natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Similarly to the case of those who appreciate graphic arts (men, being the same age of 14-20 years), male gender and younger age are related to the preference for less widely-known visual arts. 
Ca şi în cazul celor ce apreciază artele grafice (bărbaţi la aceeaşi vârstă de 14-20 de ani), genul masculin şi vârsta mai mică sunt legate de preferinţa pentru genuri de arte vizuale mai puţin consacrate.
At the same time, P (alongside with contemporary art fans, whose percentage is very low) are the only ones with more prestigious occupations. 
În acelaşi timp, F (împreună cu procentul foarte mic de admiratori ai artei contemporane) sunt singurii cu ocupaţii mai prestigioase.
If we use occupation as an indicator of social (and cultural) capital, then, at national level, those with intellectual occupations have consistent tastes photography, foreign pop music, action films - but oriented towards mass culture rather than high culture. 
Dacă folosim ocupaţia ca indicator de capital social (şi cultural), atunci cei cu ocupaţii intelectuale pe plan naţional au gusturi consecvente - fotografia, muzica pop străină, filmul de acţiune, însă orientate mai degrabă către cultura de masă decât cea înaltă.
In a way, the shared preferences of P&S and P for painting and sculpture, traditional folk music and action film are also consistent, as these artistic genres may be deemed nationally consecrated. 
La fel de consecvente sunt, într-un sens, şi preferinţele comune ale PS şi F pentru pictură şi sculptură, muzica populară şi filmul de acţiune, care pot fi toate considerate genuri artistice consacrate pe plan naţional.
Although these results might be easily interpreted as evidence for the thesis of the omnivorous cultural consumer - therefore, as examples of eclecticism -, they rather seem to suggest the dynamism of the visual arts field, wherein legitimate genres, like painting and sculpture, easily decline through popularisation and popular genres, while others, 
Deşi aceste rezultate ar putea fi uşor interpretate ca evidenţă pentru teza consumatorului cultural omnivor - aşadar, ca exemple de eclectism -, ele par mai degrabă să sugereze dinamismul câmpului artelor vizuale în care genuri legitime, precum pictura şi sculptura, decad uşor prin popularizare şi genuri populare,
As at national level the percentage of those who have no interest in the visual arts is significantly higher as compared to Bucharest (15.5% versus 4.4%), we consider that it is important to detail this socio-demographic profile, too: man, aged 51-65, resident in an urban area, South Region, medium education level, “blue collar” ocupation, personal income of 701-1500 lei, unstated household income, living in a four-person household (no children). 
Deoarece la nivel naţional procentul celor dezinteresaţi de artele vizuale este semnificativ mai mare faţă de Bucureşti (15,5% versus 4,4%), considerăm că este important să detaliem şi acest profil socio-demografic: bărbat, vârsta 5165 de ani, rezident în mediul urban, regiunea Sud, nivel mediu de educaţie, ocupaţie „blue collar”, venit personal de 701-1500 de lei, venit pe gospodărie nedeclarat, locuieşte într-o gospodărie de 4 persoane, dintre care niciun copil.
They do not use the Internet, do not visit museums / exhibitions, do not invite their friends at home to watch movies or to have music parties, they mainly prefer popular music (traditional folklore) and action films. 
Nu utilizează internetul, nu vizitează muzee / expoziţii, nu-şi invită prietenii acasă pentru a viziona filme sau pentru petreceri cu muzică, preferă în primul rând muzica populară (folclor tradiţional) şi filmul de acţiune.
In Bucharest, a socio-demographic profile which somehow breaks the pattern is that of the respondents who chose contemporary art - even though they are few (6.6%). 
În Bucureşti, un profil socio-demografic care iese oarecum din tipar este cel al respondenţilor care au optat pentru arta contemporană - chiar dacă foarte puţini (6,6%).
The most significant difference from those who prefer any other type of visual arts occurs in the category of personal income and household income - more than 2500 lei and more than 3000 lei, respectively. 
Diferenţa cea mai semnificativă faţă de cei care preferă orice alt gen de arte vizuale apare în categoria venitului personal şi pe gospodărie - mai mult de 2500 de lei, respectiv, mai mult de 3000 de lei.
Otherwise, they are primarily men, aged 21-27, married, with higher education, a “white collar” occupation and they live in a three person-household (no children). 
Altfel, aceştia sunt mai degrabă bărbaţi, vârsta 21-27 de ani, căsătoriţi, cu studii superioare, o ocupaţie „white collar” şi locuiesc într-o gospodărie de 3 persoane, dintre care niciun copil.
The lifestyle of the contemporary art fans at national level includes the Internet use, visits to museums / exhibitions at least once a year, mall shopping every 2-3 months, they do not invite friends at home to watch movies, yet they invite them to have a music party at least once or twice a year, they prefer rock and electronic music and watch mainly historical and action films. 
Stilul de viaţă al admiratorilor de artă contemporană la nivel naţional include utilizarea internetului, vizitarea muzeelor / expoziţiilor cel puţin o dată pe an, cumpărături la mall o dată la 2-3 luni, nu invită prieteni acasă pentru a viziona filme, însă îi invită pentru petreceri cu muzică cel puţin o dată sau de două ori pe an, preferă muzica rock şi electronică / house şi vizionează mai degrabă filme de acţiune şi istorice.
Men prefer graphic arts, photography and contemporary art. Young respondents prefer graphic arts (aged 14-20), followed by photography (aged 14-20 nationwide, 28-35 in Bucharest) and contemporary art (aged 28-35 nationwide, 21-27 in Bucharest). 
Genul preferat de respondenţii tineri este cel al artelor grafice (14-20 de ani), urmat de fotografie (14-20 de ani naţional, 28-35 de ani Bucureşti) şi arta contemporană (28-35 de ani naţional, 21-27 de ani Bucureşti).
Older respondents (51-65 years old) uniformly prefer painting and sculpture on the first place, design and decorative arts on the second place (nationwide and Bucharest). 
Respondenţii mai vârstnici (51-65 de ani) preferă uniform (naţional şi Bucureşti) pictura şi sculptura pe primul loc, designul şi artele decorative pe locul doi.
Respondents with a “white collar” occupation prefer photography and contemporary art (nationwide), while in Bucharest painting and sculpture are added to the preferences. 
Respondenţii cu o ocupaţie „white collar” preferă fotografia şi arta contemporană (naţional), la acestea adăugându-se pictura şi sculptura în Bucureşti.
Respondents with a “blue collar” occupation choose painting and sculpture, design and decorative arts, graphic arts (nationwide); design and graphic arts (Bucharest). 
Respondenţii cu o ocupaţie „blue collar” optează pentru pictură şi sculptură, design şi arte decorative, arte grafice (naţional); design şi arte grafice (Bucureşti).
Themostrelevantformsofsocialdifferentiation as regards the appreciation for various visual arts seem to be, in a decreasing order: gender, age, occupation and education (the personal income being the same - 701-1500 lei - or unstated). 
Cele mai relevante forme de diferenţiere socială în ceea ce priveşte aprecierea pentru diferite arte vizuale par să fie, în ordine, genul, vârsta, ocupaţia şi educaţia (venitul personal fiind acelaşi - 701-1500 de lei sau nedeclarat).
Women aged above 50, with medium education and “blue collar” occupations are inclined towards painting and sculpture or design and decorative arts. 
Femeile peste 50 de ani cu studii medii şi ocupaţii „blue collar” se orientează către pictură şi sculptură sau design şi arte decorative.
Only in Bucharest women aged above 50, with “white collar” occupations, prefer painting and sculpture. 
Doar în Bucureşti femeile peste 50 de ani cu ocupaţii „white collar” preferă pictura şi sculptura.
Thus, those respondents with a higher social and cultural capital tend to gravitate towards less known visual arts genres (or, more precisely, towards relatively new genres in the field of visual arts), and the same is true about the youngest of the respondents. 
Astfel, cei care au capital social şi cultural mai mare tind să graviteze către genuri de arte vizuale mai puţin consacrate (sau, mai precis, relativ mai noi în câmpul artelor vizuale), acelaşi lucru fiind adevărat despre cei mai tineri dintre respondenţi.
These are, at the same time, visual arts genres with a high media accessibility and visibility. 
Acestea sunt, în acelaşi timp, genuri de arte vizuale cu o mare accesibilitate şi vizibilitate media.
The social class - as we can only glimpse on the basis of these data does not necessarily show a separation between the legitimate and the popular visual arts (in the classical meaning of this distinction). 
Clasa socială - aşa cum o putem doar întrezări pe baza acestor date - nu indică neapărat o separare între artele vizuale legitime şi populare (în sensul clasic al acestei distincţii).
This may be (simultaneously) due to a dynamic social stratification landscape, as well as to the constant transformations within the field of visual arts. 
Aceasta se poate datora, simultan, unui peisaj dinamic al stratificării sociale, precum şi constantelor transformări din câmpul artelor vizuale.
Similarly, taste (according to Bourdieu) is difficult to evaluate, as the respondents were not asked to rank various artistic products from the same 
La fel, gustul (în sensul lui Bourdieu) este dificil de evaluat, în măsura în
Also in Bucharest, a significant percentage of the respondents (16.7%) associate the notion of kitsch with imitations and / or replicas; hence we may derive a corresponding association between good taste and originality / authenticity. 
Tot în Bucureşti, un procent semnificativ (16,7%) asociază noţiunea de kitsch cu imitaţiile şi / sau copiile, de unde putem deduce o asociere corespunzătoare între bunul gust şi originalitate / autenticitate.
VISUAL ARTS: PRACTICE AND PARTICIPATION 
ARTELE VIZUALE: PRACTICĂ SI PARTICIPARE
As regards the practice of visual arts as a way of leisure, the lack of interest is higher than appreciation, at national level: 20.4% versus 15.5%. 
In ceea ce priveşte practicarea artelor vizuale ca modalitate de petrecere a timpului liber pe plan naţional, lipsa de interes este mai mare decât în cazul aprecierii: 20,4% faţă de 15,5%.
Design and decorative arts are on the first place (20.8%), a percentage similar to that of appreciation (22.5%). 
Pe primul loc se situează designul şi artele decorative (20,8%), întrun procentaj asemănător cu cel al aprecierii
the most appreciated visual arts (28%), the interest in practising them is lower (19%). 
Cu toate că pictura şi sculptura sunt cele mai apreciate arte vizuale (28%), interesul în practicarea lor este mai mic (19%).
These are followed by photography (13.3%), graphic arts (12.6%) and contemporary art (6.1%) - all in percentages very close to those of the appreciation. 
Acestea sunt urmate de fotografie (13,3%), artele grafice (12,6%) şi arta contemporană (6,1%) - toate în procentaje foarte apropiate de cele ale aprecierii.
Which of the following types of visual art do you practice / would like to practice as a way of spending your free time? 
Pe care dintre următoarele genuri de artă vizuale le practicaţi / v-ar plăcea să le practicaţi ca modalitate de petrecere a timpului liber?
(national sample) 
(Naţional)
Design and decorative arts • • • • 
Nu mă interesează artele vizuale
I am not interested in visual arts DK/WA 
INSTITUTUL NATIONAL PENTRU CERCETARE Şl FORMARE CULTURALĂ
of interest records 6.2%. 
Lipsa de interes se află la nivelul de 6,2%.
The position of the contemporaryy art is different, as here it is on the last place, with a percentage even lower than the lack of interest; painting and sculpture recorded lower percentages, while design and decorative arts recorded higher percentages. 
Diferă poziţia artei contemporane, aflată aici pe ultimul loc, cu un procentaj chiar mai mic decât lipsa de interes, precum şi procentajele mai scăzute pentru pictură şi sculptură, respectiv mai mari pentru design şi arte decorative.
(Bucharest sample) 
(Bucureşti)
Design and decorative arts • ■ ■ ■ 
O operă/ obiect de artă vizuală
I am not interested in visual arts Contemporary art 
Un obiect de design interior produs în masă
The socio-demographic profile of the persons who practise or wish to practise design and decorative arts at national level is the following: woman, aged 51-65, resident in an urban area, North-East Region, married, medium education level, retired, “blue collar” occupation, personal income of 701-1500 lei, unstated household income, living in a four person (no children) household. 
Profilul socio-demografic al persoanelor care practică sau ar dori să practice design şi arte decorative pe plan naţional este următorul: femeie, vârsta 51-65 de ani, rezidentă în mediul urban, regiunea Nord-Est, căsătorită, nivel mediu de educaţie, pensionară, ocupaţie „blue collar”, venit personal de 701-1500 de lei, venit pe gospodărie nedeclarat, locuieşte într-o gospodărie de 4 persoane, fără copii.
They do not use the Internet. 
Nu utilizează internetul.
The profile of those who practise painting and sculpture is very similar, the only differences being the occupational status (employed) and the Internet use. 
Profilul celor care practică pictura şi sculptura este foarte asemănător, singurele diferenţe fiind statutul ocupaţional (angajată) şi utilizarea internetului.
In contrast, the socio-demographic 
În contrast,
profile of those who practise or wish to practise photography is considerably different in terms of gender, age, residence region, education level and occupation: man, aged 21-27, Internet user, resident in an urban area, South-East Region, married, medium- and / or higher education level, “white collar” occupation, personal income of 701-1500 lei, unstated household income, living in a three person household, no children. 
profilul socio-demografic al celor care practică sau ar dori să practice fotografia diferă considerabil în ceea ce priveşte genul, vârsta, regiunea de rezidenţă, nivelul de educaţie şi ocupaţia: bărbat, vârsta 21-27 de ani, utilizator de internet, rezident în mediul urban, regiunea Sud-Est, căsătorit, nivel de educaţie mediu sau superior, ocupaţie „white collar”, venit personal de 701-1500 de lei, venit pe gospodărie nedeclarat, locuieşte într-o gospodărie de 3 persoane, fără copii.
Graphic arts practitioners are different only in terms of age (14-20 years old), residence region (North-East) and occupation (“blue collar”). 
Practicanţii de arte grafice diferă doar în ceea ce priveşte vârsta (14-20 de ani), regiunea de rezidenţă (Nord-Est) şi
The profile of the persons who lack any interest 
artele vizuale: cunoaştere, gust şi participare
artele VIZUALEi cunoaştere, gust şi participare 
ocupaţia („blue collar”).
in practising visual arts is the following: man, aged 51-65, resident in an urban area, South Region, medium education level, “blue collar” occupation, personal income of 701-1500 lei, unstated household income, living in a four person-household, no children, does not use the Internet. 
Profilul persoanelor lipsite de orice interes în practicarea artelor vizuale este următorul: bărbat, vârsta 51-65 de ani, rezident în mediul urban, regiunea Sud, nivel mediu de educaţie, ocupaţie „blue collar”, venit personal de 701-1500 de lei, venit pe gospodărie nedeclarat, locuieşte într-o gospodărie de 4 persoane, fără copii, nu utilizează internetul.
The socio-demographic profile of Bucharest respondents who practise or wish to practise painting and sculpture is similar to the national one, the only differences being related to occupation and number of persons in the household: woman, aged 51-65, married, Internet user, medium education level, “white collar” occupation, personal income of 7011500 lei, unstated household income, living in a two person-household, no children. 
Profilul socio-demografic al respondenţilor din Bucureşti care practică sau ar dori să practice pictura şi sculptura este asemănător cu cel naţional, singurele diferenţe fiind legate de ocupaţie şi numărul de persoane din gospodărie: femeie, vârsta 51-65 de ani, căsătorită, utilizatoare de internet, nivel mediu de educaţie, ocupaţie „white collar”, venit personal de 7011500 de lei, venit pe gospodărie nedeclarat, locuieşte într-o gospodărie de 2 persoane, fără copii.
Similarly, the only differences from the profile of the persons interested in practicing design and decorative arts pertain to occupation (“blue collar”) and number of persons in the household (4). 
La fel, singurele diferenţe faţă de profilul persoanelor interesate să practice design şi arte decorative ţin de ocupaţie („blue collar”) şi numărul de persoane în gospodărie (4).
In contrast, Bucharest people interested in practising graphic arts tend to be mainly men, aged 14-20, Internet users, married, medium level of education, “blue collar” occupation, personal income of 701-1500 lei, unstated household income, living in a four personhousehold, no children. 
În contrast, bucureştenii interesaţi de practica artelor grafice tind să fie mai degrabă bărbaţi, vârsta 14-20 de ani, utilizatori de internet, căsătoriţi, nivel mediu de educaţie, ocupaţie „blue collar”, venit personal de 701-1500 de lei, venit pe gospodărie nedeclarat, locuiesc într-o gospodărie de 4 persoane, fără copii.
Those interested in practising photography are also men, aged 51-65, Internet users, married, with higher education, “white collar” occupation, unstated 
Cei interesaţi de practica fotografiei sunt tot bărbaţi, vârsta 51-65 de ani, utilizatori de internet, căsătoriţi, studii superioare, ocupaţie
personal and household income, living in a two person-household, no children. 
„white collar”, venit personal şi pe gospodărie nedeclarat, locuiesc într-o gospodărie de 2 persoane, fără copii.
The percentages are much more discouraging when it comes to visual arts-related objects that respondents possess in their household. 
Procentele sunt mult mai descurajatoare când vine vorba de obiectele legate de arte vizuale pe care respondenţii le au în gospodărie.
Most of them did not know or refused to answer (35.8%). 
Cei mai mulţi nu au ştiut sau au refuzat să răspundă (35,8%).
Thus, the first place is taken by posters / artistic reproductions (16%) - where a major reason may be financial accessibility - followed by visual art works (13.6%), mass-produced interior design objects (12%), art history books (10.8%), art albums (6.5%) and other specialised publications (5.3%). 
Altfel, pe primul loc se situează reproducerile artistice / posterele (16%) - unde un considerent important este probabil şi accesibilitatea financiară - urmate de opere de artă vizuală (13,6%), obiecte de design interior produse în masă (12%), cărţi de istoria artei (10,8%), albume de artă (6,5%) şi alte publicaţii de specialitate (5,3%).
It is interesting that the percentages for visual art works and design objects are so similar, which suggests the permeability of the borders between the art object and the commercial object. 
Este interesant că procentele pentru opere de artă vizuală şi obiecte de design sunt atât de asemănătoare, ceea ce sugerează permeabilitatea graniţelor dintre obiectul de artă şi cel comercial.
Besides, the types of visual art objects identified by the respondents at national level also include decorative objects (particularly vases), as well as cloths / handicrafts, both recording 11% (in Bucharest, this percentage is even higher 19.6). 
De altfel, tipurile de opere de artă vizuală identificate de respondenţi pe plan naţional includ şi ele obiectele decorative (în special, vaze), precum şi ţesături / artizanat, ambele cu 11% (în Bucureşti, acest procent este chiar mai mare - 19,6%).
Indeed, artistic paintings and religious icons are predominant (75% nationwide, 72% Bucharest), but the presence of the other categories suggests an inclusive definition of the artwork. 
Predomină, într-adevăr, tablourile şi icoanele (75% naţional, 72% Bucureşti), însă prezenţa celorlalte categorii sugerează o definiţie inclusivă a operei de artă.
Similarly, among the types of design objects we also find paintings / icons, ranked the second (21%), after decorative objects. 
Similar, printre tipurile de obiecte de design regăsim şi tablourile / icoanele, pe locul doi (21%), după obiectele decorative.
(national sample) 
O operă/ obiect de artă vizuală
As a matter of fact, if we take a look at the percentages of respondents who have bought (4%) and respectively sold (0.72%) an art object in the last 12 months, we must conclude that the current market of visual arts is almost non-existent. 
De altfel, dacă ne uităm la procentele de respondenţi care au achiziţionat (4%), respectiv vândut (0,72%) un obiect de artă în ultimele 12 luni, trebuie să concludem că piaţa actuală a artelor vizuale este aproape inexistentă.
Taking into account that the appreciation and interest in visual arts are higher than these percentages referring to recent transactions on the visual arts market, it is possible that the respondents consider the investment in art 
Ţinând cont că aprecierea şi interesul pentru artele vizuale sunt mult mai mari decât aceste procente referitoare la tranzacţii recente pe piaţa artelor vizuale, este posibil ca respondenţii să considere investiţia în obiectul de artă ca una pe
objects as a long-term investment, while the financial barriers generate a low frequency of purchases (and sales, respectively). 
termen lung, barierele financiare determinând o frecvenţă redusă a achiziţiilor (respectiv, vânzărilor).
As regards the participation in visual arts events (visiting museums, art galleries, exhibitions), we find a pronounced preference for the visual art displayed in museums (42%), as compared to art galleries (23%). 
În ceea ce priveşte participarea la evenimente de artă vizuală (vizite la muzee, galerii de artă, expoziţii), găsim o preferinţă marcantă pentru arta vizuală expusă în muzee (42%) faţă de cea din galeriile de artă (23%).
The respondents who choose galleries are mainly men with a “white collar” occupation, while those who choose museums are mainly women with a “blue collar” occupation. 
Respondenţii care optează pentru galerii sunt mai degrabă bărbaţi cu o ocupaţie „white collar”, pe când cei care aleg muzeele sunt mai degrabă femei cu o ocupaţie „blue collar”.
Otherwise, both types are the same age (51-65 years old), they come from an urban environment - Bucharest more precisely -, they are married, have a personal income of 701-1500 lei and do not state their household income. 
Altfel, ambele tipuri au aceeaşi vârstă (51-65 de ani), provin din mediul urban - mai precis, Bucureşti -, sunt căsătoriţi, au un venit personal de 701-1500 de lei şi nu-şi declară venitul pe gospodărie.
The majority (62%) responded negatively, and a significant percentage (26%) are not interested in art galleries at all. 
Majoritatea (62%) au răspuns negativ, iar un procent semnificativ (26%) nu sunt interesaţi deloc de galeriile de artă.
The art gallery visitor is mainly a man, aged 51-65, resident in an urban area (Bucharest, more precisely), has a higher education, a “white collar” occupation, a personal income of 701-1500 lei, an unstated household income and lives in a household of three persons, none of whom are children. 
Vizitatorul galeriilor de artă este mai degrabă bărbat, vârsta 51-65 de ani, rezident în mediul urban (mai precis, Bucureşti), are studii superioare, ocupaţie „white collar”, venit personal de 701-1500 de lei, venit pe gospodărie nedeclarat şi locuieşte într-o gospodărie de 3 persoane, dintre care niciun copil.
In contrast, respondents who do not visit and / or are not interested in art galleries are mainly women, aged 51-65, medium education level, “blue collar” occupation and they live in a household of four persons, none of whom are children. 
În contrast, respondenţii care nu vizitează şi / sau nu sunt interesaţi de galeriile de artă sunt mai degrabă femei, vârsta 51-65 de ani, nivel mediu de educaţie, ocupaţie „blue collar” şi locuiesc într-o gospodărie de 4 persoane, dintre care niciun copil.