natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We have chosen a schematic presentation with the purpose to synthetically depict the main concepts we operate with in this paper and to subsume the discussed themes to an overall image of the cultural system. 
Am ales o prezentare schematică cu scopul de a reda sintetic principalele concepte cu care operăm pe parcursul lucrării şi de a încadra temele atinse într-o imagine de ansamblu a sistemului cultural.
In order for the data to be usable in comparisons, we kept, as much as possible, the same structure of our previous publications, trying to re-establish the connection to the period when the publishing of the study was not possible. 
Pentru ca datele să poată fi utilizate comparativ, am păstrat, pe cât a fost posibil aceeaşi structură a publicaţiilor anterioare, încercând să refacem legătura cu perioada în care apariţia studiului nu a fost posibilă.
The act of creation is an individual action, primarily accomplished within the domestic space, and its result is the work - protected by the copyrights related to the creative labour, the moment it reaches the public space. 
Actul de creaţie este o acţiune individuală, care se realizează preponderent în spaţiul domestic, iar rezultatul său este opera protejată de drepturile aferente muncii creative în momentul în care iese în spaţiul public.
The cultural good turns into a product only when it reaches the public conscience and becomes a consumer product. 
Bunul cultural se transformă în produs abia atunci când îşi croieşte drum în conştiinţa colectivă şi devine un produs de consum.
When creation is conveyed via a public institution, the transit from cultural good to cultural product is completely assisted via subsidised facilities, and this process is assumed through national cultural policies and strategies. 
Atunci când creaţia este comunicată printr-o instituţie publică, parcursul de la bun cultural la produs cultural este complet asistat prin intermediul facilităţilor subvenţionate, iar acest proces este asumat prin politicile şi strategiile culturale la nivel naţional.
When the artistic work itself is the result of a collective effort, all its constituents become part of a process which requires public acknowledgement. 
Când opera este ea însăşi rezultatul unui efort colectiv, toate elementele constitutive devin parte a unui proces care simte nevoia unei legitimări publice.
Diagram of the cultural production 
Schema producţiei culturale
Furthermore, we considered that the cultural goods are created and their consumption takes place primarily within the domestic space, which is increasingly affected by the introduction and 
De asemenea, am considerat că bunurile culturale şi consumul lor se defăşoară cu preponderenţă în spaţiul domestic, care începe să fie marcat, din ce în ce mai mult, de introducerea
development of new technologies. 
şi dezvoltarea noilor tehnologii.
The two chapters provide important information on the level of cultural consumption within the public space in various cultural and creative sectors; possible causes are identified and case studies are presented, exemplified with initiatives for consumption stimulation within other cultural spaces. 
Cele două capitole oferă informaţii importante despre nivelul consumului cultural în spaţiul public pe diferite sectoare culturale şi creative, identifică posibile cauze şi prezintă studii de caz cu exemple de iniţiative de stimulare a consumului în alte spaţii culturale.
The information presented in these 
Informaţiile prezentate în aceste capitole pot prezenta
chapters may be of special interest for experts in various fields, who want to develop cultural projects - dependant on the dynamics of the cultural consumption. 
interes pentru specialiştii din diferite domenii care doresc dezvoltarea de proiecte culturale şi care sunt dependente de dinamica consumului cultural.
at the aesthetic reception level - will be analysed from the viewpoint of three main themes. 
nivel de receptare estetică - vor fi analizate din perspectiva a trei teme principale.
The first theme refers to the general characteristics of the performing arts, as well as to the specific characteristics of their sub-fields. 
Prima temă se referă la caracteristicile generale şi la nivelul diferitelor sub-domenii ale artelor spectacolului.
We shall present the evolution of the consumption level from 2010 to 2014, the attendance-frequency for theatre, opera/operetta, classical music concerts, music/entertainment shows, festivals, as well as the distribution of consumer groups on education, age and attendance. 
Se va prezenta evoluţia nivelului de consum din 2010 până în 2014, frecvenţa participării la spectacole de teatru, operă/operetă, concerte de muzică clasică, spectacole de divertisment/ muzică, festivaluri, precum şi distribuţia grupelor de consumatori în funcţie de educaţie, vârstă şi participare.
The second theme is a brief analysis of the young public, from the viewpoint of event-consumption practices and lifestyle. 
A doua temă este o analiză succintă a publicului tânăr, din perspectiva practicilor de consum de evenimente şi a stilului de viaţă.
This segment is a special concern for NIRCT's strategy for the next three years - which we are going to develop through in-depth research, debates and activities meant to tell us more about an emergent category in the culture-consumption space, yet for which there are no properly-sized offers - if we consider the analyses made and data gathered so far. 
Acest segment reprezintă o preocupare specială pentru strategia din următorii trei ani ai INCFC pe care intenţionăm să o dezvoltăm prin cercetări aprofundate, dezbateri şi acţiuni menite să ne spună mai multe despre o categorie emergentă în spaţiul consumului de cultură dar pentru care, din analizele şi datele de până acum, nu există oferte dimensionate corespunzător.
Thus, we intend to persuade professionals and authorities not only to pay a formal attention generated by the European framework-policy commitments, but also to adequately study these deeply and diversely stratified age segments, decisive in the future evolution of culture at national level. 
Intenţionăm, astfel, să determinăm profesioniştii şi autorităţile să acorde nu doar o atenţie formală generată de angajamentele politicilorcadru europene, dar şi o studiere adecvată a acestor segmente de vârstă, profund şi divers stratificate şi determinante în evoluţia viitoare a culturii la nivel naţional.
The third theme is dedicated to the analysis of the performing arts' public in Bucharest, due to the socio-demographic features of the capital and its cultural resources. 
A treia temă este dedicată analizei publicului artelor spectacolului din Bucureşti, datorită particularităţilor sociodemografice ale capitalei şi resurselor culturale ale acestui oraş.
This approach does not replace the study that the capital should generate, but it is mandatory to make a distinct analysis because of the significant gap between 
Această abordare nu ţine loc de studiul pe care capitala ar trebui să-l genereze, dar este obligatoriu de analizat separat din pricina decalajului foarte mare al concentrării
the clustering of opportunities for the performing arts in the capital city versus the rest of the country. 
de oportunităţi pentru artele spectaculare, faţă de restul ţării.
The next two chapters tackle the analysis of the population's perceptions on the national cultural heritage, within which museums stand out as depositaries of the collective memory and of the cultural and social significances of the heritage. 
Următoarele două capitole sunt dedicate analizei percepţiilor populaţiei asupra patrimoniul cultural naţional, în cadrul căruia muzeele se afirmă ca depozitare ale memoriei colective şi ale semnificaţiilor culturale şi sociale ale patrimoniului.
The chapter The built cultural heritage. 
Capitolul Patrimoniul cultural construit.
An analysis of the population's perception reviews the official definitions of the cultural heritage and identifies the definitions used by the participants in the study, in an attempt to give a voice to the common people, but also with the purpose to transmit to the experts the people's opinions on the way they perceive the significance of the national heritage, the usefulness of the heritage sites and the priority-order on the local public agenda. 
O analiză a percepţiei populaţiei trece în revistă definiţiile oficiale ale patrimoniul cultural şi identifică definiţiile folosite de participanţii la studiu, în încercarea de a da o voce oamenilor obişnuiţi, dar şi de a transmite specialiştilor părerile lor despre modul în care aceştia percep semnificaţia patrimoniului naţional, utilitatea obiectivelor de patrimoniu şi ordinea priorităţilor pe agenda publică locală.
The main themes of the analysis focused on the importance which people give to the heritage sites, the exploitation of the most important or most endangered heritage landmarks - from the respondents' viewpoint -, the visiting behaviour, the participatory budgeting, the social responsibility and civic involvement in the built-heritage preservation or restoration. 
Principalele teme ale analizei au vizat importanţa pe care oamenii o acordă obiectivelor de patrimoniu, valorizarea din perspectiva respondenţilor a celor mai importante sau cele mai în pericol obiective de patrimoniu, comportamentul de vizitare, bugetarea participativă, responsabilitatea socială şi implicarea civică în activităţi de conservare sau reabilitare a patrimoniului construit.
Furthermore, we shall present a case study on youngsters' relation to the national cultural heritage. 
De asemenea, se va prezenta şi un studiu de caz despre modul în care se raportează tinerii la patrimoniul cultural naţional.
The chapter Bucharest Museums: visiting practices and public profile is a foray into the capital's museum spaces, through the analysis of the visiting practices and through the identification of the visitors' profile, from the viewpoint of several socio-demographic characteristics. 
Capitolul Muzeele din Bucureşti: practici de vizitare şi profilul publicului este o incursiune în spaţiul muzeal din capitală, prin intermediul analizei practicilor de vizitare şi prin identificarea profilului vizitatorilor, din perspectiva unor caracteristici socio-demografice.
The 
Capitolul vor-
chapter is about the museum as a space of collecting and exhibiting the heritage, as a contact zone, but also about museum visiting as a learning experience. 
beşte despre muzeu ca spaţiu de colectare şi de expunere al patrimoniului şi ca zonă de contact, dar şi despre vizitarea muzeului ca experienţă de învăţare.
Moreover, this chapter sets the analysis context by approaching the matters in a wider sense - that of the transition which is equally reflected in the museum's discourse and visitors' reaction. 
De asemenea, capitolul fixează contextul de analiză prin abordarea problematicii într-un sens mai larg, acela al tranziţiei care se reflectă inclusiv în discursul muzeal şi reacţia vizitatorilor.
The analysis of the visitors' profile is made depending on the typology of the museums and highlights their system of values and attitude towards the museum space, in the context of ever-changing visiting practices. 
Analiza profilului vizitatorilor este realizată în funcţie de tipologia muzeelor şi evidenţiază sistemul de valori şi atitudinea acestora faţă de spaţiul muzeal, în contextul în care practicile de vizitare sunt în continuă schimbare.
The chapter provides valuable information for the museum managers, from the viewpoint of the solutions for the growth of the visiting potential and of the best methods of communication with the target groups. 
Capitolul oferă informaţii preţioase managerilor de instituţii muzeale din punctul de vedere al soluţiilor pentru creşterea potenţialului de vizitare şi a celor mai bune metode de comunicare cu grupurile ţintă.
The chapter Artists and creative people in the cultural and creative sectors: perceptions, attitudes and opinions within the population presents a new theme for the analyses of the Cultural Consumption Barometer, as this is the first edition where we approached an important theme for the European and international context. 
Capitolul Artiştii şi persoanele active în sectoarele culturale şi creative: percepţii, atitudini şi opinii întâlnite în rândul populaţiei prezintă o temă nouă în analizele Barometrului de Consum Cultural, fiind prima ediţie în care am abordat o temă importantă la nivel european şi internaţional.
Through this chapter, we wanted to bring to the attention of the official policymakers, of the experts and the wide public an important series of problems, related to the status of the artist and his/her role in the contemporary Romanian society. 
Prin acest capitol ne-am propus să aducem în atenţia autorităţilor decidente, a specialiştilor şi a publicului larg o problematică importantă, legată de statutul artistului şi de locul lui în societatea din România contemporană.
The chapter presents information referring to the importance given by the population to those characteristics of the labour specific to the cultural and creative sectors, the associations made by the wide public between the status of the artist and the 
Capitolul prezintă informaţii referitoare la importanţa atribuită de populaţie acelor caracteristici ale muncii specifice sectoarelor culturale şi creative, asocierile care se produc la nivelul publicului larg între statutul de artist şi activităţile considerate definitorii pentru creaţie.
activities deemed essential for creation. 
De
Moreover, the analysis highlights the contribution that the artists or the people in the cultural and creative fields may bring to the welfare of the society, the parental perspective on the cultural and creative occupations, the direct contact of the population with "art” and creative activities or the social responsibility regarding the situation of the artists and artistic activities. 
asemenea, analiza evidenţiază contribuţia pe care artiştii sau persoanele din domeniile culturale şi creative o pot aduce pentru bunul mers al societăţii, perspectiva parentală asupra ocupaţiilor culturale şi creative, contactul direct al populaţiei cu „arta” şi activităţile creative sau responsabilitatea socială privind situaţia activităţilor artistice şi a artiştilor.
The last two chapters approach the analysis of the manner in which globalisation is facilitated through the technologically-mediated interaction with the cultural goods or expressed through the analysed population's attitude towards the Romanian or foreign cultural products. 
Ultimele două capitole sunt dedicate analizei modului în care globalizarea este facilitată prin interacţiunea mediată tehnologic cu bunurile culturale sau este exprimată prin atitudinea populaţiei analizate faţă de produsele culturale româneşti sau străine.
The chapter Domestic network of electronic cultural goods and domestic cultural consumption presents the level of the households' equipment with hardware and software components, from the viewpoint of the cultural consumption. 
Capitolul Reţeaua domestică de bunuri culturale şi electronice şi consum cultural domestic prezintă nivelul de dotare a gospodăriilor cu componente hardware şi software, din perspectiva consumului cultural.
In a globalised society, where there is a trend of consumption practices' withdrawing into the familiar, comfortable space of the household, it is important to understand the way people interact with technology and the manner the latter shapes the domestic consumption practices. 
Într-o societate globalizată, în care există tendinţa de retragere a practicilor de consum în spaţiul familiar şi confortabil al gospodăriei, este importantă înţelegerea modului în care oamenii interacţionează cu tehnologia şi felul în care aceasta modelează practicile de consum domestic.
The chapter presents a comparative analysis of the results of 2014 with the situation in 2012, with a view to identify the profile of the user of new technologies, as well as the modifications that have occurred in the domestic infrastructure of cultural goods and products. 
Capitolul prezintă o analiză comparativă a rezultatelor din anul 2014 cu situaţia din anul 2012, cu scopul de a identifica profilul utilizatorului de noi tehnologii şi modificările care au intervenit în infrastructura domestică de bunuri şi produse culturale.
The objectives of the research were the identification of the way the population relates to elements of national and foreign culture, as well as the understanding of the population's degree of openness or reluctance to the foreign culture, from the viewpoint of cultural, communicational and interactional practices and preferences. 
Obiectivele cercetării au fost identificarea modului în care populaţia se raportează la elemente de cultură naţională şi străină, precum şi înţelegerea gradului de deschidere sau reticenţă al populaţiei faţă de cultura străină, din perspectiva practicilor şi preferinţelor de tip cultural, comunicaţional şi interacţional.
An important element for the analysis of the openness to globalisation is the analysed population's degree of knowledge and use of foreign languages. 
Un element important pentru analiza deschiderii faţă de globalizare este gradul de cunoaştere şi folosire a limbilor străine al populaţiei analizate.
The chapter provides useful information on the way the analysed population relates to the cultures outside Europe, on the interest shown in the national and foreign culture, 
Capitolul oferă informaţii utile despre modul în care populaţia analizată se raportează la culturile din afara Europei, despre interesul manifestat faţă de cultura naţională şi cultura străină, despre
on the manner of interaction with certain foreign-culture elements and on the preferences for foreign cultural products depending on the socio-demographic characteristics. 
modul de interacţiune cu anumite elemente de cultură străină şi despre preferinţele pentru produsele culturale străine în funcţie de caracteristicile socio-demografice.
While in the previous years we paid a special attention to a number of themes pertaining to the public and domestic cultural infrastructure, the cultural consumption in various fields, such as cultural heritage, performing arts or cinematography, in the future we intend to thoroughly study the consumption practices related to the activity of the libraries, of the cultural institutions or of the visual- and plastic arts exhibitions. 
Dacă în anii anteriori am acordat o atenţie deosebită unor teme ce ţin de infrastructura culturală publică şi domestică, consumul cultural în domenii precum patrimoniul cultural, artele spectacolului sau cinematografie, pe viitor ne propunem să aprofundăm practicile de consum legate de activitatea bibliotecilor, aşezămintelor culturale sau ale expoziţiilor de artă plastică şi arte vizuale.
These themes are study topics for future researches, as we consider that some of them have an essential role, as well as prospects for the reconsideration of their role in the cultural consumption analyses at national level. 
Aceste teme constituie subiecte de studiu pentru cercetări viitoare întrucât considerăm că unele dintre ele au un rol fundamental şi perspective de reconsiderare a rolului lor în analizele de consum cultural la nivel naţional.
methodological aspects of the research in the cultural consumption field 
aspecte metodologice ale cercetărilor în domeniul consumului cultural
THE ROLE AND IMPORTANCE OF SURVEY- DATA- BASED CULTURAL INDICATORS 
INSTITUTUL NATIONAL PENTRU CERCETARE SI FORMARE CULTURALA
Thus, as far as the corroboration of socioeconomic and cultural measurements was concerned, Geoge Gerbner pointed out that public policies more adequate to the local or regional conditions can be drawn-up, by including the cultural indicators15. 
Astfel, în direcţia conjugării măsurătorilor socio-economice cu cele culturale, George Gerbner sublinia că, prin includerea indicatorilor culturali, se pot articula politici publice mult mai adecvate condiţiilor locale sau regionale18.
The construction and selection of the cultural indicators follow the same pattern as the social indicators. 
Construirea şi selecţia indicatorilor culturali urmează acelaşi model ca în cazul general al indicatorilor sociali.
Thus, while in the economic and social sphere statistical data are used to describe situations, propose policies and evaluate actions, in the case of culture the indicators have similar roles: estimating the cultural reality, evaluating the cultural change and prescribing measures for the cultural management16. 
Astfel, dacă în sfera economică şi socială datele statistice sunt utilizate pentru a descrie situaţii, a propune politici şi a evalua acţiuni, în cazul culturii, indicatorii îndeplinesc roluri similare: estimarea realităţii culturale, evaluarea schimbării culturale şi prescrierea de măsuri pentru managementul cultural19.
social indicators, a development framework for the cultural indicators must have as purpose the monitoring of those aspects of culture that can be tested and analysed, relevant at the same time for decision-making within the public policies17. 
schemă de dezvoltare a indicatorilor culturali trebuie să aibă ca scop monitorizarea acelor aspecte ale culturii care pot fi testate şi analizate, dar care sunt totodată şi relevante pentru luarea deciziilor în cadrul politicilor publice20.
The cultural indicators shall be used for the implementation of cultural programmes in a similar manner as the social indicators. 
Indicatorii culturali vor fi folosiţi în implementarea programelor culturale într-un mod asemănător celui în care sunt utilizaţi indicatorii sociali.
Taking all these into account, the cultural indicators shall be used to estimate the dimension of a problem, to describe the target population and the nature of the need for cultural services, and also to understand the environment in which the provision of cultural-services occurs. 
Ţinând cont de acestea, indicatorii culturali vor fi utilizaţi pentru a estima dimensiunea unei probleme, pentru a descrie populaţia ţintă şi mediul de implementare a serviciilor de natură culturală şi pentru a descrie natura nevoii pentru servicii culturale.
Depending on the various research areas, the cultural indicators can be classified into several categories. 
În funcţie de diferitele arii de cercetare, indicatorii culturali pot fi clasificaţi în mai multe categorii.
Derek Simons and Steven Dang identify six crucial themes covered by the cultural indicators18: 
Derek Simons şi Steven Dang identifică şase teme importante acoperite de indicatorii culturali21:
B. Cultural indicators of individual well-being and personal development 
B. Indicatorii culturali ai bunăstării individuale şi ai dezvoltării personale (cultural indicators of individual wellbeing and personal development).
• Starting from the supposition that arts and culture may have transformative effects on the individual, the studies in this series aim at measuring the frequency of interaction and participation in art and culture. 
Plecând de la asumpţia că artele şi cultura pot avea efecte transformative asupra individului, studiile din această arie urmăresc măsurarea frecvenţei interacţiunii şi participării la artă şi cultură.
C. Cultural indicators of social capital and community building 
C. Indicatorii culturali ai capitalului social şi ai întăririi comunităţii (cultural indicators of social capital and community building).
• Considering the ethnical and cultural diversity, the socio-demographic changes in the field of art and culture should reflect in the public policy-making as well as in the activities of the organisations. 
Ţinând cont de diversitatea etnică şi culturală, în formularea politicilor publice şi în activitatea organizaţiilor trebuie să se reflecte schimbările demografice din domeniul culturii şi artei.
As regards the evaluation of the impact of the policies or projects, we focused on cultural indicators of social cohesion within the diversity and the contribution of arts and culture to the social capital. 
În privinţa evaluării impactului politicilor sau proiectelor, au fost urmăriţi indicatorii culturali ai coeziunii sociale în cadrul diversităţii şi contribuţia artelor şi culturii la capitalul social.