natgillin/translations-raw huggingface dataset:
When combining this with the findings in this section - sociability influences the domestic cultural infrastructure - we reach the conclusion of a circular causality: individuals perform collective domestic cultural consumption activities because they have the necessary means, but also because they are influenced, on the other hand, by the social group to which they belong, both in matters of new technological acquisitions and in matters of interaction. 
Îmbinarea acestui lucru cu rezultatele din această secţiune - sociabilitatea influenţează infrastructura culturală domestică trimite la concluzia unei cauzalităţi circulare: indivizii desfăşoară activităţi de consum cultural domestic colectiv pentru că au mijloacele necesare, dar şi pentru că sunt influenţaţi, pe de altă parte, de grupul social din care fac parte, atât în materie de noi achiziţii tehnologice, cât şi în materie de interacţionare.
Another fact that we noticed when analysing the relation between the net infrastructure index and the factors presented in the table is that these factors show a stronger correlation at national level than at Bucharest level34. 
Un alt fapt observat în urma analizei relaţiei dintre indexul net de infrastructură şi factorii prezentaţi în tabel este că ei prezintă o relaţie de determinare mai puternică la nivel naţional decât pentru municipiul Bucureşti35.
This points out to more mechanisms (at Bucharest level versus national level) that generate the acquisition of products that facilitate the domestic and individual cultural consumption, besides those used in the table (as at national level the domestic cultural infrastructure depends to a greater extent on the four types of capital and on the age). 
Acest lucru indică mai multe mecanisme care stau la baza achiziţionării de produse care facilitează consumul cultural domestic şi individual, pe lângă cele folosite în tabel, la nivelul municipiului Bucureşti decât la nivel naţional, unde infrastructura culturală domestică depinde în mai mare măsură de cele patru tipuri de capital, precum şi de vârstă.
34 Conclusion resulted through the compared analysis of determination coefficients - R2. 
35 Concluzie rezultată prin analiza comparată a coeficienţilor de determinare - R2.
For the Bucharest sample, the result was R2 = 28.5%, while for the national sample the result was R2 = 48.5%. 
Pentru eşantionul pe Bucureşti a rezultat un R2 = 28,5%, iar pentru eşantionul naţional un R2 = 48,5%.
In this chapter we analysed the forms of individual and collective domestic cultural consumption, as well as the nonpublic individual cultural consumption. 
În cadrul acestui capitol au fost analizate formele de consum cultural domestic, individual şi colectiv, precum şi de consum cultural individual non-public.
The perspective we launched, i.e.: the influence of new types of cultural capital and of the infrastructure that people own in their own household, showed that, in the present Romanian society, the manner that the individuals participate in various forms of cultural consumption is influenced by several aspects. 
Perspectiva lansată, şi anume influenţa unor tipuri noi de capital cultural şi a infrastructurii pe care oamenii o deţin în gospodărie, a arătat că, în societatea românească actuală, modalitatea în care indivizii participă la diverse forme de consum cultural este influenţată de mai multe aspecte.
The first aspect refers to the adaptability of the individuals in relation to the new information and communication media, which should be related to the technological infrastructure that they own. 
Primul se referă la adaptabilitatea pe care aceştia o au în relaţie cu noile mijloace ale informării şi comunicării, lucru ce trebuie pus în legătură cu infrastructura tehnologică pe care aceştia o deţin.
Another aspect refers to the openness to new and diverse forms of cultural manifestation, which require active documentation. 
Un alt aspect se referă la deschiderea către forme noi şi diversificate de manifestare culturală, ce presupun documentare activă.
And, last, but not least, socialisation plays an important role, as it operates as a factor of information or a factor of integration into various groups. 
Nu în ultimul rând, socializarea are un rol important, pentru că acţionează ca factor de informare sau ca factor de integrare în diverse grupuri.
Consequently, the dichotomising perspectives, such as “elitist cultural consumption” versus “mass cultural consumption” acquire a richer nuance. 
Prin urmare, perspectivele dihotomizante precum „consum cultural elitist” versus „consum cultural de masă” capătă o nuanţare mult mai bogată.
These types of consumption are no longer attributed strictly to the two groups (the elites and the masses). 
Aceste tipuri de consum nu mai sunt atribuite în manieră categorică doar celor două grupuri (elitele şi masele).
Thus, the cultural consumption types that we mentioned in this 
sau oportunităţile pe care oamenii le au.
chapter are placed at the crossroads between individual preferences and external factors, such as family or opportunities that people have And the results differentiated between the national and Bucharest levels have proven precisely that, showing that an environment that objectively offers the individuals more opportunities influences the manner they will choose to practice cultural consumption activities within the domestic space, individually or collectively, or outside this space, but within a non-public environment. 
Iar rezultatele diferenţiate între municipiul Bucureşti şi situaţia de la nivel naţional au arătat acest lucru, indicând faptul că un mediu care, din punct de vedere obiectiv, oferă indivizilor mai multe oportunităţi determină modul în care aceştia vor alege să practice activităţi de consum cultural în spaţiul domestic, în manieră individuală sau colectivă, sau în afara acestuia, dar într-un cadru non-public.
This chapter is aimed at offering an image as objective and bias-free as possible of the digital economy and its positive or negative effects, such as digital piracy. 
Capitolul de faţă îşi propune să ofere o imagine cât mai obiectivă şi nepărtinitoare despre economia digitală şi efectele ei, pozitive sau negative, cum ar fi pirateria digitală.
While digital piracy is a negative effect of digital economy, which results in economic losses, we must note, however, that digital economy is a must for the development, improvement and evolution of the global economy mechanisms, even though it carries the negative effect of digital piracy. 
Dacă pirateria digitală este un efect negativ al economiei digitale ce atrage după sine pierderi economice, trebuie, totuşi, să precizăm că economia digitală este indispensabilă dezvoltării, îmbunătăţirii şi evoluţiei mecanosmelor economiei globale chiar dacă pirateria digitală se manifestă ca efectiv negativ.
Digital economy is part of a digital ecosystem1 and it refers to a type of economy based on digital technology. 
Economia digitală face parte dintr-un ecosistem digital1 şi se referă la un tip de economie care este bazată pe tehnologie digitală.
It is often defined as an economy developed mostly on Internet-based markets (World Wide Web)2. 
Adesea, aceasta este definită ca fiind o economie ce se realizează cel mai mult pe pieţe bazate pe internet (world wide web)2.
In short, digital economy refers to the economy based on digital technology. 
Pe scurt, economia digitală se referă la economia bazată pe tehnologia digitală.
Online commerce is a part of digital economy; the online commerce with cultural goods refers 
Comerţul online este o parte a economiei digitale, iar comerţul online de bunuri culturale se referă la furnizarea prin intermediul
In this respect, we must note that these products are dependent on electronic devices in order to be functional. 
computerului şi al unei reţele de internet a posibilităţii de a cumpăra produse sau bunuri ce aparţin sectorului cultural de producţie.
Unlike physical products, which can also be sold on the Internet, non-physical products have a special status, due to their high degree of vulnerability. 
În cadrul acestui capitol, ne vom orienta mai degrabă pe bunurile şi produsele non-fizice, adică acele bunuri care sunt stocate, distribuite şi consumate într-o formă digitală / electronică.
Hence, a special economic status of these goods, which, although consumed frequently, are not always acquired for money. 
În acest sens, trebuie precizat faptul că aceste produse sunt dependente de dispozitive electronice pentru a fi funcţionale.
This is why this chapter tries to offer an introductive overview on what digital piracy means, what effects it has, what role it plays, what functions or dysfunctions it entails for the society, both locally and globally. 
De aceea, capitolul încearcă să ofere o imagine mai degrabă introductivă despre ce înseamnă pirateria digitală, ce efecte are, ce rol are, ce funcţii sau disfuncţii are pentru societate, atât la nivel local, cât şi la nivel global.
Starting from the definition of piracy, the theories we included here pertain to the economic sphere (incomes and losses), to the socio-psychological sphere (behaviour, choice, psychological profile of the pirates) and to the sociology area (socialisation, social systems, types of societies, social groups, socio-demographic characteristics etc.). 
Pornind de la definirea pirateriei, teoriile incluse sunt din sfera economică (venituri şi pierderi), socio-psihologică (comportament, alegere, profil psihologic al celor care piratează) şi sociologică (socializare, sisteme sociale, tipuri de societăţi, grupuri sociale, caracteristici socio-demografice etc.).
The need for an approach that would integrate holistic explanations resides in the fact that this phenomenon cannot be explained only through the viewpoint of economic or sociological sciences without the risk of adopting a vehement position for or against piracy. 
Nevoia unui abordări care să integreze explicaţii holistice rezidă din faptul că fenomenul nu poate fi explicat doar prin prisma ştiinţelor economice sau sociologice fără riscul de a adopta o poziţie vehementă pro sau contra pirateriei.
However, digital piracy can also bring benefits for underdeveloped states, to the detriment of those states that produce technological development. 
Dar tot pirateria digitală poate aduce beneficii pentru statele subdezvoltate, in detrimentul celor care produc dezvoltare
pirate over the Internet for various (intrinsic or extrinsic) reasons, yet there is a relation of interdependence between this behaviour and the access to a domestic or personal infrastructure, necessary in order to be able to consume digital goods. 
de natură intrinsecă, fie extrinsecă, însă există o calitate de dependenţă între acest comportament şi accesul la o infrastructură fie domestică, fie personală la care trebuie să aibă acces pentru a putea consuma bunurile digitale.
The study also presents data on the technological goods or devices to which people have access. 
Studiul prezintă şi date despre bunurile tehnologice sau dispozitive la care oamenii au acces.
The section of the study dedicated to analysis offers a descriptive image of the Internet consumption in Romania, of the differences between the rural and urban areas, of the impact of the education level etc. Furthermore, we have tried to pinpoint and explain the position of the Romanian population regarding the digital piracy, the places and methods used by people to purchase the digital goods and products they consume and how often they pay for them. 
Secţiunea dedicată analizei din cadrul studiului oferă o imagine descriptivă despre consumul de internet la nivelul României, despre diferenţele dintre mediul rural şi cel urban, despre impactul nivelului de educaţie etc. De asemenea, am încercat să notăm şi să explicăm poziţia pe care o are populaţia din România faţă de pirateria digitală, de unde procură oamenii şi prin ce metode, bunurile şi produsele digitale pe care le consumă şi cât de des plătesc pentru ele.
The main hypotheses on which this chapter is based were related to the fact that certain social categories of people tend to consume more than others; for example, more educated people tend to consume over the Internet and to use the Internet more often. 
Principalele ipoteze de la care a plecat capitolul de faţă au fost legate de faptul că anumite categorii sociale de oameni au tendinţa să consume mai mult decât altele; spre exemplu, persoanele mai educate tind să consume de pe internet şi să utilizeze internetul mai des.
Young people are more frequently involved in actions requiring the 
Tinerii sunt mai degrabă implicaţi în acţiuni ce presupun consumul de pe internet
Digital piracy was legally framed in 1976. 
Pirateria digitală a fost încadrată legal în anul 1976.
consumption over the Internet and they implicitly tend to pirate more often than other age categories. 
şi tind implicit şi să pirateze mai des decât alte categorii de vârstă.
Romania's population is rather uninformed on what digital piracy is or what effects it has. 
Populaţia din România este mai degrabă neinformată despre ceea ce înseamnă pirateria digitală sau ce efecte are.
The latest hypothesis (considering digital piracy an illegal act) was not validated, because the results show that people label piracy as a mainly illegal act. 
Cea din urmă ipoteză (aprecierea pirateriei digitale ca fiind un act ilegal) nu a fost validată pentru că rezultatele arată faptul că oamenii etichetează pirateria ca fiind un act mai degrabă ilegal.
Concept differences and distinctions (electronic piracy / digital piracy and software piracy 
Diferenţe şi distincţii de concepte (piraterie electronică / piraterie digitală şi piraterie software
There are several types of piracy. 
Există mai multe tipuri de piraterie.
As the figure above shows, digital piracy is a component of electronic piracy. 
Aşa cum arată figura de mai sus, pirateria digitală este o componentă a pirateriei electronice.
We make this distinction because digital piracy is often associated with the piracy of goods found on the Internet. 
Facem această distincţie pentru că, adesea, pirateria digitală este asociată cu pirateria bunurilor care se regăsesc pe internet.
However, a transfer for example of a database transferred from a secured system to third parties that may obtain money or other benefits from it is still piracy or data theft. 
Însă tot piraterie sau furt de date este şi un transfer, spre exemplu al unei baze de date, extras dintrun sistem securizat şi furnizat către terţi, care pot încasa venituri sau obţine beneficii.
This transfer does not necessarily require an Internet connection and does not necessarily involve copyrights / intellectual property rights; the only aspect common to this kind of transfer and digital piracy is that they both take place by means of electronic media and mechanisms. 
Acesta din urmă nu presupune în mod deosebit o reţea de internet sau drepturi de autor / drepturi de proprietate intelectuală, singurul punct comun fiind faptul că sunt realizate prin mijloace şi mecanisme electronice.
What digital piracy is not? 
Ce nu este pirateria digitală?
What is legal and what is illegal? 
Ce este legal sau ilegal?
Digital piracy is not the consumption of digital goods and products on the Internet or other sources, which are open to the wide public and offered for consumption with the agreement of those who produced those goods. 
Pirateria digitală nu este consumul de bunuri şi produse digitale de pe internet sau alte surse care sunt puse la dispoziţia publicului larg şi sunt oferite către consum şi cu acordul celor care le-au produs.
It is illegal to download from the Internet, via software or applications that allow the download of a good which requires a payment, but it was pirated, being freely distributed via downloading. 
Este ilegală descărcarea de pe internet prin intermediul unor softuri sau aplicaţii care permit obţinerea unui bun care presupune o plată, dar a fost piratat şi este distribuit gratuit prin descărcare.
But a film or an audio track offered for consumption with the agreement of the author or the institutions that protect him/her is not piracy, even though these goods can be downloaded into the user's computer or other device. 
Dar un film sau o piesă muzicală care sunt puse la dispoziţia consumatorului cu acordul autorului sau al instituţiilor care îl protejează nu este piraterie, chiar dacă acestea pot fi descărcate în computerul sau pe alt dispozitiv al utilizatorului.
Intellectual property, copyrights and open sources 
Proprietate intelectuală, drepturi de autor şi sursele deschise
What is intellectual property? 
Ce este proprietatea intelectuală?
Why must intellectual properly, including digital goods, be protected? 
De ce trebuie protejată proprietatea intelectuală, inclusiv bunurile digitale?
„Intellectual property refers to creations of the mind: inventions, literary and artistic works and symbols, images used in commerce etc. Intellectual property brings benefits to all the parties involved - both for producers and consumers. 
„Proprietatea intelectuală se referă la creaţii ale minţii: invenţii, opere literare şi artistice şi simboluri, imagini utilizate în comerţ etc. Proprietatea intelectuală aduce beneficii pentru toate părţile implicate - atât pentru producători, cât şi pentru consumatori.
The producers will be encouraged - through the recognition of their merits - to keep offering innovation and development, to improve people's life standards through their activity, and consumers will have confidence in paying for these goods. 
Producătorii vor fi încurajaţi prin meritele care le sunt recunoscute să continue să ofere inovare şi dezvoltare, să îmbunătăţească prin activitatea lor viaţa şi nivelul de trai al oamenilor, iar consumatorii vor avea încredere să plătească pentru aceste bunuri.
In addition, the population is educated to protect and valorise the cultural and creative goods.'' 
În plus, populaţia este educată să protejeze şi să valorizeze şi bunurile de natură creativă şi culturală.''
4 Dan Săvescu and Adrian Budală, Proprietatea Intelectuală în România şi Unele Ţări din UE (Intellectual Property in Romania and some EU Countries. 
4 Dan Săvescu şi Adrian Budală, Proprietatea Intelectuală în România şi Unele Ţări din UE.
Open source programmes are programmes (software) developed and offered for use under a free licence, granting the access of all users to the source-code5. 
Programele open source (în română, sursă deschisă) sunt programe (software) dezvoltate şi oferite spre folosire sub o licenţă liberă, care garantează accesul tuturor utilizatorilor la codul-sursă.
There are a series of goods and services offered for free to people and consumers and it is important to point out that there are such goods, so that people understand that not every thing downloaded or used over the Internet pertains to digital piracy. 
5 Există o serie de bunuri şi servicii care sunt oferite gratuit către oameni şi consumatori şi este important de precizat că există astfel de bunuri pentru a nu se înţelege că tot ceea este descărcat sau utilizat de pe internet intră sub incidenţa pirateriei digitale.
Of all the types of goods, software is the most wide-spread good offered under free licence for the wide public. 
Dintre toate tipurile de bunuri, softwareul este cel mai răspândit tip de bun oferit sub licenţă gratuită spre publicul larg.
Acquiring or using open source software does not pertain to digital piracy or data theft. 
Procurarea sau utilizarea softurilor open source nu intră sub incidenţa pirateriei digitale şi nu reprezintă un furt de date.
A qualitative exploratory study, made by NIRCT in 20136 had the role to identify what the situation of cultural goods in the online environment was and to what risks or benefits those who chose to share goods via the Internet were exposed to; the study revealed that people relate to the cultural goods on the Internet / in electronic format as to freely moving goods, for general consumption and free for society. 
Un studiu calitativ exploratoriu, realizat de INCFC in anul 20136 a avut rolul de a identifica care este situaţia bunurilor culturale în mediul online şi la ce riscuri sau beneficii sunt expuşi cei care aleg să distribuie bunuri prin intermediul internetului şi a identificat faptul că oamenii se raportează la bunurile culturale de pe internet / în format electronic ca la bunuri de liberă circulaţie, pentru consum general şi gratuite pentru societate.
Moreover, some of those who pirate digital products do not identify this habit as a theft, misbehaviour or crime. 
Mai mult, unii dintre cei care piratează produse digitale nu identifică acest obicei ca fiind furt / contravenţie sau ilegalitate.
The lack of tangibility of these goods makes them more vulnerable than physical / actual goods. 
Lipsa palpabilităţii acestor bunuri le
Institute for Defense Analyses, 30 July. 
Institute for Defense Anlyses, 30 iulie.
6 Online Commerce with Cultural Goods. 
6 Comerţul online cu bunuri culturale.
National Institute for Research and Cultural Training. 
Institutul Naţional pentru Cercetare şi Formare Culturală.
Why is it important to highlight this aspect? 
face sa fie mult mai vulnerabile decât obiectele fizice / concrete.
Drawbacks and benefits of digital piracy 
Dezavantaje şi avantaje ale pirateriei digitale
Digital piracy has both drawbacks and benefits. 
Pirateria digitală are dezavantaje dar şi avantaje.
8 Bogdan Voicu. 
Softul mental.
Valorile and sociologia valorilor (Values and Sociology of Values), p.10. 
Cooperarea interculturală şi importanţa ei pentru supravieţuire.
0 PRODUCES ECONOMIC / FINANCIAL DAMAGES FOR SOCIETIES THAT PRODUCE TECHNOLOGICAL DEVELOPMENT 
^ PRODUCE PIERDERI ECONOMICE PENTRU PRODUCĂTORII DE CONŢINUT / BUGETELE STATELOR
0 DISCOURAGES COMPETITIVENESS (OF PEOPLE, COMPANIES, ECONOMIES, REGIONS) 
^ PROMOVEAZĂ MODELE COMPORTAMENTALE INFRACŢIONALE ^ DESCURAJEAZĂ ARTIŞTII ^ DESCURAJEAZĂ COMPETITIVITATEA
Power Distance9 - This dimension is polar; at its lowest limit we find the value orientation towards equality, while at its highest limit there is the orientation towards inequality. 
Power Distance- - Dimensiunea este una polară, având la extrema inferioară orientarea valorică spre egalitate, iar la cea superioară, orientarea către inegalitate.
''Cultures with a short 'power distance' are characterised by the need of a continuous legitimation of power - the latter is not legitimate in itself, only through the fact that its owners are invested with power, but there is a need to continually discuss the moral and / or legal bases of actions. 
„Culturile cu o «distanţă faţă de putere» mică sunt caracterizate de nevoia unei legitimări continue a puterii aceasta nu este legitimă în sine, doar prin faptul că deţinătorii ei sunt investiţi cu putere, ci este nevoie de discuţia continuă a bazelor morale şi / sau legale ale acţiunilor.
In societies where the power distance is greater, people are rather anomic, they understand and certify power, but assume its legitimacy to a smaller extent, and this is revealed by the stronger inclination towards behaviours that are unaccepted or discredited by the power. 
În societăţile în care distanţa faţă de putere este mai mare, oamenii sunt mai degrabă anomici, înţeleg şi certifică puterea, însă îşi asumă mai puţin legitimitatea ei, iar acest lucru reiese din înclinaţia mai puternică spre a avea comportamente neacceptate sau discreditate de putere.
Likewise, digital piracy behaviours are more frequent and more common in societies where the distance from control is greater. 
În acelaşi sens, şi comportamentele de piraterie digitală sunt mai frecvente şi mai des întâlnite în societăţile unde distanţa faţă de control este mai mare.
Individualism versus Collectivism - changes the orientation focused on the individual with that focused on collectivity. 
Individualism versus Collectivism - schimbă orientarea centrată pe individ cu cea centrată pe colectivitate.
"In individualistic societies, every individual is responsible for his own welfare. 
„În societăţile individualiste, fiecare este responsabil pentru propria sa bunăstare.