cadrul naţional al calificărilor, pentru programele de formare profesională organizate de Institut, facilitarea mobilităţii si creşterea relevanţei acestora pentru piaţa muncii din sectorul cultural.
Anda Becuţ, Bianca Bâlşan, Liviu Chelcea, Cătălin Dărăşteanu, Delia Mucică, Contribution of the Copyright-Based Industries to the National Economy, CCCDC, 2011 
Anda Becuţ, Bianca Bâlsan, Liviu Chelcea, Cătălin Dărăsteanu, Delia Mucică, Contribuţia industriilor bazate pe copyright la economia naţională, CCCDC, 2011
Andrei Crăciun, Artists and Active People in Cultural and Creative Industries: perceptions, attitudes and opinions of the population - in the Cultural Consumption Barometer 2014. 
Andrei Crăciun, Artistii si persoanele active în sectoarele culturale şi creative: percepţii, atitudini si opinii întâlnite în rândul populaţiei în Barometrul de Consum Cultural 2014.
Culture between Global and Local, Anda Becuţ and Carmen Croitoru, editura Pro Universitaria, Bucharest, 2014 
Cultura între global si local, Anda Becuţ si Carmen Croitoru, editura Pro Universitaria, Bucuresti, 2014
Mircea Comşa, Cosima Rughiniş and Claudiu Tufiş, Attitudes Towards Work in Romania, Soros Foundation Romania, 2008, available at http://www.fundatia.ro/sites/default/files/Atitudini%20fata%20de%20munca.pdf 
Mircea Comsa, Cosima Rughinis si Claudiu Tufis, Atitudini faţă de muncă în România, Fundaţia Soros România, 2008, disponibil la http://www.fundatia.ro/sites/default/files/Atitudini%20fata%20de%20munca.pdf
"Oleg Danovski" National Opera and Ballet Theatre 
Teatrul Naţional de Operă şi Balet „Oleg Danovski"
Hungarian State Theatre "Csiky Gergely'' 
Teatrul Maghiar de Stat „Csiky Gergely''
Lucia Sturdza Bulandra Municipal Theatre 
Teatrul pentru copii şi tineret „Colibri''
"Ariel" Children and Youth Theatre 
Teatrul Municipal Lucia Sturdza Bulandra
"Merlin" Children and Youth Theatre 
Teatrul de copii şi tineret „Ariel"
G. Sbiera" Bucovina Library 
Radio România - Orchestrele şi corurile Radio
"Alexandru D. Xenopol" County Library 
Ateneul Popular „Mr. Gh. Pastia"
"Nicolae Milescu Spătaru" County Library 
Corul Naţional de cameră Madrigal „Constantin Marin"
"loan N. Roman" County Library 
Biblioteca Judeţeană „Alexandru D. Xenopol"
"Ion Borcea" Natural Science Museum Complex 
Biblioteca Judeţeană „Ion Heliade Rădulescu"
"Dimitrie Gusti" National Village Museum 
Muzeul Municipal de Istorie Oneşti
The National Art Museum of 
Naţional de Studii „Mihai Eminescu"
The National History Museum of Romania 
Muzeul Naţional al Satului „Dimitrie
Banatul Montan Museum - Reşiţa 
Muzeul Naţional de Artă al României
Dunării de Jos Călăraşi Museum 
Muzeul Naţional de Istorie a
"Octavian Goga" Ciucea Memorial Museum 
Muzeul Judeţean de Etnografie şi al Regimentului de Graniţă Caransebeş
The Ethnographic Museum of Transylvania 
Muzeul Dunării de Jos Călăraşi
Constanţa National History and Archeology Museum 
Muzeul Memorial „Octavian Goga" Ciucea
Alexandru Ştefulescu County Museum - Gorj 
Muzeul de Artă Populară Constanţa
Deva Museum of Dacian and 
Muzeul de Istorie Naţională şi
'Victor Gorduza” County Museum of Mineralogy - Baia Mare 
Complexul Naţional Muzeal „Curtea Domnească" Târgovişte
Maramureş History and Archeology County Museum 
Muzeul de Artă Vizuală Galaţi
Baia Mare Ethnography and Folk 
Muzeul Judeţean Gorj Alexandru Ştefulescu
'Ion lonescu Quintus' County Art Museum 
Muzeul Civilizaţiei Dacice şi Romane Deva
Zalău County History and Art Museum 
Muzeul Judeţean de Mineralogie „Victor Gorduza" Baia Mare
'Ion Irimescu" Art Museum Fălticeni 
Muzeul Judeţean de Istorie şi
"Petre Voievozeanu" Municipal History Museum 
Muzeul Judeţean de Artă „Ion lonescu Quintus"
Teleorman / Roşiorii de Vede 
Muzeul Judeţean de Istorie şi Artă Zalău
"Pădurea Verde" Banat Village Museum Timişoara 
Muzeul de Artă „Ion Irimescu"
"Stefan cel Mare" County Museum Vaslui 
Muzeul Etnografic Samuil şi Eugenia Ioneţ Rădăuţi
"Aurelian Sacerdoteanu" County Museum Vâlcea 
Muzeul Municipal de Istorie „Petre
County Directorate for Culture Arad 
Muzeul Satului Bănăţean „Pădurea Verde" Timişoara
County Directorate for Culture Călăraşi 
Muzeul Judeţean „Ştefan cel Mare" Vaslui
County Directorate for Culture Constanţa 
Direcţia Judeţeană de Cultură Arad
County Directorate for Culture Covasna 
Direcţia Judeţeană de Cultură Bacău
County Directorate for Culture Giurgiu 
Direcţia Judeţeană de Cultură Bihor
County Directorate for Culture Harghita 
Direcţia Judeţeană de Cultură Braşov
County Directorate for Culture Ialomiţa 
Direcţia Judeţeană de Cultură Constanţa
County Directorate for Culture Ilfov 
Direcţia Judeţeană de Cultură Galaţi
County Directorate for Culture Mehedinţi 
Direcţia Judeţeană de Cultură Harghita
County Directorate for Culture Prahova 
Direcţia Judeţeană de Cultură Ilfov
County Directorate for Culture Sibiu 
Direcţia Judeţeană de Cultură Sibiu
Data analysis and interpretation 204 
Analiză şi interpretarea datelor 164
In-depth exploration of the situation of CCS occupations 207 
Explorarea în profunzime a situaţiei ocupaţiilor din SCC 167
Conclusions and recommendations 218 
Concluzii şi recomandări 178 t
The market of the cultural occupations is a living system, in a permanent self-structuring and process, depending on certain factors which determine the appearance or disappearance of particular occupational needs. 
Piaţa ocupaţiilor culturale este un sistem viu ce se organizează si reorganizează în permanenţă, în funcţie de anumiţi factori ce determină apariţia sau dispariţia anumitor nevoi ocupaţionale.
In order to be able to identify the new occupations in the cultural and creative sectors, it is necessary we understand the dynamics of the labour market, by means of analysing the needs that determine the cultural activity of (public or private) organisations. 
Pentru a putea identifica ocupaţiile nou apărute în sectoarele culturale si creative, este necesară înţelegerea dinamicii pieţei muncii, prin analizarea nevoilor ce determină activitatea culturală a organizaţiilor (fie ele publice sau private).
According to the World Economic Forum1, there are economic, political, social, demographic and technological factors that reconfigure the existing needs in the market of occupations and generate the appearance, disappearance or reconfiguration of certain occupations. 
Conform Forumului Mondial Economic1, există factori la nivel economic, politic, social, demografic si tehnologic ce reconfigurează nevoile existente în piaţa ocupaţiilor si determină apariţia, dispariţia sau reconfigurarea anumitor ocupaţii.
Therefore, we shall hereinafter analyse the needs and factors determining the dynamics of the occupations market in the CCSs (Cultural and Creative Sectors), by combining the results of the quantitative and qualitative research. 
Aşadar, în continuare vom identifica nevoile şi factorii ce determină dinamica pieţei ocupaţiilor din SCC, îmbinând rezultatele din cercetarea cantitativă cu rezultatele cercetării calitative.
In order to better understand the objectives of the research and the relevance and importance of this study for the knowledge on the labour market situation and on the dynamics and evolution of the cultural occupations at present, it is necessary that we outline several concepts, starting from the existing literature in the field. 
Pentru o mai bună înţelegere a obiectivelor cercetării şi a relevanţei şi importanţei studiului de faţă pentru cunoaşterea situaţiei pieţei de muncă şi a dinamicii şi evoluţiei ocupaţiilor la momentul actual din domeniul culturii, este necesară trasarea unor concepte plecând de la literatura existentă în prezent.
New occupations represent a special interest of this research, as they are facing the most numerous problems regarding their inclusion in an official classification system. 
Un interes aparte pentru această cercetare este reprezentat de ocupaţiile noi, acestea întâmpinând cele mai multe probleme în ceea ce priveşte intrarea lor într-un sistem de clasificare oficial.
The update of this system is necessary both for the facilitation of the administrative procedures and for the deterrence of problems of the labour market in the cultural sectors. 
Actualizarea acestui sistem este necesară atât pentru înlesnirea demersurilor administrative, cât şi pentru preîntâmpinarea problemelor de pe piaţa de muncă din sectoarele culturale.
The complexity of the cultural field - creativity, cultural class, cultural economy 
Complexitatea domeniului cultural - creativitate, clasă culturală, economie culturală
The cultural field is extremely complex, it has a continuous dynamic, which starts from its most important characteristic / feature: creativity. 
Domeniul cultural este deosebit de complex, fiind marcat de o continuă dinamică, ce porneşte de la caracteristica / trăsătura lui cea mai importantă: creativitatea.
Creativity is the basis of innovation and it is deemed an engine of the economy. 
Creativitatea stă la baza inovaţiei şi este considerată un motor al economiei.
2 Thus, it becomes a kind of resource, emphasising an economic need. 
2 Astfel, ea devine asemenea unei resurse, marcând o nevoie economică.
Furthermore, this need generates the appearance of a new social class - the creative class, as Richard Florida calls it. 
Mai departe, această nevoie determină apariţia unei noi clase sociale, sau, cum o numeşte Richard Florida, clasa creativă.
Richard Florida (2012) uses the concept of creative class to refer to the „people in science and engineering, architecture and design, education, arts, music and entertainment, whose economic function is to create new ideas, new technologies and new contents", as they share values such as "creativity, individuality, difference and merit"3. 
Richard Florida (2012) foloseşte conceptul de clasă creativă pentru a se referi la „oamenii din ştiinţă şi tehnologie, arhitectură şi design, educaţie, artă, muzică şi divertisment, domenii a căror funcţie economică este de a crea noi idei, noi tehnologii şi nou conţinut", aceştia având în comun valori precum „creativitatea, individualitatea, diferenţa şi meritul"3.
At first sight, creativity is an individual phenomenon, but it is altogether a social process, i.e. many times there is a need for 
Un fenomen individual, la prima vedere, creativitatea este un proces social, în sensul în care de multe ori este nevoie de organizare la nivel colectiv, cu un efort sistematizat pentru concretizarea manifestării creativităţii.
2 Florida, Richard (2014). 
Richard Florida vorbeşte
In this respect, the concept of creative class is defined through the people who are part of it, people who operate in the cultural sector and create new contents. 
În acest sens, conceptul de clasă creativă este definit prin intermediul oamenilor ce o alcătuiesc, oameni care activează în sectorul cultural şi creează nou conţinut.
The concept of creative economy focuses on the contribution and economic importance of the industries - and consequently of the occupations that make use of creativity. 
Conceptul de economie creativă pune accentul pe contribuţia şi importanţa economică a industriilor şi, implicit, a ocupaţiilor care se folosesc de creativitate.
The latter is associated with values that can lead to positive changes, such as non-conformism, sense of initiative and courage to follow new ideas, curiosity - Richard Florida (2014) speaks about a creative ethos. 
Aceasta din urmă este asociată cu alte valori ce pot conduce la schimbări pozitive, precum nonconformism, spirit de iniţiativă şi curajul de a urma noi idei, curiozitate - Richard Florida (2014) vorbeşte despre un ethos creativ.
The most important thing about creativity is that it does not represent a luxury put aside for geniuses, but it is inherent in every individual. 
Cel mai important lucru în ceea ce priveşte creativitatea este că nu reprezintă un lux rezervat geniilor, ci este inerentă fiecărui individ.
We can speak about creativity in the field of technology, about an economic, entrepreneurial creativity, about artistic creativity - all of them being interconnected. 
Putem vorbi de creativitatea în domeniul tehnologiei, putem vorbi despre una economică, în spirit antreprenorial, una artistică - toate interconectate.
In these terms, we cannot speak about occupations without speaking about abilities. 
În această idee, nu putem vorbi despre ocupaţii fără a vorbi despre abilităţi.
Thus, the report "Future of Jobs", published by the World Economic Forum (2016), in the context of the fourth industrial revolution, places creativity on the 10th position in the top ten abilities sought after in the labour market. 
Astfel, raportul „Future of Job", publicat de World Economic Forum (2016), în contextul celei de-a patra revoluţii industriale, plasează creativitatea pe locul 10 în top 10 abilităţi căutate pe piaţa de muncă.