natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Furthermore, the results show that the respondents aged between 30 and 39 rather spend their time with their family than with their friends, while in the case of the persons aged 40 and above the participation degree generally declines. 
De asemenea, rezultatele indică faptul că respondenţii cu vârsta cuprinsă între 30 şi 39 de ani îşi petrec timpul liber mai degrabă cu familia decât cu prietenii, iar în cazul persoanelor cu vârsta de peste 40 de ani, gradul de participare scade în general.
persons with higher education participate in activities together with friends at least monthly, as compared to 27% of the persons with a low education level, who engage in cultural or recreational activities together with friends once a month. 
studii superioare participă cel puţin lunar la activităţi alături de prieteni, spre deosebire de 27% dintre persoanele cu nivel scăzut de educaţie care se implică lunar în activităţi culturale sau recreative cu prietenii.
152 Forms of participation in cultural and recreational activities 
152 Moduri de participare la activităţi culturale şi recreative
Frequency of participation in cultural and recreational activities, depending on education - national sample (2016) 
Frecvenţa participării la activităţi culturale şi recreative în funcţie de educaţie - eşantion naţional (anul 2016)
The relation between the forms of participation and income is presented in Table 18. 
O dată la O dată la 2-3 luni 4-6 luni
In general, regardless of the income level, the respondents spend their spare time together with their family more frequently. 
Relaţia dintre modurile de participare şi venit este expusă în Tabelul 18.
For example, 39% of the persons with a low income get involved in activities together with their family at least once a month, while 29% of the respondents in the same income category participate in activities with their 
De exemplu, un procent de 39% dintre persoanele cu un venit scăzut se implică cel puţin o dată pe lună în activităţi alături de familie, în timp ce 29% dintre respondenţii din aceeaşi categorie de venit participă cel puţin lunar la activităţi alături de prieteni.
friends at least once a month. 
Pe de altă parte, un procent de
On the other hand, 57% of the persons with high incomes engage in cultural or recreational activities together with their family at least once a month, while 43% of them spend their spare time with friends. 
57% dintre persoanele cu venituri ridicate se implică cel puţin o dată pe lună în activităţi culturale sau recreative alături de familie, în timp ce 43% dintre acestea îşi petrec timpul liber cu prietenii.
The highest frequency of participation in leisure activities with other people is found in the category of persons with monthly incomes between 3,000 and 3,999 RON. 
Cea mai mare frecvenţă de participare la activităţi de timp liber alături de ceilalţi caracterizează persoanele cu venituri lunare cuprinse între 3000 şi 3999 RON.
Frequency of participation in cultural and recreational activities, depending on income - national sample (2016) 
Frecvenţa participării la activităţi culturale şi recreative în funcţie de venit - eşantion naţional (anul 2016)
The data in Graph 6 show that walking in the park or green areas is also the activity mostly practised by the respondents together with family and friends. 
Datele din Graficul 6 reflectă faptul că plimbările prin parcuri sau zone verzi reprezintă totodată activitatea la care cea mai mare parte dintre respondenţi participă alături de familie sau prieteni.
This activity is closely followed by going to church96 and to the mall97. 
Această activitate este urmată îndeaproape de mersul la biserică97 şi mersul la mall98.
Therefore, the activities that are generally the most frequent forms of leisure are also the activities in which the respondents participate the most often together with family and friends. 
Ca atare, activităţile care, în general, reprezintă cele mai frecvente forme de petrecere a timpului liber sunt şi activităţile la care respondenţii participă cel mai des alături de familie şi prieteni.
The analysis of the forms of participation in cultural and recreational activities depending on the residence area highlights a trend of the respondents living in urban areas (Bucharest not included) to participate in cultural and recreational activities on a weekly or monthly basis, with family and friends, in equal proportions (see Table 20 Annex 1). 
Analiza modurilor de participare la activităţi culturale şi recreative în funcţie de mediul de rezidenţă pune în evidenţă o tendinţă a celor din mediul urban (fără a include oraşul Bucureşti) de a participa la activităţi culturale şi recreative săptămânal sau lunar, în egală măsură alături de prieteni şi familie (vezi Tabelul 20 - Anexa 1).
Furthermore, the degree of participation found at the level of urban areas nationwide is higher than in the case of Bucharest or of the rural areas: 52% of the respondents in urban areas engage in cultural and recreational activities together with their family at least once a month, and the percentage is 40% for the rural areas and 46% for Bucharest. 
De asemenea, gradul de participare întâlnit la nivelul mediului urban la nivel naţional este mai ridicat decât în cazul oraşului Bucureşti sau în cazul mediului rural: 52% dintre respondenţii din mediul urban se implică alături de familie în activităţi culturale şi recreative cel puţin o dată pe lună, iar procentul este 40% în mediul rural şi de 46% în Bucureşti.
The results show a similar trend for the leisure activities practised with friends. 
Rezultatele indică o tendinţă similară celei de mai sus şi în cazul formelor de petrecere a timpului liber cu prietenii.
96 Analysed in the sub-chapter Forms of participation in community activities. 
97 Analizat în subcapitolul Forme de participare la activităţi cu caracter comunitar.
(see above, p. 28) 
(vezi supra, p. 28)
9.1.1 Degree of knowledge and attendance of the cultural and recreational institutions 
9.1.1 Gradul de cunoaştere şi frecventare a instituţiilor culturale şi recreative
The analysis has focused so far on the forms and ways of participation, related to various socio-demographic aspects. 
Până în acest moment, analiza s-a concentrat asupra formelor şi modurilor de participare, puse în relaţie cu diferite aspecte socio-demografice.
In the following lines the analysis shall consider the degree of knowledge and attendance of institutions where cultural 
În continuare, analiza va lua în considerare gradul de cunoaştere şi de frecventare a instituţiilor în cadrul cărora pot fi susţinute sau întreprinse activităţi cu
or recreational activities can be performed. 
caracter cultural sau recreativ.
In this respect, Graph 7 shows that theatres (523 statements), museums (329 statements) and churches (255 statements) are the most frequently mentioned public institutions. 
În acest sens, în Graficul 7, se poate remarca faptul că teatrele (523 de menţionări), muzeele (329 de menţionări) şi bisericile (255 de menţionări) sunt cel mai frecvent numite instituţii publice.
We can easily notice that the hierarchy of the known public cultural institutions is similar to the hierarchy of the attended institutions. 
Putem observa cu uşurinţă că ierarhia instituţiilor culturale publice cunoscute este similară ierarhiei instituţiilor frecventate.
Rural cultural centres Culture houses Libraries 
Cămine culturale Case de cultură Biblioteci
Forms of participation in cultural and recreational activities 155 
Filarmonică Palatul Copiilor Ateneul Român Circ
When asked about what they appreciate the most in the the appreciated aspects there are the quality of the artistic act 
Moduri de participare la activităţi culturale şi recreative 155
public cultural institutions in the activities of which they have or of the cultural products as well as the team's or employees' 
Întrebaţi fiind despre ceea ce apreciază cel mai mult la instituţiile culturale publice la ale căror activităţi au participat (Graficul 8), 44% dintre respondenţi declară că au apreciat atmosfera
Aspects appreciated by the participants in activities organised by the public cultural institutions (N=1055) - national level (2016) 
Aspecte apreciate de participanţii la activităţile organizate de instituţiile culturale publice (N=1055) - eşantion naţional (2016)
[From the following list of features, what have you appreciated the most in the public cultural institution(s) previously mentioned:...?] 
[Din următoarea listă de caracteristici, ce aţi apreciat cel mai mult la instituţia culturală publică / instituţiile culturale publice menţionate anterior:...?]
The quality of the artistic act/ of the cultural products 
Calitatea actului artistic /a produselor culturale
The team's/the employees' quality / professionalism 
Calitatea / profesionalismul echipei / angajaţilor
The spaces for the public/consumers 
Spaţiile destinate publicului / consumatorilor
By comparison with the degree of knowledge, the degree of attendance is much lower, but follows the same ranking in the hierarchy. 
Comparativ cu gradul de cunoaştere, cel de frecventare este unul mult mai scăzut, dar urmează aceeaşi poziţionare în ierarhie.
When comparing public and private institutions, we can notice a greater familiarity of the respondents with the public institutions. 
Comparând instituţiile publice cu cele private, se poate constata o familiaritate mai mare a respondenţilor cu instituţiile publice.
The latter are characterised both by a higher degree of knowledge and by a higher degree of attendance. 
Acestea sunt caracterizate atât de un grad mai ridicat de cunoaştere, cât şi de un grad mai mare de frecventare.
On the other hand, the private institutions seem to be less familiar to the respondents, these results suggesting the private institutions' need to make themselves better known and accessible to the public. 
De cealaltă parte, instituţiile private par a fi mai puţin familiare respondenţilor, astfel de rezultate sugerând necesitatea instituţiilor private de a se face mai bine cunoscute şi accesibile publicului.
156 Forms of participation in cultural and recreational activities 
156 Moduri de participare la activităţi culturale şi recreative
The degree of knowing and attending private cultural and recreational institutions (number of mentions) - national level (2016) [Please name three private cultural institutions existing in your locality.] 
Gradul de cunoaştere şi frecventare a instituţiilor culturale şi recreative private (număr de menţionări) - nivel naţional (2016) [Vă rugăm să numiţi trei instituţii culturale private existente în localitatea dumneavoastră.]
[Please name three private cultural institutions existing in your locality, which you have visited or where you have attended 
[Vă rugăm să numiţi trei instituţii culturale private existente la dumneavoastră în localitate, pe care le-aţi vizitat sau unde aţi
The most known private institutions ţ The most attended private institutions 
i Cele mai cunoscute instituţii private £ Cele mai frecventate instituţii private
Cinema theatres Malls Various clubs Muzee Exhibition halls Shops Discos Pharmacies Fitness gyms Theatres 
Cinematografe Mall-uri Cluburi diverse Muzee Săli expoziţii Magazine Discoteci Farmacii Săli de fitness Teatre
9.2 A typology of the forms of participation 
9.2 O tipologie a modurilor de participare
In the following lines we shall present the results of a cluster analysis (Table 19), based on the k-medians clustering algorithm, with a view to classifying the respondents depending on the four main categories of consumptions, such as described in Table 1. 
În cele ce urmează sunt prezentate rezultatele unei analize cluster (Tabelul 19), după metoda statistică de tip k-medii, cu scopul de a clasifica respondenţii în funcţie de cele patru categorii principale de consum, după cum au fost descrise în Tabelul 1.
the score that can be obtained for the index of participation in cultural activities varies between 0 and 25 points. 
De exemplu, scorul care poate fi obţinut pentru indexul participării la activităţi culturale variază între 0 şi 25 de puncte.
In order to obtain the maximum score of 25 points, a respondent needs to have participated at least once a month in all the activities considered: going to the theatre, going to the opera/ operetta, going to the philharmonics, going to the library to read and visiting museums/exhibitions. 
Pentru a întruni scorul maxim de 25 de puncte, un respondent trebuie să fi participat cel puţin o dată pe lună la toate activităţile culturale avute în considerare: mersul la teatru, mersul la operă/operetă, mersul la filarmonică, mersul la bibliotecă pentru a citi şi vizitarea muzeelor / expoziţiilor.
Similarly, a person who stated they had never participated in such activities in the last year was allocated 0 points. 
În mod similar, unei persoane care a declarat că nu a participat niciodată în ultimul an la astfel de activităţi i-au fost atribuite 0 puncte.
The same reasoning was behind the building of index measures for each of the forms of participation in activities in the public space, which groups 
După acelaşi raţionament, au fost construite măsuri index pentru fiecare dintre formele de participare la activităţi
Forms of participation in cultural and recreational activities 157 
Moduri de participare la activităţi culturale şi recreative 157
the respondents on a continuum depending on the frequency of attendance. 
în spaţiul public, care îi grupează pe respondenţi pe un continuum în funcţie de frecvenţa participării.
What appears relevant following the analysis is, first of all, the fact that the consumption types are relatively homogenous when age is considered. 
Ceea ce apare relevant în urma analizei este, în primul rând, faptul că tipurile de consum sunt relativ omogene în funcţie de vârstă.
Thus, at the level of the Romanian society, we can distinguish three main consumption models, classifying the persons into three categories, as follows: 
Astfel, la nivelul societăţii româneşti putem distinge trei modele principale de consum care clasifică persoanele în trei categorii, după cum urmează:
a) Non-consumers: Generally, they are elderly people and stand out through scores under the national average consumption for all the four forms of participation. 
a) Non-consumatorii: În general, aceştia sunt în vârstă şi se disting prin scoruri sub media de consum naţională la nivelul tuturor celor patru forme de participare.
b) Entertainment consumers: This category is represented by middle-aged people, mainly oriented towards activities requiring a type of immediate gratification, but not requiring a special engagement effort. 
b) Consumatorii de divertisment: Această categorie este reprezentată de respondenţii din vârsta de mijloc care sunt orientaţi îndeosebi spre activităţi ce presupun un tip de gratificare imediată şi care nu solicită un efort deosebit de implicare.
c) Omnivorous consumers: The category of omnivorous consumers is made from persons who record high scores for all the four forms of participation in the public space. 
c) Consumatorii omnivori: Categoria consumatorilor omnivori este alcătuită din persoane care înregistrează scoruri mari la nivelul tuturor celor patru forme de participare în spaţiul public.
This category generally includes persons aged 28, on average. 
Din această categorie fac parte, în general, persoane care au vârsta medie de 28 de ani.
After having devised several iterations, we could not identify a category of respondents who stood out through their prevalent participation in certain types of cultural activities, to the detriment of other types of activities, nor could we establish whether the differentiation is made at the level of the consumption of cultural performances or of the consumption of cultural institutions' products/services. 
În urma realizării mai multor iteraţii nu a putut fi identificată o categorie de respondenţi care se disting prin participarea cu precădere la activităţi cu caracter cultural în detrimentul altor anumite tipuri de activităţi, nici nu s-a putut stabili dacă diferenţierea se realizează la nivelul consumului de spectacole culturale sau la cel al consumului de produse/servicii ale instituţiilor culturale.
The implications resulted from this finding show that, in general, the public participating in cultural activities has diverse tastes and different lifestyles. 
Implicaţiile ce decurg din acest rezultat indică faptul că, în principal, publicul ce participă la activităţi cu caracter cultural are gusturi diversificate şi stiluri de viaţă diferite.
Classification of the types of cultural consumption in the public space: cluster analysis- national sample (2016) 
Clasificarea tipurilor de consum cultural în spaţiul public: analiza cluster - eşantion naţional (2016)
Index of participation in cultural activities [0-25] 
Indexul participării la activităţi culturale [0-25]
Index of participation in entertainment and relaxation activities [0-30] 
Indexul participării la activităţi de divertisment şi relaxare [0-30]
Index of participation in community activities [0-10] 
Indexul participării la activităţi cu caracter comunitar [0-10]
Moreover, the degree of participation in activities requiring an active lifestyle is higher than the degree of participation in entertainment and relaxation activities, as well as to the degree of participation in cultural activities. 
În plus, gradul de participare la activităţi ce implică un stil de viaţă activ este superior atât gradului de participare la activităţi de divertisment şi relaxare, cât şi celui de participare la activităţi culturale.
In particular, the results highlight a relatively low level of engagement in cultural activities, whether we relate it to the performing arts (theatre, opera/operetta, philharmonics) or to the consumption of cultural institutions' products (public libraries, museums or exhibitions). 
În particular, rezultatele pun în evidenţă un nivel relativ redus de implicare în activităţi cu caracter cultural, indiferent dacă raportarea se face la artele spectacolului (teatru, operă/operetă, filarmonică) sau la consumul unor produse ale instituţiilor culturale (biblioteci publice, muzee sau expoziţii).
For the greatest part of the respondents, the participation in cultural activities, as defined in this chapter, is rather an occasional activity 
Pentru cea mai mare parte a respondenţilor, participarea la activităţi culturale, aşa cum au fost definite în cuprinsul acestui capitol, reprezintă mai degrabă o activitate
158 Forms of participation in cultural and recreational activities 
158 Moduri de participare la activităţi culturale şi recreative
than a regular one, assumed as part of a lifestyle. 
ocazională decât una curentă, însuşită ca parte a unui stil de viaţă.
The data collected through this research do not allow building an explanatory, empirically-based model of the low degree of engagement in cultural activities, but such a situation may be a consequence of both the characteristics of the infrastructure or of the offer of cultural products or services, as well as a consequence of the background of attitudes and values assumed by the members of the society as part of the community they belong to (local, professional community). 
Datele colectate prin intermediul cercetării de faţă nu permit formularea unui model explicativ fundamentat empiric al gradului redus de implicare în activităţi culturale, însă o astfel de situaţie poate fi o consecinţă atât a caracteristicilor infrastructurii sau ofertei de produse sau servicii culturale, cât şi a ansamblului atitudinal sau valoric însuşit de membrii societăţii ca parte a comunităţii de apartenenţă (comunitate locală, profesională).
The cultural activities characterised by the highest degree of participation are, in the order of their frequency: visiting museums, attending theatre performances and going to public libraries to read. 
Activităţile culturale caracterizate de cel mai ridicat grad de participare sunt, în ordinea frecvenţei: vizitarea muzeelor, participarea la spectacole de teatru şi mersul la biblioteci publice pentru a citi.
This hierarchy is maintained in both rural and urban areas. 
Această ierarhie se menţine atât în mediul urban, cât şi în mediul rural.
Moreover, the consumption of cultural institutions' products records a higher frequency than the participation in the performing arts. 
În plus, consumul unor produse ale instituţiilor culturale înregistrează o frecvenţă mai ridicată decât participarea la artele spectacolului.
Such results highlight the fact that it is necessary to achieve the massification of the cultural offer simultaneously with the promotion of attitudes favourable to the engagement in the consumption of cultural contents. 
Astfel de rezultate pun în evidenţă faptul că este necesar a se realiza accesibilizarea ofertei culturale concomitent cu promovarea unor atitudini favorabile faţă de implicarea în consumul unor conţinuturi culturale.
Furthermore, the analysis of the data reflects a consumption distribution differentiated on age and education (last school graduated). 
De asemenea, analiza datelor reflectă o distribuţie diferenţiată a consumului cultural în funcţie de vârstă şi educaţie (ultima şcoală absolvită).
For example, the elderly and the persons with low education engage themselves significantly less in activities requiring the consumption of cultural products or services. 
De exemplu, vârstnicii şi persoanele cu educaţie redusă se implică semnificativ mai puţin în activităţi ce presupun consumul unor produse sau servicii cu caracter cultural.
We think that such a situation should be considered when drawing up the public policies regarding the cultural massification, because, on a long term, the segmentation of the consumption may translate into processes of social exclusion, thus amplifying the existing inequalities between the different categories of persons. 
Considerăm că o astfel de situaţie trebuie luată în considerare în elaborarea politicilor publice privind accesibilizarea culturală, întrucât, pe termen lung, segmentarea consumului se poate transpune în procese de excluziune socială, amplificând inegalităţile existente între diferite categorii de persoane.
The accumulation of cultural capital is one of the premises of social innovation, and the circulation of this capital at the level of the society is a potential for the socio-economic development, as long as there is a diversity of social categories engaged in the consumption of cultural contents. 
Acumularea capitalului cultural reprezintă una dintre premisele inovării sociale, iar circulaţia acestui capital la nivelul societăţii constituie un potenţial pentru dezvoltarea socio-economică, în măsura în care există o diversitate a categoriilor sociale implicate în consumul conţinuturilor cu caracter cultural.
These results are also supported by the correlation observed 
Aceste rezultate sunt susţinute şi de observarea unei corelaţii între gradul de
between the degree of cultural participation and income: the higher a person's income, the higher their frequency of engagement in cultural activities. 
participare culturală şi venit: cu cât persoanele au un venit mai ridicat, cu atât frecvenţa de implicare a acestora în activităţi culturale este mai mare.
Another noteworthy aspect is that young people between 18 and 29 years old are the category with the highest degree of engagement in cultural practices. 
Un alt aspect care merită a fi punctat este acela potrivit căruia tinerii cu vârste între 18 şi 29 de ani reprezintă categoria cu cel mai ridicat grad de implicare în practici culturale.
The situation describes both the participation in cultural performances and the consumption of cultural institutions' products. 
Situaţia descrie atât participarea la spectacole culturale, cât şi consumul unor produse ale instituţiilor culturale.