natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This is mainly owing to the increase in exports by about 37% during the period. 
Aceasta se datorează în principal creşterii exporturilor cu cca 37% în perioada menţionată.
Table 51. 
Tabelul 51.
The table below illustrates the structure of the foreign trade in drawing instruments by countries. 
Din punctul de vedere al structurii pe ţări, situaţia este prezentată în următorul tabel.
Table 52. 
Tabelul 52.
The top ranking country in terms of exports in 2014 is Sweden, with 4,000 thousand EUR. 
Prima ţară în ceea ce priveşte exporturile în anul 2014 este Suedia, cu 4.000 mii euro.
There is a considerable distance from the other countries. 
Există o distanţă considerabilă faţă de celelalte ţări.
An important trading partner in this respect is Germany, which ranks first in terms of imports and second in terms of exports. 
Un partener comercial important la acest capitol este reprezentat de Germania, care ocupă primul loc la importuri şi locul doi la exporturi.
The trade balance is negative in relation to this country, as well as in relation with most of the other top 20 countries analysed. 
Balanţa comercială cu această ţară este negativă, ca de altfel şi cu majoritatea celorlalte ţări din top 20.
Table 53. 
Tabelul 53.
Dynamics of the exports of drawing instruments by country (thousand EUR) 
Dinamica exporturilor de instrumente de desen pe ţâri (mii euro)
Position Thousand 2010 EUR 2014 
Dinamica exporturilor arată o concentrare a acestora către Suedia.
150 Results of copyrighted products in terms of foreign trade 
Se remarcă în acelaşi timp
from 55.6% in 2010 to 69.7% in 2014. 
74 Rezultate privind comerţul exterior al produselor de copyright
Germany occupies the 2nd place, with the share of exports of drawing instruments increasing from 5.8% to 14.4 % in the period. 
Germania, care ocupă locul 2, a cărei pondere a crescut de la 5,8% la 14,4% pentru această perioadă.
Total exports and for Sweden 
Graficul 53.
The overall trend of the imports is similar to that of imports from Germany, but the influence of other countries is also noticeable, especially that of China, the Netherlands and Poland. 
Un rezultat important este ascensiunea Chinei, care a fost notată şi în cazul importurilor de alte bunuri copyright.
Chart 54. 
Tabelul 54.
Regarding imports, Germany ranks first with a very large and growing share in 2014 compared to 2010. 
Trendul general al importurilor este similar cu cel al importurilor din Germania, dar se observă şi influenţa altor ţări, în special China, Olanda şi Polonia.
Results of copyrighted products in terms of foreign trade 151 
Rezultate privind comerţul exterior al produselor de copyright 75
6.2.2 Equipment used in audio-photo industry 
6.2.2 Aparate folosite în industria audio-foto
This category comprises the following subgroups of goods: 
Această categorie include mai multe subgrupe de produse după cum urmează:
• 8527: Reception apparatus for radio-broadcasting whether or not combined, in the same housing, with sound recording or reproducing apparatus or a clock 
• 8527: Aparate de recepţie pentru radiodifuziune, chiar combinate, în acelaşi corp, cu un aparat de înregistrare sau de reproducere a sunetului sau cu un ceas
• 8528: Monitors and projectors not incorporating television reception apparatus, reception apparatus for television, whether or nor incorporating radio-broadcasting or sound or video recording or reproducing 
• 8528: Monitoare si proiectoare, care nu încorporează un aparat de recepţie de televiziune; aparate receptoare de televiziune chiar încorporând un aparat de recepţie de radiodifuziune sau un aparat de înregistrare sau de reproducere a sunetului sau a imaginilor
• 9007: Cinematographic cameras and projectors, whether or not incorporating sound recording or reproducing apparatus 
• 9007: Aparate de filmat si proiectoare cinematografice, chiar încorporând aparate de înregistrare sau de reproducere a sunetului
Table 55. 
Tabelul 55.
The best period was that between the years 2011 and 2012, when the trade balance was positive and showed very high levels. 
Perioada cea mai bună a fost cea a anilor 2011 si 2012, când balanţa comercială a fost pozitivă si a înregistrat niveluri foarte ridicate.
Foreign trade in monitors, projectors and other similar goods 
Comerţul exterior cu monitoare, proiectoare, alte bunuri similare
This is the only category that has recorded a positive trade balance during the entire study period. 
Aceasta este singura categorie de bunuri care înregistrează balanţă comercială pozitivă pentru întregul interval de timp.
Exports and imports increase stood at 15.4% and 10.6%, respectively. 
Cresterea exporturilor a fost de 15,4%, iar cea a importurilor de 10,6%.
152 Results of copyrighted products in terms of foreign trade 
76 Rezultate privind comerţul exterior al produselor de copyright
Chart 55. 
Graficul 55.
Foreign trade in monitors and projectors 0 Imports Exports ţ Trade Balance 
Comerţul exterior cu monitoare si proiectoare (milioane de euro) v Importuri Exporturi ^ Balanţa Comercială
Regarding the structure by the top 20 countries in terms of the share of exports in 2014, the first position is occupied by the Netherlands, followed by Slovakia and Great Britain. 
În ceea ce priveşte structura primelor 20 de ţări ca pondere a exporturilor în 2014, prima poziţie este ocupată de Olanda, urmată de Slovacia şi Marea Britanie.
Slovakia is an important economic partner, being the first country in respect of imports. 
Slovacia este un partener economic important, fiind prima ţară în ceea ce priveşte importurile.
Table 56. 
Tabelul 56.
Results of copyrighted products in terms of foreign trade 153 
Rezultate privind comerţul exterior al produselor de copyright 77
The Netherlands has maintained its first position in both 2010 and 2014, although its share in total exports has diminished considerably. 
Olanda şi-a menţinut prima poziţie atât în anul 2010, cât si în anul 2014, cu toate că ponderea sa în total exporturi s-a diminuat considerabil.
Basically, Romania has managed to diversify the structure of countries of destination during the period. 
Practic, România a reuşit să-şi diversifice mai mult structura de ţări de destinaţie în această perioadă.
Slovakia stands out as a very important trade partner, with the share in total exports of such goods rising from 15.9% to 17.8% 
Slovacia este un partener foarte important, cu o creştere a ponderii de la 15,9% la 17,8%.
Table 57. 
Tabelul 57.
Evolution of exports of monitors and projectors (thousand EUR) 
Evoluţia exporturilor de monitoare si proiectoare pe ţâri (mii euro)
The general trend of the exports of monitors and projectors follows that of the Netherlands, but it is worth noting that export diversification has had a beneficial effect. 
Trendul general al exporturilor urmează trendul Olandei, dar este de remarcat faptul că diversificarea exporturilor a avut un efect benefic.
The decline in exports to the Netherlands has been offset by the increase in exports to Slovakia and especially to Great Britain. 
Scăderea exporturilor către Olanda a fost compensată cu creşterea exporturilor către Slovacia şi mai ales Marea Britanie.
Chart 56. 
Graficul 56.
Evolution of total exports and with The Netherlands 
Evoluţia exportului total si cu Olanda 0 Total Exporturi ^ Olanda
Two other important partner countries with respect to the import of monitors and projectors are Poland and Hungary. 
Alte două ţări importante în importul de astfel de bunuri sunt Polonia şi Ungaria.
Table 57. 
Tabelul 58.
Evolution of imports of monitors and projectors by countries (thousand EUR) 
Evoluţia importurilor de monitoare si proiectoare pe ţâri (mii euro)
The trend in total imports is similar to that of Slovakia, which has recorded almost the doubling of the imports of monitors and projectors in the five years' period analysed. 
Trendul importurilor totale este asemănător cu cel al Slovaciei, care înregistrează practic o dublare a valorii în aceşti cinci ani.
Significant increases are noticeable in Hungary (which maintains the 3rd position), while imports from Poland see only a slight increase. 
Creşteri importante au fost înregistrate pentru Ungaria (care îşi menţine poziţia 3), în timp ce importurile din Polonia cunosc doar o creştere uşoară.
The ascending trend of China is again remarkable, with the county climbing from the 7th position in 2010 to the 4th position in 2014 (an increase of almost 20%). 
Se remarcă încă o dată ascensiunea Chinei de pe poziţia 7 în anul 2010 pe poziţia 4 în anul 2014 (o creştere cu aproape 20%).
Chart 57. 
Graficul 57.
Evolution of total imports and with Slovakia 0 Total imports ^ Slovak Republic 
Evoluţia importului total şi din Slovacia ^ Total Importuri Republica Slovacă
Data sources used in this analysis: 
Sursele de date folosite sunt:
Ministry of Finance: annual summary statements (balance sheet, profit and loss account, other annexes) related to companies registered with the Trade Register. 
Ministerul Finanţelor Publice: situaţiile anuale de sinteză (bilanţ contabil, contul de profit şi pierderi, alte anexe) aferente societăţilor comerciale înregistrate la Registrul Comerţului.
These data are used for determining the contribution of copyright industries to the national economy in terms of gross value added, employment, profitability, turnover and labour productivity. 
Aceste date sunt folosite pentru determinarea contribuţiei industriilor de copyright la economia naţională în termeni de valoare adăugată brută, forţă de muncă, profitabilitate, cifră de afaceri, productivitatea muncii.
The National Institute of Statistics 
Institutul Naţional de Statistică:
a) Data about the volume and value of imports and exports by various copyright activities. 
a) Date privind volumul şi valoarea importurilor şi exporturilor pe diferite activităţi de copyright.
They are used in the foreign trade analysis. 
Ele sunt folosite în analiza comerţului exterior.
b) Data about population, household income and expenditure at national and regional level. 
b) Date privind populaţia, nivelul veniturilor şi cheltuielilor gospodăriilor, la nivel naţional şi la nivel de regiune.
Various international institutions (World Bank, WIPO etc.) for data used in the comparisons with external indicators of influence. 
Diverse instituţii internaţionale (Banca Mondială, WIPO etc.) pentru date folosite în comparaţii cu indicatorii externi de influenţă.
"Economic Contribution of Copyright Industries in Romania", Romanian Copyright Office, Centre for Studies and Research in Culture (now the National Institute for Research and Training), authors Cătălin Dărăşteanu, Delia Mucicâ, Rodica Pârvu, Valentina Vasile si Gheorghe Zaman, Editura Fundaţiei Pro, 2008; 
„Contribuţia economică a industriilor bazate pe copyright în România", Oficiul Român pentru Drepturi de Autor, Centrul de Studii si Cercetări în Domeniul Culturii (în prezent Institutul Naţional pentru Cercetare si Formare Profesională), autori Cătălin Dărăşteanu, Delia Mucică, Rodica Pârvu, Valentina Vasile si Gheorghe Zaman, Editura Fundaţiei Pro, 2008;
"Economic Contribution of Copyright Industries to the National Economy in the period 2006-2009", conducted under the project “Promoting Entrepreneurship in Creative Industries'', co-funded by the European Social Fund under the Sectoral Operational Programme Human Resources Development 2007-2013. 
„Contribuţia economică a industriilor bazate pe copyright la economia naţională pentru perioada 2006-2009", realizat în cadrul Proiectului „Promovarea antreprenoriatului în domeniul industriilor creative", proiect cofinanţat de Fondul Social European în cadrul Programului Operaţional Sectorial Dezvoltarea Resurselor Umane 2007-2013.
The study was conducted by Centre for Studies and Research in Culture (now the National Institute for Research and Training) ,2010 
Studiul a fost realizat de către Centrul de Studii şi Cercetări în Domeniul Culturii (în prezent Institutul Naţional pentru Cercetare şi Formare Profesională), 2010;
"Guide on Surveying the Economic Contribution of the Copyright Industries", World Intellectual Property Organization, 2012; 
„Guide on Surveying the Economic Contribution of the Copyright-Based Industries", World Intellectual Property Organization, 2012;
"Where and What we Export and from Where we Import Culture: Analysis of Romania's trade balance in culture", Centre for Studies and Research in Culture 2010 
„Unde si ce exportăm si de unde importăm cultura: Analiza balanţei comerciale a României în domeniul culturii", Centrul de Studii şi Cercetări în Domeniul Culturii, 2010.
Developing young people creativity and creative potential 
si potenţialul creativ pe segmentul tinerilor
Authors: Ştefania Voicu, Alexandru Dragomir, Simona Barlaboi 
Autori: Ştefania Voicu, Alexandru Dragomir, Simona Barlaboi
A Case Study: Participants to the National Youth Theatre Festival Ideo Ideis 
Studiu de Caz: Participanţii la Festivalul Naţional de Teatru Tânăr Ideo Ideis
Creativity and leisure and cultural habits of young people participating 
Creativitate, practici de timp liber şi consum cultural al tinerilor participanţi
Youth and creativity. 
Tinerii şi creativitatea.
A qualitative approach 275 
O abordare calitativă 239
4.1 Working with young people 275 
4.1 Lucrul cu tinerii 239
4.2 Youth projects and their impact 275 
4.2 Proiecte cu tinerii şi impactul acestora asupra lor 239
4.3 The profile of young people 277 
4.3 Un profil al tinerilor din ziua de azi 240
4.4 Creativity in young people 278 
4.4 Creativitatea în rândul tinerilor 242
4.5 Actors responsible for unlocking young people's creative potential 280 
4.5 Actorii responsabili de dezvoltarea potenţialului creativ al tinerilor 243
4.6 Other programmes dedicated to youth creativity 281 
4.6 Alte programe dedicate creativităţii tinerilor 244
Culture is seen as a driver of social cohesion and human, urban and community development. 
Cultura este considerată un motor al coeziunii sociale, al dezvoltării comunitare, urbane si umane.
Similarly, young people can be considered the engine of cultural development; they are active cultural consumers and at the same time they represent the future consumers of cultural and artistic goods. 
Tot astfel, tinerii pot fi consideraţi motorul dezvoltării culturii; ei sunt consumatori culturali activi si în acelaşi timp reprezintă viitorul public consumator de evenimente şi bunuri culturale.
However, young people are often not perceived by cultural producers and organizers as an important category of audience. 
Cu toate acestea, de multe ori, tinerii nu sunt percepuţi de producătorii şi organizatorii culturali ca fiind o categorie importantă de public.
This happens to a certain extent because young people (especially teenagers) do not have a high power of consumption of cultural events (as they do not have their own income to manage as they please). 
Acest lucru se întâmplă într-o anumită măsură pentru că tinerii (în special adolescenţii) nu au o putere mare de consum a evenimentelor culturale (neavând venituri proprii pe care să le poată gestiona cum doresc).
However, young people are users and consumers of culture through other channels than the traditional/classical ones, which they find either difficult to access or not to their liking and, because of that, they choose alternative ways to consume culture. 
Cu toate acestea, ei sunt utilizatori şi consumatori de cultură prin alte canale decât cele tradiţionale/clasice la care fie au acces mai greu, fie nu le preferă, alegând alte alternative în locul acestora pentru a consuma cultură.
Although there are not many studies for the moment that deal with young people in relation to their cultural consumption and their creative potential, the changing socio-economic circumstances and the reconfiguration of the international political structures of the recent years have brought these issues to the forefront of public debate. 
Deşi nu există la momentul actual un număr mare de studii care abordează subiectul tinerilor din perspectiva consumului lor cultural şi al potenţialului creativ, contextul schimbărilor socio-economice şi cel al reconfigurărilor de la nivelul structurilor politice internaţionale din ultimi ani a adus în atenţie aceste aspecte.
In this regard, we can mention a number of programs (e.g. Youth in Action), studies and reports (Access of Young People to Culture, 2008; Culture, Creativity and the Young: developing public policy, 1999; Culture as a vector for youth development), run by structures such as the European Parliament, the European Commission, the Council of Europe and the United Nations (UNESCO). 
În acest sens putem menţiona o serie de programe (ex. Youth in Action), studii şi rapoarte (Acces of Young People to Culture, 2008; Culture, Creativity and the Young: developing public policy, 1999; Culture as a vector for youth development) derulate de structuri ca Parlamentul European, Comisia Europeană, Consiliul Europei sau Naţiunile Unite (UNESCO).
The common discourse of these programs and studies underline the necessity of harnessing the creative potential of young people, who have a leading role in the sustainable development of culture and economy. 
Discursul comun al acestor programe şi studii subliniază necesitatea valorificării potenţialului creativ al tinerilor care au un rol principal în dezvoltarea culturii şi a unei economii sustenabile.
One of the reports mentioned above points out that "investing in local cultural resources including tangible and intangible heritage [...], as well as in music, dance, theatre and festivals, can develop sustainable 
Unul dintre rapoartele mai sus menţionate punctează: „A investi în resursele culturale, incluzând patrimoniul tangibil şi intangibil [...], în domenii ca dansul, muzica, teatrul şi festivalurile poate dezvolta economii creative sustenabile, poate deschide oportunităţi pentru tineri
creative economies, open up opportunities to youth, and help strengthen identity and social cohesion. 
şi poate întări identitatea şi coeziunea socială.
Promoting creativity for and among youth and harnessing young people's creative potential and energy therefore needs to be a priority in finding creative solutions to today's challenges." 
Promovarea creativităţii în rândul tinerilor şi valorificarea potenţialului şi energiei creative trebuie să fie o prioritate în găsirea soluţiilor creative la provocările actuale."
The purpose of this study is to conduct a preliminary survey among young people in Romania, to identify their cultural consumption habits and the extent of involvement of teenagers in creative activities in the context of a theatre festival dedicated to teenagers. 
Ceea ce studiul de faţă îşi propune este o primă explorare la nivelul tinerilor din România a practicilor de consum cultural şi a gradului de implicare a tinerilor adolescenţi în activităţi creative, folosind contextul unui festival de teatru dedicat adolescenţilor.
The stake of this study is to gather data from young people participating to the theatre festival and from the people specialized in working with young people, and to analyse aspects like youth's perception about creativity and what being creative means to them, their leisure habits, the extent to which they engage in creative activities and their digital and cultural consumption. 
Miza acestui studiu este de a aduna date de la tinerii participanţi la festival şi de la persoanele specializate în lucrul cu tinerii şi de a analiza o serie de aspecte ca: percepţii ale tinerilor despre ce înseamnă creativitate şi a fi creativ, practicile tinerilor de a-şi petrece timpul liber, implicarea în activităţi creative, consumul lor digital şi cultural.
The case study about young participants at the National Youth Theatre Festival Ideo Ideis in Alexandria is part of the broader plan of the Institute for Cultural Research and Training to conduct a national survey on young people aged between 15 and 30 years, to monitor their cultural participation in and their consumption of culture, starting from the premise that adolescence is the age when people define their cultural tastes and preferences, and to identify ways to customize cultural offer to address this particular consumer segment. 
Studiul de caz despre tinerii participanţi la Festivalul Naţional de Teatru Tânăr Ideo Ideis de la Alexandria face parte din demersul mai amplu al Institutului Naţional pentru Cercetare şi Formare Culturală de a realiza o cercetare la nivel naţional pe categoria tinerilor cu vârste cuprinse între 15 şi 30 de ani care să urmărească participarea şi consumul cultural al acestora, plecând de la teza că la vârsta adolescenţei se formează gusturile şi preferinţele culturale, iar oferta culturală trebuie adaptată şi acestui segment de consumatori.
Before we discuss about the methodological aspects and the results of this case study, we will address briefly the issue of young people in terms of the three directions that define the current discourses on this topic: a) young people as consumers and producers of culture and the need to tailor cultural offer to their cultural preferences and consumption habits, b) young 
Înainte de a trece la aspectele metodologice şi la rezultatele studiului de caz, vom aborda pe scurt subiectul tinerilor din perspectiva a trei aspecte care definesc discursurile actuale privind această temă: tinerii ca public consumator şi producător de cultură şi adaptarea ofertelor culturale la preferinţele şi modul lor de consum, tinerii şi consumul digital, tinerii şi educaţia culturală.
1.1 Young people as consumers/ producers of culture and the need to tailor cultural offer to their consumer habits 
1.1 Tinerii ca public consumator/ producător de cultură si adaptarea ofertei culturale la practicile de consum ale tinerilor
The first EU report on young people published in 2009 shows that the factors influencing access of young people to culture are largely dependent, on one hand, to government's policies and instruments and, on the other hand, on the lifestyle, needs, interests and preferences of young people themselves. 
Primul raport UE asupra categoriei tinerilor realizat în 2009 ilustrează că factorii care influenţează accesul tinerilor la cultură ţin pe de o parte de instrumentele si politicile guvernelor si pe de altă parte de stilul de viaţă, de nevoile si preferinţele tinerilor.
2 The same report argues that the ways young people access culture as users or creators (of content) or simply as participants are various and sometimes experimental. 
2 Acelaşi raport punctează că modalităţile prin care tinerii accesează cultura ca utilizatori, creatori (de conţinut) sau simpli participanţi sunt variate şi uneori experimentale.
Another report, conducted for the Council of Europe, specifies that young people are continuously engaged in aesthetic and cultural activities through commercial and popular culture 5 and that the development of their creative potential is directly related to the cultural activities they consume. 
Un alt raport, realizat pentru Consiliul Europei, menţionează că tinerii sunt implicaţi în mod constant în activităţi culturale şi cu caracter estetic prin intermediul culturii comerciale şi a celei de masă5, iar dezvoltarea potenţialului creativ al tinerilor este în legătură directă cu activităţile culturale pe care aceştia le consumă.
The idea is also found in a study conducted for the Calouste Gulbenkian Foundation (Willis, 1990), which argues that young people are constantly engaged in aesthetic, artistic and creative processes through their engagement with popular culture: a culture to which they contribute actively rather than passively consume. 
Ideea este regăsită şi într-un studiu derulat pentru Fundaţia CalousteGulbenkian (Willis, 1990) care susţine că persoanele tinere se angajează în procese artistice şi creative prin implicarea lor în cultura de masă, o cultură la care participă mai degrabă în mod activ decât pasiv.
7 In one way or another most of the 27 country reports advance the same idea. 
7 Câteva dintre rapoartele statelor membre au surprins foarte punctual această problematică.