natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(1996), Katherine Verdery approaches the relation established by the members of the Romanian society with the temporal organisation forms enforced by the socialist regime. 
(1996), Katherine Verdery abordează relaţia pe care membrii societăţii româneşti au stabilit-o cu formele de organizare
128 Interpretative framework of the cultural and recreational participation forms 
128 Cadrul interpretativ al formelor de participare culturală şi recreativă
Moreover, Verdery understands time as an environment for performing activities involving the human body, too. 
În plus, Verdery înţelege timpul drept un mediu de realizare a activităţilor, ce implică, de asemenea, corpul uman.
Using the time requires a certain use of the body, which is immobilised in one place and thus is not available for other activities41. 
Utilizarea timpului presupune o anumită utilizare a corpului, ce este imobilizat într-un loc şi nu este astfel disponibil pentru implicarea în alte activităţi42.
Therefore, in the communist period there was a trend to level the culture and the recreational practices for the masses, focused on the collective, standardised experiences (e.g. workers' parades)42, and the time spent individually was associated with a decadent and bourgeois manner of organising everyday activities. 
Ca atare, în perioada comunistă exista o tendinţă de uniformizare a culturii şi a practicilor recreative pentru mase, unde accentul era pus pe experienţe colective, standardizate (ex. parade muncitoreşti)43, iar timpul petrecut individual era asociat unui mod decadent şi burghez de organizare a activităţilor curente.
Consequently, in the context of a political regime and of specific socio-economic conditions, a new social framework is created, which shapes the collective forms of participation in cultural and recreational activities. 
Aşadar, în contextul unui regim politic şi al unor condiţii socio-economice specifice, se creează un cadru social ce modelează formele colective de participare la activităţi culturale şi recreative.
The shift to a democratic society is a complex process manifested on the everyday level, inclusively. 
Trecerea la o societate democratică este un proces complex ce se manifestă inclusiv la nivel cotidian.
The change of the political regime has led to a fast opening towards western values and culture, and the ex-socialist countries, now in transition or still developing, can find themselves in the position of passive receivers of the cultural and societal evolution43. 
Schimbarea regimului politic a dus la o deschidere rapidă către valorile şi cultura occidentală, iar fostele ţări socialiste, acum în tranziţie sau în curs de dezvoltare, se pot afla în poziţia de receptoare pasive la evoluţia pe plan cultural şi societal44.
Consequently, in the context of a political regime and of specific socio-economic conditions, a new social framework is created, which shapes the collective forms of participation in cultural and recreational activities. 
Sub umbrela conceptului de democratizare culturală, fenomenul participării culturale şi recreative poate fi înţeles prin prisma accesului pe care o persoană îl are la viaţa culturală.
4.2 Competence and cultural literacy degree 
4.2 Competenţa şi gradul de alfabetizare culturală
The democratic access to culture means „the concrete opportunities available to everyone, in particular through the creation of appropriate socio-economic conditions, for freely obtaining information, training, knowledge and understanding, and for enjoying cultural values and cultural property44. 
Accesul democratic la cultură are în vedere asigurarea unor „oportunităţi de participare la activităţi culturale şi recreative, disponibile tuturor, în special prin crearea condiţiilor socioeconomice propice, în vederea obţinerii libere de informaţii, pregătire, cunoaştere şi înţelegere, dar şi pentru a beneficia de valori şi bunuri culturale"45.
The access to these opportunities and activities increases the people's possibility to actively participate in the society45. 
Accesul la aceste oportunităţi, respectiv activităţi, creşte posibilitatea oamenilor de a participa activ în societate46.
However, the favourable socio-economic context is not sufficient - just as accessibility does not guarantee participation (e.g. if there are books on a bookshelf, this does not mean that the books are read). 
Cu toate acestea, contextul socio-economic favorabil nu reprezintă un element suficient - după cum accesibilitatea nu garantează participare (de ex., dacă sunt cărţi pe raftul unei biblioteci, nu înseamnă că sunt citite).
This is why we must take into consideration the fact that the forms of participation in cultural and recreational activities depend on the value orientations and on the society's members' availability to engage in various activities, being shared socially and learned through socialisation processes. 
De aceea, nu trebuie pierdut din vedere faptul că formele de participare la activităţi culturale şi recreative depind de orientările valorice şi de disponibilitatea de implicare a membrilor unei societăţi în diferite activităţi, fiind împărtăşite social şi deprinse prin procesele de socializare.
Beyond a favourable social context, cultural and recreational participation is carried out based on a level of „cultural literacy"46, a concept coined by Hirsch (1987). 
Dincolo de un context social propice, participarea culturală şi recreativă se realizează în baza unui nivel de „alfabetizare culturală" (cultural literacy)47, concept introdus de Hirsch (1987).
From his point of view, the concept refers to people's ability to understand the system of symbols specific to the culture they belong to. 
Conform perspectivei sale, conceptul face referire la abilitatea oamenilor de a înţelege sistemul de simboluri specific culturii din care fac parte.
Therefore, it is a type of knowledge built on socially-circulated values. 
Aşadar, este un tip de cunoaştere construită pe baza unor valori vehiculate la nivel social.
Subsequently, the knowledge a person has helps them obtain a savoir faire associated with the engagement in a cultural or recreational activity. 
Ulterior, cunoaşterea deţinută de o persoană o ajută să obţină un savoir faire asociat implicării într-o activitate culturală sau recreativă.
This savoir faire is the decisive factor in strengthening the interest in or competence for participation in cultural or recreational 
Acest savoir faire constituie un factor hotărâtor în consolidarea interesului sau competenţei de participare la activităţi culturale sau recreative
Interpretative framework of the cultural and recreational participation forms 129 
Cadrul interpretativ al formelor de participare culturală şi recreativă 129
activities of potential participants47, and the ability to make informed decisions is an important component. 
a potenţialilor participanţi48, o componentă importantă fiind abilitatea de a lua decizii informate.
The concept of cultural competence is different from the concept of cultural literacy; it refers to something more specific, to a form of pragmatic knowledge of cultural or recreational practices, as well as of the ways an activity can be positively experienced, either as a producer or as a consumer48. 
Conceptul de competenţă culturală este diferit de cel de alfabetizare culturală, făcând referire la ceva mai specific, la o formă de cunoaştere pragmatică atât a practicilor culturale sau recreative, cât şi a modurilor în care o activitate poate fi experimentată pozitiv, fie în calitate de producător, fie în calitate de consumator49.
Several types of knowledge can be outlined, which appear different in content and quantity, according to the type of engagement. 
Se pot diferenţia tipuri de cunoaştere ce apar diferite în conţinut, respectiv în cantitate, în funcţie de tipul de implicare.
Cultural competence varies depending on the socio-educational group49: some activities can be based on a high level of formal or informal education, as well as on a more active participation, requiring an interpretative endeavour (for example, a work of art) in order for the cultural product to be successfully received/consumed50. 
Competenţa culturală variază în funcţie de grupul socio-educaţional50: unele activităţi se pot baza pe un nivel ridicat de educaţie, formal sau informal, precum şi pe o participare mai activă, fiind nevoie de un demers interpretativ (de exemplu, o operă de artă) pentru ca produsul cultural să poată fi receptat / consumat cu succes51.
A high degree of cultural competence leads to an increased probability for the engagement to continue, being supported by the effort made in order to know or master the manner of participation. 
Un grad ridicat de competenţă culturală duce la o probabilitate crescută ca implicarea să continue, fiind susţinută de efortul depus în a cunoaşte sau stăpâni modul de participare.
This process starts with the identification of the inherent value of the activity, which results from a direct or indirect experience - in which case value is given by other persons51 (for example: family, friends). 
Acest proces începe cu identificarea valorii inerente a activităţii, care rezultă în urma unei experienţe directe sau indirecte - caz în care valoarea este insuflată de către alte persoane52 (de exemplu: familia, prietenii).
The persons who participate in activities that require a high cultural competence also tend to maintain their consumption behaviour. 
Persoanele care participă la activităţi ce necesită o competenţă culturală crescută au, de asemenea, o tendinţă către menţinerea comportamentului lor de consum.
Therefore, it is more probable that the people who do not have the knowledge necessary to engage in an activity (the savoir faire) be more open to engaging in new, innovative activities or in activities that do not require such an effort (recreational activities, for example)52. 
Prin urmare, este mai probabil ca oamenii care nu deţin cunoaşterea necesară implicării într-o activitate (acel savoir faire) să fie mai deschişi către a se implica în activităţi noi, inovatoare, sau care nu necesită pur şi simplu un asemenea efort (exemplul activităţilor recreative)53.
It is important to also consider the manner in which cultural competence is acquired. 
Important de avut în considerare este şi modul în care competenţa culturală este dobândită.
Ann Rigney and Douwe Wessel Fokkema (1993) discuss the role of education in this process, alongside the role of the family, acquaintances and frequent of regular exposure to specific cultural situations53. 
Ann Rigney şi Douwe Wessel Fokkema (1993) discută rolul educaţiei în acest proces, alături de rolul familiei, al cunoştinţelor şi al expunerii frecvente sau regulate la situaţii culturale specifice54.
In other words, culture is „shared knowledge"54. 
Altfel spus, cultura este „cunoaştere împărtăşită"55.
In this respect, we can notice the substantial influence of the public cultural infrastructure on the consolidation of society members' interest in cultural products. 
În acest sens, putem remarca influenţa substanţială a infrastructurii culturale publice asupra consolidării interesului membrilor societăţii faţă de produse culturale.
The participation in cultural or recreational activities can be motivating either through the intrinsic satisfaction, or through the effect of participation on the social status or personal identity, by relating to an elitist group55. 
Participarea la activităţi culturale sau recreative poate fi motivantă fie prin satisfacţia intrinsecă, fie prin efectul participării asupra statusului social sau identităţii personale, prin raportare la un grup elitist56.
Most of the time, cultural activities have a public, thus being opportunities to display the participants' abilities or a context to support certain values the respective activity promotes56. 
Activităţile culturale au de cele mai multe ori un public, fiind astfel oportunităţi pentru etalarea unor abilităţi ale participanţilor sau un context pentru susţinerea anumitor valori pe care activitatea le promovează57.
However, it is possible that nonparticipants perceive certain activities as inaccessible through their contents or as a consequence of their social group's habitus. 
Totuşi, este posibil ca non-participanţii să perceapă anumite activităţi ca fiind inaccesibile prin conţinutul lor sau ca urmare a habitusului grupului social cu care sunt asociate.
The technological innovations may transform the availability to participate in a series of events within the public space, making new experiences and actions possible. 
Inovaţiile tehnologice pot transforma disponibilitatea de participare la o serie de evenimente din spaţiul public, făcând posibile noi experienţe şi acţiuni.
They introduce new ways of conveying cultural knowledge and enrich the offer of available cultural activities57. 
Ele introduc noi moduri prin care cunoaşterea culturală este transmisă şi îmbogăţesc oferta de activităţi culturale disponibile58.
Thus, new specificities of participation, new relations between the producer/creator and the public occur. 
Astfel, apar noi specificităţi de participare, noi relaţii între producător / creator şi public.
By taking this idea further, we may add that the technological development influences the manner in which the spare time is perceived - the easy access to cultural products within the domestic space may work to the detriment of the public cultural consumption, which requires a higher degree of effort. 
Ducând această idee mai departe, putem adăuga că dezvoltarea tehnologică influenţează modul în care timpul liber este perceput - accesul facil în spaţiul domestic la produse culturale poate funcţiona în detrimentul consumului public de cultură, care presupune un grad mai ridicat de efort.
This leads to modifications in the degree of accessibility and popularity of certain cultural and recreational activities or products58. 
Acest fapt conduce la modificări în gradul de accesibilitate şi popularitate a unor anumite activităţi sau produse cu caracter cultural, respectiv recreativ59.
130 Interpretative framework of the cultural and recreational participation forms 
130 Cadrul interpretativ al formelor de participare culturală şi recreativă
4.3 Terms used in defining cultural participation 
4.3 Termenii în care este definită participarea culturală
The way cultural participation is defined in the documents underpinning the public policies is an important element in the interpretation of the role played by the various choices of leisure in the production of new forms of cultural or social capital which would contribute to the socio-economic development. 
Modul în care participarea culturală apare definită în documentele care stau la baza politicilor publice reprezintă un element important în interpretarea rolului jucat de diferite opţiuni de petrecere a timpului liber în producerea unor forme de capital cultural sau social care să contribuie la dezvoltarea socio-economică.
Beyond the delineation of the phenomenon through the structure and manifestation of the cultural participation, we can speak about the latter in a broad sense when „in any context and through any channel, with a shared general code of communication, with senders and receivers paying much attention to forms and contents of messages, to increase their own informational and cultural baggage"59. 
Dincolo de o conturare a fenomenului prin intermediul manifestărilor şi structurii participării culturale, în sens larg se poate vorbi despre aceasta „în orice context, prin orice mijloc, cu un cod comun, general de comunicare, cu emiţători şi receptori ce acordă o atenţie deosebită formelor şi conţinutului mesajelor, în vederea creşterii propriului bagaj informaţional şi cultural"60.
At European level, cultural participation does not include only artistic activities, but also other recreational (or entertainment) activities. 
La nivel european, participarea culturală nu include numai activităţi artistice, ci şi alte activităţi recreative (sau de divertisment).
Thus, cultural participation may include a meaning referring to cultural consumption activities, as well as informal or community activities, all of them reflecting certain values, beliefs which a participant indentifies with, as well as a certain quality of life60. 
Astfel, participarea culturală poate îngloba un înţeles ce se referă la activităţi de consum cultural, dar şi de tip informal sau în cadrul comunităţii, toate reflectând anumite valori, credinţe cu care o persoană care participă se identifică, dar şi o anumită calitate a vieţii61.
It is important to highlight a distinction between two terms that can describe a situation of engagement in an activity: the term „consumption" can be used to describe a situation where a form of payment takes place (for example, paying for a cinema ticket) in exchange for receiving a content, while the term „participation" is not limited to such an exchange61. 
Este important de arătat o distincţie între doi termeni ce pot descrie situaţia implicării într-o activitate: termenul de consum poate fi folosit pentru a descrie o situaţie în care are loc o formă de plată (de exemplu, plata unui bilet la cinema) pentru receptarea unui conţinut, în timp ce termenul de participare nu se rezumă la un asemenea schimb62.
The approach of this chapter adopts this classification focused on the degree of engagement of a participant. 
Abordarea capitolului de faţă adoptă această clasificare axată pe gradul de implicare al unui participant.
This classification is also supported by Rigney and Fokkema (eds., 
Această clasificare este de asemenea susţinută de Rigney şi Fokkema (eds.
1993) and Robert Stebbins (1997) and it represents a noteworthy aspect when we speak about the behaviour of participation in cultural or recreational activities. 
,1993) şi Robert Stebbins (1997), reprezentând un aspect ce merită a fi luat în considerare atunci când vorbim despre comportamentul de participare la activităţi culturale sau recreative.
Thus, an activity's difficulty and accessibility are decisive factors in the cultural participation: turning on the TV and changing the channel, for example, is much easier than calling to make a reservation, going somewhere and standing in line for tickets etc.63 
Astfel, dificultatea şi accesibilitatea unei activităţi sunt factori hotărâtori în participarea culturală: a da drumul la TV şi a schimba programul, de exemplu, este mult mai simplu decât a suna să faci rezervare, a te deplasa, a sta la coadă la bilete, etc.64
The 2006 report „Guidelines for measuring cultural participation" of UNESCO Institute for Statistics classifies cultural practices into three categories: culture d'appartement (its equivalent in this Barometer being the domestic consumption - watching TV programmes, browsing the Internet), culture de sortie (its equivalent being here the public consumption - which includes going to the cinema, theatre, concerts and so on) and culture identitaire64 (referring to activities involving the community). 
Raportul „Guidelines for measuring cultural participation" din anul 2006 al Institutului de Statistică UNESCO clasifică practicile culturale în trei categorii: culture d'appartement (echivalentul în acest volum fiind consumul domestic urmărirea programelor de televiziune, navigarea pe internet), culture de sortie (echivalentul fiind consumul public - care include mersul la cinema, teatru, concerte şi aşa mai departe) şi culture identitaire65 (referitor la activităţi ce implică comunitatea).
This chapter concerns two of the three categories, that of culture de sortie (participation in cultural and recreational activities) and of culture identitaire (participation in community). 
Preocuparea capitolului de faţă sunt două dintre cele trei categorii, cea a culture de sortie (participarea la activităţi culturale şi recreative) şi a culture identitaire (participarea la activităţi cu caracter comunitar).
Taking all these into consideration, in the following pages we shall discuss a series of leisure ways, through the viewpoint of the various forms of participation in the public life, starting from the classification diagram proposed in Table 1. 
Având în vedere toate acestea, în următoarele pagini vom aduce în discuţie o serie de moduri de petrecere a timpului liber, prin prisma diferitelor forme de participare la viaţa publică, pornind de la schema de clasificare propusă în Tabelul 1.
63 Ann Rigney şi Douwe Wessel Fokkema, Cultural Participation: Trends since the Middle Ages (Vol. 31), John Benjamins Publishing Company, 
64 Ann Rigney şi Douwe Wessel Fokkema, Cultural Participation: Trends since the Middle Ages (Vol. 31), John Benjamins Publishing Company, Amsterdam, 1993, p. 4.
Interpretative framework of the cultural and recreational participation forms 131 
Cadrul interpretativ al formelor de participare culturală şi recreativă 131
Participation in cultural , .. 
instituţiilor culturale - vizitarea muzeelor / expoziţiilor
* - opera / operetta 
- Accesibilitatea formelor de participare
Consumption of cultural - going to the library to read 
participare la ^ activităţi de
institutions' services - visiting museums / exhibitions 
Participarea la activităţi ce cinematograf
Participation in activities - cinema 
- spectator la competiţii sportive
consumption - music / entertainment shows 
Participarea la activităţi ce implică un consum activ
requiring an active - going to the disco / club 
- mersul la restaurant / bar / cafenea (nu în mall)
3 ® - going to church 
^ , . . - Tipuri de public
- Accessibility of participation forms 
Forme de participare ce implică un stil de viaţă activ
_ ...... •• - going to parks, green areas 
- mersul în parcuri, zone verzi
■7= U .. , - trips outside the locality 
- excursiile în afara localităţii
y ® - going to fitness gyms) 
- mersul la sala de sport (fitness / sport de întreţinere)
- Accessibility of participation forms 
- Accesibilitatea formelor de participare
According to the classification made in the first section of this chapter, the psycho-sociological approaches, the sociological approaches and the social approaches provide a series of references depending on which cultural participation can be analysed. 
Abordările psihosociologice, abordările sociologice şi abordările sociale, conform clasificării realizate în prima parte a capitolului, furnizează o serie de repere în funcţie de care poate fi analizată participarea culturală.
These determine a person's level of interest regarding the engagement in an activity, subsequently manifesting themselves in the cultural consumption and participation practices. 
Acestea determină nivelul de interes pe care o persoană îl are cu privire la implicarea într-o activitate, manifestându-se ulterior în practicile de participare şi consum cultural.
132 Forms of participation in cultural activities 
132 Forme de participare la activităţi cu caracter cultural
Forms of participation in cultural activities 
Forme de participare la activităţi cu caracter cultural
The discussion in this chapter closely follows the outline of James Heilbrun and Charles Gray (2011) in their approach of the economy of arts and culture. 
Discuţia din acest capitol urmează îndeaproape linia trasată de James Heilbrun şi Charles Gray (2011) în abordarea economiei artelor şi culturii.
According to them, we can take into consideration the performing arts (theatre, opera, philharmonics), the arts of painting and sculpture, as well as their associated institutions (museums, exhibitions, libraries)69. 
Conform perspectivei acestora, pot fi avute în considerare artele spectacolului (teatru, operă şi filarmonică), artele picturii şi sculpturii, alături de instituţiile culturale asociate (muzee, expoziţii, biblioteci)70.
The inclusion in the same category of seemingly different fields follows the principle of internal coherence, if the relation is made to the fact that all these things entail consumption types that contribute to the accumulation of the cultural capital among the participants. 
Includerea, în aceeaşi categorie, a unor domenii aparent diferite urmează principiul coerenţei interne, dacă raportarea se face la faptul că toate acestea impun tipuri de consum ce contribuie la acumularea capitalului cultural în rândul participanţilor.