natgillin/translations-raw huggingface dataset:
4.6.1 Internationa! 
> Indexul Global al Inovării
Property Rights Index 
> Indicele de Cercetare şi Dezvoltare
This index provides a ranking of countries around the world and focuses on three areas: legal and political environment, physical property rights and intellectual property rights. 
Acest index face un clasament al ţărilor din întreaga lume, pe baza a trei factori: starea mediului juridic şi politic, drepturile de proprietate fizică şi drepturile de proprietate intelectuală.
For Romania, the IPRI remained unchanged in 2014, with a score of 5.3. 
În ceea ce priveşte România, indexul IPRI a rămas neschimbat în 2014, cu un scor de 5,3.
IPRI score in Romania 
Scorul IPRI în România
The Index of Economic Freedom is an annual index and ranking created by The Heritage Foundation and The Wall Street Journal in 1995 to measure the degree of economic freedom in the world's nations. 
Indicele Libertăţii Economice este un indice anual creat de The Heritage Foundation şi The Wall Street Journal în 1995 pentru a măsura gradul de libertate economică în ţările lumii.
The creators of this index took an approach similar to Adam Smith's in “The Wealth of Nations", that “basic institutions that protect the liberty of individuals to pursue their own economic interests result in greater prosperity for the larger society"2. 
Creatorii indicelui au avut o abordare similară a lui Adam Smith în Avuţia Naţiunilor, conform căruia „instituţiile de bază care protejează libertatea indivizilor de a urmări propriile interese economice conduc la o mai mare prosperitate pentru o societate mai mare"2.
The Index's 2008 definition of economic freedom is “the highest form of economic freedom provides an absolute right of property ownership, fully realized freedoms of movement for labour, capital, and goods, and an absolute absence of coercion or constraint of economic liberty beyond the extent necessary for citizens to protect and maintain liberty itself"3. 
În anul 2008, definiţia acestui index a fost următoarea: „Cea mai înaltă formă de libertate economică prevede un drept absolut de proprietate, îndeplinirea totală a libertăţilor de circulaţie pentru muncă, capital şi bunuri, precum şi o absenţă absolută a constrângerii de libertate economică dincolo de măsurile necesare pentru ca cetăţenii să-şi protejeze şi să menţină libertatea în sine"3.
Chart 5. 
> Libertatea faţă de corupţie;
Evolution of the Index of 
> Libertatea forţei de muncă.
In 2015, the index of economic freedom for Romania is 66.6, with the country occupying the 57th position in the world. 
În anul 2015, indicele libertăţii economice pentru România este de 66,6, în timp ce locul ocupat de ţara noastră la nivel mondial este 57.
This score is 1.1 points above the 2014 score, reflecting improvements made by Romania in terms of freedom from corruption, labour freedom and government spending, which counterbalance the decline in business freedom. 
Scorul este cu 1,1 puncte mai bun decât anul trecut, reflectând îmbunătăţiri în libertatea faţă de corupţie, libertatea muncii, precum si gestionarea cheltuielilor guvernamentale care contrabalansează declinul în libertatea de afaceri.
Romania ranks 27th out of 43 countries in Europe and its overall score is higher than the world average. 
România este pe locul 27 din 43 de ţări din regiunea Europei, iar scorul său general este mai mare decât media mondială.
Indpx value Position in thp rankinn 
Evoluţia Indicatorului Libertăţii Economice în România
Advances in six of the ten economic freedoms include impressive progresses made in abating corruption and weakening of labour laws. 
Progresele în şase dintre cele zece libertăţi economice includ progrese deosebit de impresionante în reducerea corupţiei şi slăbirea legislaţiei muncii.
In 2015 Romania achieves the highest score in terms of the index of economic freedom. 
În Indicele 2015, România şi-a atins punctajul cel mai mare înregistrat vreodată.
This index was developed and is calculated by the World Economic Forum. 
4.6.3 Indexul Global al Competitivităţii
It assesses the competitiveness of 144 national economies, providing insight into their productivity and prosperity factors. 
Acest index a fost iniţiat şi este calculat de către Forumul Economic Mondial (World Economic Forum).
According to the report, national economies go through three stages of development and two periods of transition from one stage to another: 
Conform acestui raport, economiile naţionale se află în trei stadii de evoluţie şi două perioade de tranziţie de la un stadiu la altul:
> Stage 1: factor driven economies; 
> Stadiul 1: Economii bazate pe factori de tranziţie;
> Transition from Stage 1 to Stage 2; 
> Tranziţie de la Stadiul 1 la Stadiul 2;
> Stage 2: efficiency driven economies; 
> Stadiul 2: Economii bazate pe eficienţă;
> Transition from Stage 2 to Stage 3; 
> Tranziţie de la Stadiul 2 la Stadiul 3;
> Stage 3: innovation driven economies. 
> Stadiul 3: Economii bazate pe inovare.
According to the Report, Romania is in the Stage 2 of 
Conform raportului, România se află în Stadiul 2: economii bazate pe eficienţă.
In fact, this index is a highly complex one, covering 143 economies around the world and using 81 indicators to evaluate their innovation capacities and measurable outputs. 
În fapt, acest index este unul deosebit de complex, folosind 81 de indicatori pentru a evalua capacităţile de inovare şi rezultate măsurabile a 143 de economii naţionale.
The Global Innovation Index is based on the following seven major pillars: 
Indexul Global al Inovării se bazează pe şapte piloni principali:
Human capital and research; 
Capital uman şi cercetare;
Knowledge and technology outputs; 
Gradul de sofisticare a pieţelor;
Switzerland ranks first, followed by Great Britain and Sweden. 
În acest clasament, Elveţia ocupă primul loc, urmată de Marea Britanie şi Suedia.
The creative industries of a country depend to a significant extent on its research and development capacity. 
4.6.5 Indicele de Cercetare şi Dezvoltare
R&D covers both the expenditure in this field and the number of researchers and research facilities. 
Industriile creative ale unei ţări depind într-o pondere însemnată de capacitatea de cercetare şi dezvoltare.
The results of the R&D activity can be taken forward in the production of copyright goods and services. 
Aici sunt incluse atât cheltuielile efectuate în acest domeniu, cât şi numărul de cercetători şi facilităţi de cercetare.
The chapter dedicated to research and development by the 2012 WIPO study comprises data provided by the World Bank. 
Rezultatele acestei activităţi pot fi preluate mai departe în cadrul producţiei de bunuri şi servicii de copyright.
According to the World Bank, Romania spends about 1% of the GDP on research and development, which accounts for 
Conform datelor Băncii Mondiale, România cheltuieşte cca 1% din PIB pentru cercetare şi dezvoltare, un nivel extrem de redus.
Results of the Application of the Key Economic 
Rezultate privind principalii indicatori economici
This chapter will look at the key economic indicators, to measure the contribution of the cultural and creative sectors to the national economy. 
În cadrul acestui capitol, vor fi analizaţi principalii indicatori economici care arată contribuţia sectoarelor culturale şi creative la economia naţională.
We will review both the global synthetic indicators (such as turnover, number of employees or gross profit) and a number of analytical indicators showing effectiveness of these sectors (labour productivity or profitability). 
Vor fi analizaţi atât indicatori globali, sintetici (cum ar fi de exempu cifra de afaceri, numărul de angajaţi sau profitul), cât şi o serie de indicatori analitici, care arată eficienţa acestor sectoare (productivitatea muncii sau rentabilitatea).
The chapter will analyse these indicators in their dynamic evolution. 
De asemenea, se va avea în vedere analiza în dinamică a acestor indicatori.
At the same time, this chapter describes the evolution and structure of the number of enterprises operating in the cultural and creative sectors. 
În acelaşi timp, vor fi analizate şi evoluţia şi structura numărului de companii din acest domeniu.
Following this analysis, some conclusions will be drawn about the evolution of the CCS in the private sector during the period 2011-2015, while also establishing whether the CCSs have enjoyed a favourable economic environment and managed to perform within it. 
În urma acestei analize, se pot trage o serie de concluzii despre evoluţia SCC din sectorul privat în perioada 20112015, respectiv dacă au avut parte de un context economic favorabil şi dacă au reuşit să performeze în cadrul acestuia.
The analysis made in this chapter also serves to assess whether the sectors concerned are attractive to prospective private investors or to allocation of public funds. 
Se poate vedea şi dacă aceste sectoare sunt atrăgătoare pentru eventuali investitori privaţi sau pentru alocarea de fonduri publice.
5.1 Number of enterprises and their dynamics 
5.1 Dinamica si structura numărului de firme
The total number of companies have recorded a substantial growth during the period 2011-2015, i.e. from about 42,000 in 2011 to nearly 61,000 in 2015 (up by about 45%). 
Numărul total de firme a înregistrat o creştere substanţială în perioada 2011-2015, respectiv de la cca 42.000 în anul 2011 la aproape 61.000 în anul 2015 (cca 45%).
Evolution of the number of companies 
Evoluţia numărului de firme
Source: data processed from List of Companies (www.listafirme.ro) 
Sursa: prelucrare date Lista de Firme (www.listafirme.ro)
The increase has occurred both across CCS as a whole and in each and every subsector. 
Creşterea a avut loc atât per total SCC, cât şi pentru fiecare subsector în parte.
The largest number of companies is recorded in the Software, IT and electronic games subsector, where the number of companies has reached to 12,705 by 2015. 
Cel mai mare număr de firme se înregistrează în subsectorul Software, IT si jocuri electronice, unde numărul de firme ajunge la 12.705 în anul 2015.
The Cultural Heritage domain shows the smallest number of companies, due to the fact that most of the activity of this subsector is carried out by the public, not the private sector. 
Cele mai puţine firme se află în domeniul Patromoniu cultural, dar acest lucru se explică prin faptul că cea mai mare activitate a acestui subsector este realizată de sectorul public şi nu de cel privat.
Most of the companies in this subsector are involved in managing monuments, historic buildings and other tourist facilities. 
Cea mai mare parte a firmelor din acest subsector îşi desfăşoară activitatea în domeniul gestionării monumentelor, clădirilor istorice şi a altor obiective de tip turistic.
Results of the Application of the Key Economic Indicators 99 
Rezultate privind principalii indicatori economici 23
Regarding the Art Crafts subsector, note should be made that, out of the total number of companies registered with the NACE codes specified for this category of businesses, only 9% were taken into calculation, according to the copyright factor mentioned in the chapter on methodology. 
În ceea ce priveşte subsectorul Artizanat şi meşteşuguri, trebuie menţionat faptul că din total firme înregistrate cu codurile CAEN menţionate pentru această grupă, au fost luate în calcul numai 9%, conform factorului de copyright menţionat la capitolul de metodologie.
Of course, this is only an approximation, because it is extremely difficult to identify precisely what percentage of these companies is engaged in Art crafts or what share of their overall activity is actually allocated to this subsector. 
Desigur, aceasta este doar o aproximare, fiind extrem de dificil de precizat clar care este procentul de firme cu activitate de artizanat şi meşteşuguri sau care este procentul activităţii lor globale alocat acestui subsector.
However, the 9% share may be regarded as a prudent estimation and, whatever the share we may consider in the calculation, the figures clearly indicate an upward trend, i.e. an increase by about 42% in 2015 compared to 2011. 
Cu toate acestea, factorul de 9% poate fi considerat unul prudenţial, iar cifrele indică, indiferent de ce pondere ar fi folosită, un trend ascendent, respectiv o creştere cu cca 42% în anul 2015 faţă de anul 2011.
Evolution in the number of companies and their structure by subsectors 
Evoluţia numărului de firme si structura acestora
Source: data processed from the List of Companies (www.listafirme.ro) 
Sursa: prelucrare date Lista de Firme (www.listafirme.ro)
The chart below confirms the excellent dynamics of the number of CCS companies, i.e. a constant annual increase, reaching to 145.1% in 2015 compared with 2011. 
Graficul de mai jos confirmă dinamica excelentă a numărului de firme SCC, respectiv o creştere anuală permanentă, ajungând în anul 2015 la 145,1% comparativ cu anul 2011.
The increase has been a gradual one, accounting for about 10% each year. 
Creşterea a fost una graduală cu cca 10% în fiecare an.
All subsectors have experienced growth in the timeframe analysed and have contributed to the overall ascending trend. 
Toate subsectoarele au cunoscut o creştere în acest orizont de timp şi au contribuit la acest trend.
Evolution of the number of companies vs. 2011 
Dinamica numărului de firme comparativ cu 2011
Obviously, some subsectors have seen a higher growth compared to CCS average. 
f vident au existat subsectoare cu o creştere mai mare decât cea a mediei SCC.
This is the case, for example, of the companies active in the Archives and libraries subsector, which have recorded an increase of 207.8% in 2015 compared to 2011. 
De exemplu, firmele din subsectorul Arhive şi biblioteci au cunoscut o creştere de 207,8% în 2015 faţă de 2011.
This excellent result is largely explained by the emergence of companies in the document archiving domain (including electronic filing). 
Acest rezultat este pus în bună măsură pe seama înfiinţării de companii în domeniul arhivării de documente (inclusiv arhivare electronică).
Performing Arts follow suit in the ranking, with a growth of 188%. 
Urmează în clasament Artele spectacolului cu 188%.
Much of this ascending trend has been driven by the significant increase in the number of performances, exhibitions, fairs and recreational activities. 
Tendinţa se datorează într-o pondere semnificativă creşterii numărului de spectacole, expoziţii, târguri şi activităţi recreative.
Finally, a substantial increase is also recorded in the IT domain, i.e. 162.4%, which is yet another proof of the high degree of attractiveness of this sector for private investors in Romania. 
În fine, o creştere substanţială se înregistrează şi în domeniul IT, respectiv 162,4%, reafirmând astfel atractivitatea deosebită a acestui sector economic din România pentru investitorii privaţi.
In contrast, achievements in Cultural Heritage have been modest, with an increase of only 103.3% in 2015 compared to 2011, due obviously to the subsector's being dominated by the public sector, which is not covered by the database used for this study. 
La polul opus, Patrimoniul cultural a înregistrat o evoluţie modestă, respectiv o creştere de numai 103,3% în 2015 faţă de 2011, evident pe seama faptului că acest subsector este dominat de către sectorul public, care nu apare în baza de date folosită pentru prezentul studiu.
100 Results of the Application of the Key Economic Indicators 
24 Rezultate privind principalii indicatori economici
Chart 8. 
Graficul 8.
Evolution of the number of companies by fast-growing subsectors 
Evoluţia numărului de firme pe subsectoare de creştere rapidă
ţ Archives and libraries 0 Performing arts Software, IT, games ţ CCS media 
^ Arhive şi biblioteci ^ Artele spectacolului Software, IT, jocuri ^ Media SCC
All in all, there is a clear indication that cultural and creative sectors are generating private enterprises that have the potential to create jobs and drive economic growth (a fact we will deal with in more detail in the next subsections). 
Per ansamblu se poate observa clar că sectoarele culturale si creative sunt generatoare de companii private, care au potenţial în creşterea numărului de locuri de muncă si a activităţii economice (lucru care va fi analizat în subcapitolele următoare).
These sectors are not only a source of public culture and education, but they are obviously a driver of economic growth at country level. 
Aceste sectoare nu sunt numai o sursă de cultură şi educare a publicului, dar şi o sursă clară de creştere economică la nivel naţional.
From this point of view, it is useful to analyze the structure of the CCS companies in terms of their size, namely: 
Din acest punct de vedere, este utilă şi o analiză a structurii numărului de companii din punctul de vedere al dimensiunii lor, respectiv:
• Small-size enterprises: enterprises with 10-49 employees or a turnover of less than or equal to 10MEUR; 
• Microîntreprinderi: firme cu maxim 9 salariaţi sau cifră de afaceri mai mică sau egală cu 2 milioane de euro;
• Medium-size enterprises: enterprises with 50-249 employees or a turnover of less than or equal to 50MEUR; 
• Întreprinderi mici: firme care au între 10 şi 49 de angajaţi sau cifră de afaceri mai mică sau egală cu 10 milioane de euro;
• Large-size enterprises: enterprises with at least 250 employees and a turnover of more than 50MEUR. 
• Întreprinderi mijlocii: firme care au între 50 şi 249 de angajaţi sau cifră de afaceri mai mică sau egală cu 50 de milioane de euro.
The large share of SMEs demonstrates that CCSs are a good opportunity for starting up small, market niche-oriented enterprises, based mainly on creative activities. 
Prezenţa mare a IMM-urilor arată potenţialul SCC pentru deschiderea de afaceri mici, de nişă, bazate în special pe creativitate.
The structure of CCS companies by size 
Structura companiilor SCC în funcţie de mărime
Results of the Application of the Key Economic Indicators 101 
Rezultate privind principalii indicatori economici 25
From the evolution point of view, it is obvious that SMEs follow the same trend as the total number of companies, judging by their overwhelming share out of the total number of enterprises. 
Din punctul de vedere al evoluţiei, IMM-urile urmează evident acelaşi trend cu cel al numărului total de firme, având în vedere ponderea covârşitoare în total.
A revealing example is that of the microenterprises active in the Archives and libraries domain, whose number has virtually doubled in the timeframe under consideration (344 microenterprises in 2015, compared to 169 in 2011). 
Pot fi date ca exemplu microîntreprinderile din domeniul Arhive si biblioteci, care practic îşi dublează numărul în intervalul de timp menţionat (344 de firme în 2015, comparativ cu 169 de firme în 2011).
In the field of Performing Arts, the number of microenterprises has increased from 3,009 in 2011 to 5,715 in 2015, which mirrors the spectacular growth of this domain. 
În domeniul Artelor spectacolului, numărul de microîntreprinderi creşte de la 3.009 în 2011 la 5.715 în 2015, arătând evoluţia spectaculoasă a acestui domeniu.
The importance of SMEs in the cultural and creative sectors is recognized and highlighted by the European Commission, which, on 30 June 2016, announced the launching, jointly with the European Investment Fund, of a new Cultural and Creative Sector Guarantee Facility, worth 121MEUR. 
Importanţa IMM-urilor în cadrul sectoarelor culturale şi creative este recunoscută şi evidenţiată şi de către Comisia Europeană, care a anunţat, pe 30 iunie 2016, lansarea împreună cu Fondul European de Investiţii a unei noi scheme de garantare a creditelor bancare în valoare de 121 de milioane de euro.
4 This facility will support more than 10, 000 SMEs operating in various sectors such as film, television, animation, video games and multimedia, music, literature, architecture etc. 
4 Această schemă urmează să sprijine peste 10 mii de IMM-uri care îşi desfăşoară activitatea în diferite sectoare, precum film, televiziune, animaţie, jocuri video şi multimedia, muzică, literatură, arhitectură etc.
This section will look at the growth in population income and its correlation with the evolution of the turnover, while the export demand will be dealt with in the next chapter. 
Analiza creşterii veniturilor populaţiei şi corelarea acesteia cu evoluţia cifrei de afaceri va fi realizată în cadrul acestei secţiuni, iar analiza exporturilor se va face în cadrul capitolului următor.
4 According to the communication of the European Investment Bank, published 
4 Conform comunicatului Băncii Europene de Investiţii, publicat pe
In terms of turnover share by subsectors, IT is by far the best performing subsector, accounting for a healthy share of 41%. 
Din punctul de vedere al ponderii pe subsectoare, de departe cel mai performant este cel al IT-ului, cu o pondere de
However, IT sector shows a growing trend both in absolute and in relative figures. 
Cu toate acestea, IT cunoaşte o expansiune mare atât în cifre absolute, cât şi în cifre relative.
This has led to the decrease in the turnover share of the other sectors out of total turnover. 
Aceasta a condus la scăderea ponderii altor sectoare în total.
For example, in 2011 Advertising had a share of 28% and Book and Press accounted for 16% of total turnover. 
De exemplu, Publicitatea deţinea 28% din total în anul 2011, iar Carte si presă avea o pondere de 16%.
102 Results of the Application of the Key Economic Indicators 
26 Rezultate privind principalii indicatori economici
Share of turnover by subsectors 
Ponderea cifrei de afaceri pe subsectoare
0 Audiovisual and multimedia Advertising • IT 
Sursa: prelucrare date Lista de Firme (www.listafirme.ro)
Source: data processed from the List of Companies (www.listafirme.ro) 
5.2.1 Concentrarea cifrei de afaceri în SCC
For this purpose, the following two rates are used: 
Pentru acest scop se vor alege două rate:
> CR4 - concentration rate 4, i.e. the share of the first 4 NACE codes of the total; 
> CR4 - rata de concentrare 4, respectiv ponderea primelor 4 coduri CAEN în total;
> CR 8 - concentration rate 8, i.e. the share of the first 8 NACE codes of the total 
> CR8 - rata de concentrare 8, respectiv ponderea primelor 8 coduri CAEN în total.
Although this type of analysis is typically performed to determine the monopolistic tendencies in some industries, in this case it serves to identify whether one sector or another is dominantly contributing to the creation of turnover. 
Deşi acest tip de analiză este efectuat de regulă pentru a vedea tendinţe de monopol în anumite industrii, în cazul de faţă ea are rolul de a evidenţia dacă un sector contribuie în mod dominant la crearea de cifră de afaceri.
If that were the case, it would be a sign of vulnerability because, if a certain field or subsector experienced a massive regression, 
Dacă acesta ar fi cazul, atunci indică o vulnerabilitate deoarece în ipoteza că un anumit domeniu de activitate sau subsector ar cunoaşte
then the overall CCS turnover would be adversely affected and these sectors would be likely to undergo a dangerous decline. 
un regres masiv, cifra de afaceri totală a SCC ar fi afectată şi aceste sectoare ar risca să intre într-un declin economic periculos.
This analysis was conducted for the years 2011 and 2015, to capture the evolution in time of the concentration rates mentioned above. 
Analiza a fost efectuată pentru anii 2011 şi 2015 pentru a vedea care a fost evoluţia în timp a acestor rate de concentrare.
In 2011, CR4 is 50.7%, with a relative balance across the related NACE codes. 
În anul 2011, CR4 este de 50,7%, cu o echilibrare relativă a respectivelor coduri CAEN.
Each of the activities falling under the first three NACE codes under consideration accounts for somewhere between 12.2% and 15.8%. 
Primele trei coduri CAEN se situează fiecare în parte între 12,2% şi 15,8%.
The CR 8 rate is 67.4%, which is why we may say that there is some amount of competition among the various domains in generating turnover for the year 2011. 
CR8 este de 67,4%, motiv pentru care se poate vorbi de o oarecare concurenţă a diverselor domenii de activitate în generarea cifrei de afaceri pentru acest an.