natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As regards the CCS subsectors, the table below reveals a variety of activities, with five CCS subsectors out of the total of eight NACE codes. 
Din punctul de vedere al subsectoarelor SCC, tabelul relevă o varietate de activităţi, respectiv 5 subsectoare SCC din total 8 coduri CAEN.
We may therefore say that the situation is balanced from this point of view. 
Se poate vorbi astfel de o situaţie echilibrată din acest punct de vedere.
Results of the Application of the Key Economic Indicators 103 
Rezultate privind principalii indicatori economici 27
Turnover concentration, 2011 
Concentrarea cifrei de afaceri, 2011
Television programming and broadcasting activities 
Activităţi ale agenţiilor de publicitate
Other information technology and computer service activities 
altor bunuri noi, în magazine specializate
Another thing worth mentioning is the distancing of the NACE code 6201 from the other codes. 
Un alt lucru care merită menţionat este distanţarea codului CAEN 6201 faţă de celelalte.
Thus, while in 2011 its share of the total was 15.8%, in 2015 it reaches to 23.1%. 
Dacă în 2011 ponderea sa în total era de 15,8%, în anul 2015 atinge valoarea de 23,1%.
In fact, the first three NACE codes in 2015 account for between 8.9% and 23.1%, which is a significantly high difference compared to 2011. 
De altfel, primele trei coduri CAEN în 2015 se situează între 8,9% şi 23,1%, o diferenţă semnificativ mai mare decât cea înregistrată în 2011.
At the same time, IT acquires a larger share of the total eight NACE codes, with an increase from 25.4% in 2011 to 36.6% in 2015. 
Totodată, sectorul IT capătă o amploare mai mare în totalul celor 8 coduri CAEN, cu o creştere de la 25,4% în 2011 la 36,6% în 2015.
By and large, however, there are no dramatic changes in 2015 versus 2011 in terms of the composition of the two rates. 
Totuşi, în general nu există modificări dramatice în 2015 faţă de 2011 din punctul de vedere al componenţei celor două rate.
The structure of the two rates is still comprising the same NACE codes, even if one NACE code in the IT group has migrated from CR8 in 2001 to CR4 in 2015. 
În structura celor două rate se găsesc aceleaşi coduri CAEN, chiar dacă un cod CAEN din grupa IT migrează din CR8 în 2011 în CR4 în 2015.
All the eight NACE codes can be found in the composition CR 8 in both study years. 
Toate cele 8 coduri CAEN se regăsesc în componenţa CR8 în ambii doi ani de analiză.
Another fact worth mentioning is that Advertising agencies occupy the 2nd place in 2011 and in 2015. 
Mai merită menţionat faptul că Activităţile agenţiilor de publicitate se menţin pe locul 2 atât în 2011, cât şi în 2015.
Turnover concentration, 2015 
Concentrarea cifrei de afaceri, 2015
Other information technology and computer service activities 
Activităţi ale agenţiilor de publicitate
Television programming and broadcasting activities 
Activităţi de consultanţă în tehnologia informaţiei
5.2.2 CCS ranking by turnover 
Sursa: prelucrare date Lista de Firme (www.listafirme.ro)
The chart below reveals some differences in 2015 versus the results reported in the 2014 study specified above. 
De asemenea, se vor compara datele din 2015 din acest raport cu datele din 2014 din lucrarea autorilor deja menţionaţi.
Chart 11. 
Graficul 11.
8559 - Other education n.e.c. 
8559 - Alte forme de învăţământ n.c.a.
4762 - Retail sale of newspapers and stationery in specialised stores 
4762 - Comerţ cu amănuntul al ziarelor şi articolelor de papetărie
5911 - Motion picture, video and television programme production activities 
5911 - Activităţi de producţie cinema, video şi TV
6020 - Television programming and broadcasting activities 
6209-Alte activităţi de servicii privind tehnologia informaţiei
6209 - Other information technology and computer service activities 
5829 - Activităţi de editare a altor produse software
5829 - Other software publishing 
1812 - Alte activităţi de tipărire n.c.a.
4778 - Other retail sale of new goods in specialised stores 
4778 - Comerţ cu amănuntul al altor bunuri noi, în magazine specializate
6202 - Computer consultancy activities 
6202 - Activităţi de consultanţă în tehnologia informaţiei
6201 - Computer programming activities 
7311 - Activităţi ale agenţiilor de publicitate
Source: data processed from the List of Companies (www.listafirme.ro) 
6201 - Activităţi de realizare a soft-ului la comandă (software orientat client)
Despite these differences, one can see that the hierarchy remains largely the same. 
Dincolo de aceste aspecte însă, se observă că în linii mari ierarhia se păstrează.
The first three places are occupied by Computer programming activities, Advertising agencies and Computer consultancy activities. 
Primele trei locuri revin Activităţilor de software la comandă, Activităţi ale agenţiilor de publicitate si Activităţilor de consultanţă în tehnologia informaţiei.
The ranking then differs, because of the four new NACE codes considered in this study. 
Topul este apoi diferit datorită celor 4 noi coduri CAEN prezente în acest studiu.
Another significant fact is the increase in turnover in 2015 versus 2014. 
Un alt fapt care se evidenţiază constă în creşterea cifrei de afaceri în 2015 faţă de 2014.
Table 13. 
6201 - Activităţi de realizare
6201 - Computer programming activities 
6202 - Activităţi de consultanţă în tehnologia informaţiei
6202 - Computer consultancy activities 
1812 - Alte activităţi de tipărire n.c.a.
5829 - Other software publishing 
5829 - Activităţi de editare a altor produse software
4762 - Retail sale of newspapers 
cinematografică, video şi de programe de televiziune
5 "Creative Industries: The Development Potential in Romania and at European level", a study conducted for the European Institute of Romania by Valentin Cojanu, Dragoş Pîslaru and Elena Botezatu 
5 „Industriile creative: potenţial de creştere în România si în context european”, realizat pentru Institutul European din România de către Valentin Cojanu, Dragoş Pîslaru şi Elena Botezatu
5.2.3 Turnover distribution by development regions 
5.2.3 Distribuţia cifrei de afaceri pe regiuni de dezvoltare economică
Comparatively, the difference between this and the other regions is huge. 
Diferenţa comparativ cu celelalte regiuni este imensă.
In fact, except for the North-West region, with a share of 11.6% of total turnover, none of the regions has managed to exceed or, at least, come close to the threshold of 10% of the overall CCS turnover. 
În fapt, cu excepţia regiunii Nord-Vest, cu o pondere de 11,6% din total, nicio regiune nu depăşeşte şi nici măcar nu se apropie de 10%.
Turnover distribution by development regions 
Distribuţia cifrei de afaceri pe regiuni
Source: data processed from the List of Companies (www.listafirme.ro) 
Cifra de afaceri (mii lei)
Regarding turnover composition in the Bucharest-Ilfov 
Sursa: prelucrare date Lista de Firme (www.listafirme.ro)
• 5829 - Other software publishing: 1,397,558 thousand Lei; 
• 1812 - Alte activităţi de tipărire n.c.a.: 1.701.992 mii lei;
• 6020 - Television programming and broadcasting activities: 1,172,761 thousand Lei; 
• 5829 - Activităţi de editare a altor produse software: 1.397.558 mii lei;
• 6201 - Computer programming activities: 5,821,840 thousand Lei; 
• 6020 - Activităţi de difuzare a programelor TV: 1.172.761 mii lei;
106 Results of the Application of the Key Economic Indicators 
• 6201 - Activităţi de realizare a soft-ului la comandă: 5.821.840 mii lei;
• 6202 - Computer consultancy activities: 3,005,974 thousand Lei; 
30 Rezultate privind principalii indicatori economici
total CCS turnover, which explains this massive concentration of the creative industries in the Bucharest-Ilfov region. 
Cele sase subsectoare reprezintă practic 41% din cifra totală SCC, fapt ce explică această concentrare masivă a industriilor creative în regiunea Bucuresti-Ilfov.
Another fact worth noting is that, for example, Computer programming activities represent 60% of the total turnover of this subsector. 
Merită menţionat de asemenea faptul că, de exemplu, activităţile de realizare a softului la comandă reprezintă 60% din total valoare a acestui subsector.
Turnover distribution by regions in 2015 
Repartiţia cifrei de afaceri pe regiuni în 2015
0 Bucharest-Ilfov 0 Centre North-East 0 North-West 0 South-Muntenia 0 South-East 0 South-West 0 West 
0 Bucureşti-llfov 0 Centru Nord-Est 0 Nord-Vest 0 Sud Muntenia 0 Sud-Est 0 Sud-Vest 0 Vest
Considering the results described above, it is clear that the growth of the CCS in the other 7 development regions must necessarily be encouraged. 
Având în vedere aceste rezultate, este clar că se impune o încurajare a SCC în celelalte 7 regiuni de dezvoltare economică.
From this point of view, the initiative of the Regional Operational Programme 2014-2020 to stimulate investment in cultural and creative industries is more than welcome. 
Din acest punct de vedere, este bine-venită iniţiativa Programului Regional Operaţional 2014-2020 de a stimula investiţiile în industriile culturale si creative.
The ROP 2014-2020 Axis 2, which is dedicated to investments made by SMEs, is totally excluding the BucharestIlfov region from the list of priority investments, on account of the region's already substantial growth. 
De asemenea, Programul POR 2014-2020 prin Axa 2, care este dedicată investiţiilor realizate de către IMM, exclude total regiunea Bucuresti-Ilfov datorită gradului său de dezvoltare.
As such, it creates the conditions for the CCS enterprises in the other development regions to apply for projects funded from grants and thereby to reduce their huge gap versus the Bucharest-Ilfov. 
Ca atare, se creează un cadru în care companiile SCC din celelalte regiuni să aplice pentru proiecte cu fonduri nerambursabile si astfel să reducă decalajul imens faţă de Bucuresti-Ilfov.
5.2.4 Analysis of turnover in relation to the evolution in population income and expenditure 
5.2.4 Analiza cifrei de afaceri prin corelaţie cu evoluţia veniturilor şi cheltuielilor populaţiei
One of the possible factors that has influenced the rise in turnover in CCIs is the increase in household incomes, accompanied by a change in the consumption structure. 
Unul dintre factorii posibili care au influenţat creşterea cifrei de afaceri în industriile SCC îl reprezintă cresterea veniturilor populaţiei, însoţit de o posibilă modificare a structurii de consum.
More specifically, in this report we have looked at the evolution of the household income during 2011-2015, to identify whether there has been an increase in the population's spending on culture and recreation. 
Mai precis, se va analiza cresterea veniturilor populaţiei în perioada 2011-2015 si dacă a avut loc o crestere a ponderii cheltuielilor pentru cultură si recreere.
For this purpose, we have resorted to the data published by the National Institute of Statistics (NIS) regarding household income and expenditure and the structure of such expenditure. 
Pentru această analiză, au fost folosite datele Institutului Naţional de Statistică (INS) referitoare la veniturile si cheltuielile gospodăriilor, precum si structura respectivelor cheltuieli.
Data were extracted from the press releases of the NIS, namely the press release for the first quarter of 2011 and the press release for the fourth quarter of 2015, available on the official website of the institute, at www.insse.ro 
Ca sursă a datelor, au fost folosite comunicatele de presă furnizate de către INS, respectiv comunicatul de presă pentru trimestrul I al anului 2011 si comunicatul de presă pentru trimestrul IV al anului 2015, disponibile pe pagina oficială a institutului, respectiv www.insse.ro.
Income and expenses of the population in the first quarter of 2011 
Veniturile şi cheltuielile populaţiei în trimestrul I al anului 2011
According to the NIS official data, the total monthly average income accounted for 2,318 lei / household or 804 lei / person. 
Conform datelor oficiale INS, veniturile totale medii lunare au reprezentat 2.318 lei/gospodărie sau 804 lei/persoană.
Wage income and income from self-employment represent 50.2% of the total. 
Veniturile salariale si veniturile din activităţi independente reprezintă 50,2% din total.
Obviously, there are differences between urban and rural areas. 
Evident, există diferenţe între mediul urban si mediul rural.
Thus, the total average income in urban areas was 25.9% higher than those of rural households. 
Astfel, veniturile totale medii din mediul urban au fost cu 25,9% mai mari decât cele ale gospodăriilor din mediul rural.
Total household expenditure in the year quarter considered 
Rezultate privind principalii indicatori economici 31
The largest share was allocated to consumption expenditures (71.6%), while investment accounted for only 0.4% of the total. 
Cea mai mare pondere este alocată cheltuielilor de consum (71,6%), în timp ce pentru investiţii a fost alocat numai 0,4% din total.
Obviously, there are differences by area of residence, with the average monthly expenditure being 471 lei / household higher in urban than in rural areas. 
Evident, există diferenţe în funcţie de mediul de rezidenţă, cheltuielile medii lunare fiind cu 471 de lei/gospodărie mai mari în mediul urban decât în mediul rural.
The share of expenditures on recreation and culture stood at 3.3%. 
Produse agroalimentare şi băuturi nealcoolice 0 Băuturi alcoolice, tutun 0 îmbrăcăminte, încălţăminte
Households have allocated more money to this category than to Hotels, cafes and restaurants (1.2%) and to Education (0.7%). 
Locuinţă, electricitate, apă, gaze şi alţi combustibili 0 Mobilier, dotarea şi întreţinerea locuinţei 0 Sănătate 0 Transport 0 Comunicaţii
Structure of household expenditure in the first quarter of 2001 
cheltuielile cu Locuinţa, utilităţi si alţi combustibili (18,6%).
/ household or 1,079 lei / person. 
Sursa: Institutul Naţional de Statistică
The share of wage income and income from self-employment out of total revenues also increased, reaching to 59.3% of 
Veniturile salariale şi veniturile din activităţi independente au cunoscut şi ele o creştere în total venituri, atingând 59,3%
108 Results of the Application of the Key Economic Indicators 
32 Rezultate privind principalii indicatori economici
the total. 
din total.
Obviously, the differences between urban and rural areas remained unchanged during this period, too. 
Evident, si pentru această perioadă există diferenţe între mediul urban si mediul rural.
Thus, the total average income in urban areas was 38.4% higher than those of rural households. 
Astfel, veniturile totale medii din mediul urban au fost cu 38,4% mai mari decât cele ale gospodăriilor din mediul rural.
Overall, we can say that there was an increase in the population income in the fourth quarter of 2015 compared to the first quarter of 2011. 
Per total, se poate vorbi despre o creştere a veniturilor populaţiei în trimestrul IV al anului 2015 comparativ cu trimestrul I al anului 2011.
Total household expenditure in this quarter was 2,537 lei / month / household or 956 lei / month / person. 
Cheltuielile totale ale populaţiei au fost în acest trimestru de 2.537 de lei/lună/gospodărie sau 956 de lei/lună/persoană.
The largest share was again represented by consumption expenditures (71.3%), while investments were allocated only 0.3% of the total. 
Cea mai mare pondere este alocată din nou cheltuielilor de consum (71,3%), în timp ce pentru investiţii a fost alocat numai 0,3% din total.
This period, too, shows differences by place of residence, with the average monthly expenditure being higher by 276.1 lei / person urban versus rural areas. 
Si în această perioadă există diferenţe în funcţie de mediul de rezidenţă, cheltuielile medii lunare fiind cu 276,1 lei/persoană mai mari în mediul urban decât în mediul rural.
From the point of view of the consumption structure, in the fourth quarter of the year 2015 the largest share of the total 
Din punctul de vedere al structurii de consum, în trimestrul IV al anului 2015 cea mai mare pondere a cheltuielilor este
The share of expenditures on recreation and culture accounted for 3.6%. 
Hoteluri, cafenele şi restaurante Diverse produse şi servicii
Hotels, cafes and restaurants Miscellaneous goods and services 
de consum în trimestrul IV an 2015
Source: National Institute of Statistics 
Sursa: Institutul Naţional de Statistică
Results of the Application of the Key Economic Indicators 109 
Rezultate privind principalii indicatori economici 33
The data presented above show an increase in the share of expenditure on culture and recreation in 2015 compared to 2011, driven by the increase in household income. 
Din datele prezentate mai sus, rezultă aşadar o creştere a ponderii cheltuielilor pentru cultură şi recreere în anul 2015 comparativ cu anul 2011 pe baza creşterii veniturilor populaţiei.
This is perhaps explained both by an emancipation of the consumption (which is best illustrated by the sharp decrease by 5.2% of the spending on food products and soft drinks) and by the gradual growth and diversification of the market supply of cultural and recreational goods and services. 
Se poate vorbi atât despre o emancipare a consumului (ilustrat cel mai bine prin scăderea pronunţată cu 5,2% a cheltuielilor alocate produselor agroalimentare şi băuturilor nealcoolice), cât şi despre o creştere şi diversificare treptată de produse şi servicii culturale şi recreative apărute pe piaţă.
This latter factor is demonstrated by the increase by over 47% in the number of CCS enterprises. 
Acest fapt din urmă poate fi demonstrat prin creşterea numărului de companii SCC cu peste 47%.
Based on NIS data, a calculation has been made of the increase in the share of household spending dedicated to recreation and culture. 
Pe baza datelor INS, s-a efectuat un calcul privind creşterea cheltuielilor populaţiei alocate recreerii şi culturii.
The calculation shows that, though the resident population fell by 1.6% in 2015 compared to 2011, the growth in household income and in the share of expenditure on recreation and culture has led to a substantial increase in the budget allocated by the population to this kind of goods and services. 
Se observă că deşi populaţia rezidentă a scăzut în 2015 cu 1,6% faţă de 2011, creşterea veniturilor populaţiei şi a ponderii de cheltuieli pentru recreere şi cultură a condus la o mărire substanţială a bugetului populaţiei alocat acestor bunuri şi servicii.
Calculations indicate an increase of nearly 2.4 billion Lei. 
Calculele indică o creştere de aproape 2,4 mld. lei.
Although the increase from 3.3% to 3.6% in the share of household expenditure on CCS products and services may seem rather small, it accounts, in fact, in relative terms, for an increase of 9.1% in the period analysed. 
Deşi la prima vedere ponderea pentru SCC cunoaşte doar un spor mic (de la 3,3% la 3,6%), în realitate ea reprezintă în termeni relativi o creştere de 9,1% în intervalul de timp analizat.
And this applies to an increase by 29.2% in total household expenditure. 
Iar aceasta se aplică unei creşteri cu 29,2% a cheltuielilor totale ale populaţiei.
Calculation of household expenditure on recreation and culture 
Calculul cheltuielilor populaţiei pentru recreere şi cultură
Total annual income (thousand Lei) 
Total venituri anuale (mii lei)
Total annual expenditure (thousand Lei) 
Total cheltuieli anuale (mii lei)
% allocated to recreation and culture 
% alocat recreere şi cultură
TOTAL ANNUAL EXPENDITURE ON RECREATION AND CULTURE (THOUSAND LEI) 
TOTAL CHELTUIELI ANUALE RECREERE ŞI CULTURĂ (MII LEI)
INCREASE IN ANNUAL EXPENDITURE ON RECREATION AND CULTURE (THOUSAND LEI) 
CREŞTERE CHELTUIELI ANUALE RECREERE ŞI CULTURĂ (MII LEI)
The increase in household expenditure on recreational and cultural goods and services from 5,823 million Lei in 2011 to 8,206 million Lei in 2015 (up by 40.9%) demonstrates that these goods and services are an important growth factor, which has driven the increase in overall CCS turnover by 11,756 million Lei in the period. 
Creşterea cheltuielilor populaţiei pentru bunuri şi servicii de recreere şi cultură de la 5.823 mil. lei în 2011 la 8.206 mil. lei în 2015 (cu 40,9%) demonstrează ipoteza că acestea reprezintă un factor extrem de important care au condus la creşterea cifrei de afaceri per total SCC cu 11.756 mil. lei pentru această perioadă.
Although the NIS methodology differs the methodology employed in this study (e.g. IT activities are not included in the recreation and culture category), we may nevertheless speak of a substantial increase in consumer demand during this period, with a strong and positive impact on the CCS as a whole. 
Deşi metodologia INS este diferită de metodologia din cadrul acestui studiu (de exemplu, activităţile IT nu sunt incluse în categoria recreere şi cultură), totuşi se poate vorbi de o creştere substanţială a cererii de consum în această perioadă cu impact direct şi puternic asupra întregului sector de activitate SCC.
The net profit increase recorded in 2015 is noteworthy, with the profit growth exceeding by far the increase in turnover. 
Creşterea din 2015 este una deosebită, ritmul de creştere fiind mult mai mare decât al cifrei de afaceri.
Thus, the comparison between the year 2014 vs. the year 2015 shows a 1.09 times increase in turnover versus a 1.79 times increase in CCS net profit. 
Astfel, comparaţia anilor 2014 şi 2015 relevă o creştere a cifrei de afaceri de 1,09 ori, în timp ce creşterea profitului este de 1,79 ori.
CCS profit (thousand Lei) 
Proftul SCC (mii lei)
The growing trend in CCS net profit is illustrated in the chart below. 
Trendul de creştere a profitului net al SCC este arătat şi de următorul grafic.
In 2012, there was a decline in CCS profit, followed by an upward trend as of 2013. 
În anul 2012 are loc o scădere a profitului, urmând ca din anul 2013 trendul să fie unul ascendent.
110 Results of the Application of the Key Economic Indicators 
34 Rezultate privind principalii indicatori economici
Annual dynamics of CCS profit 
Dinamica anuală a profitului SCC
The contribution of CCS subsectors to the net profit shows, as in the case of CCS turnover, that the IT sector has had the largest share of contribution to overall CCS profit over the entire 2011-2015 study period. 
Contribuţia subsectorealor SCC la profitul net arată, ca si în cazul cifrei de afaceri, că sectorul IT este cel mai important pentru întregul interval 2011-2015.
Moreover, in 2012, when the CCS profits declined compared with 2011 SCC, the IT sector actually recorded a profit increase. 
De altfel, în anul 2012, când are loc o scădere a profiturilor SCC comparativ cu anul 2011, sectorul IT cunoaşte în fapt o creştere.
The data in the Table below also reveal that there are three subsectors experiencing profit losses over the period 2011-2013, and these are: Performing Arts, Visual Arts and Audiovisual and Multimedia. 
Din datele de mai jos se remarcă şi faptul că există trei subsectoare cu pierderi în perioada 2011-2013, respectiv Artele spectacolului, Artele vizuale şi Audiovizual şi media.
In 2014, Performing Arts subsector starts making profits, whereas the other two subsectors are still on a downward trend in terms of profitmaking. 
Începând cu anul 2014, Artele spectacolului intră în zona de profit, pierderi fiind înregistrate doar de cele două subsectoare menţionate.
As of 2015, all the 11 subsectors are making profits. 
Începând cu anul 2015, toate cele 11 subsectoare înregistrează profit.
CCS profit distribution by subsectors 
Distribuţia profitului SCC pe subsectoare
Regarding the structure of the three loss-making subsectors, the situation differs from one subsector to another. 
În ceea ce priveşte structura celor trei subsectoare cu pierderi, situaţia este diferită de la activitate la activitate.
As such, not all activities under the NACE codes performed badly, with some even succeeding to make profits. 
Nu toate codurile CAEN au aceleaşi performanţe, existând activităţi care au înregistrat profit.
Below is a description of the results for 2012, which was the year recording the sharpest decline in CCS net result. 
În continuare se prezintă rezultatele obţinute pentru anul 2012, care a înregistrat cea mai mare scădere a rezultatului net.