natgillin/translations-raw huggingface dataset:
cultural activities was measured through the question What percentage of the household income did you allocate in August for cultural activities? 
culturale a fost măsurat prin întrebarea Ce procent din venitul gospodăriei aţi alocat în luna august 2014 pentru activităţile culturale?
According to the results, museum visitors allocated on average more money for cultural services than non-visitors: 4.62% versus 2.34%, respectively (see graph 8). 
Conform rezultatelor, vizitatorii de muzee au destinat mai mulţi bani pentru plata unor servicii culturale o medie de 4,62%, decât non-vizitatorii - cu o medie de 2,34% (vezi graficul 8).
Graph 8. 
Graficul 8.
Percentage of the income allocated to cultural activities 
Procentul alocat cheltuielilor destinate activităţilor culturale
45 Prices are in lei and the values are concordant with the official websites of the institutions, accessed in January 2015. 
48 Preţurile sunt exprimate în lei şi valorile sunt conforme site-urilor oficiale ale instituţiilor, accesate în ianuarie 2015.
Additionally, besides free access for some social categories, periodical subscriptions are also practised - it's the case of the National Museum of Natural History Grigore Antipa and of the National Village Museum Dimitrie Gusti - as well as free access for pupils during school holidays (National Museum of Natural History Grigore Antipa). 
Adiacent, pe lângă gratuităţi acordate unor categorii sociale, sunt practicate şi abonamente periodice - în cazul Muzeului Naţional de Istorie Naturală Grigore Antipa şi al Muzeului Naţional al Satului Dimitrie Gusti, cât şi gratuitate pentru elevi pe perioada vacanţelor şcolare - situaţia Muzeului Naţional de Istorie Naturală Grigore Antipa.
In understanding the high percentages of non-allocation of funds for cultural activities we must consider that the month of August is usually a period dedicated more to holidays and less to cultural activities. 
În înţelegerea procentelor mari de nonalocare de fonduri pentru activităţi culturale, trebuie avut în vedere faptul că luna august este de obicei un interval de timp destinat vacanţelor şi mai puţin activităţilor culturale.
The question Which of the following would make you go to a museum more frequently?, recorded low percentages for the following options: improvement of staff quality (13%), improvement of the quality of information on exhibitions/exhibits (10%), diversification of ticket-buying modalities (7%). 
Revenind la întrebarea Care din următoarele variante v-ar determina să mergeţi mai des Ia muzee?, procente scăzute au rezultat în cazul următoarelor variante: creşterea calităţii personalului (13%), îmbunătăţirea calităţii informaţiilor despre expoziţii/exponate (10%), diversificarea modalităţilor de achiziţionare a biletelor (7%).
The low values may be seen in close relation to the lack of a museum-visiting culture. 
Valorile mici pot fi interpretate în strânsă legătură cu lipsa existenţei unei culturi a vizitării muzeelor.
As they do not have this experience, the respondents do not have very well defined degrees of comparison and quality standards. 
Neavând această experienţă, publicul nu are cristalizate grade de comparaţie şi standarde de calitate.
In addition, the public's 
În plus, solicitarea de către public a unor servicii de tip
The information sources used by the public play an important role in the practice of museum visiting; the consumption also depends on the museums' degree of information and promotion. 
Un loc important în analiza practicii de vizitare al muzeelor îl au sursele de informare folosite de public, consumul depinde şi de gradul de informare şi promovare atins de instituţiile muzeale.
Internet (including the museum's website) 
Tabelul 11.
Leisure guides (7seri, Time Out, B24 FUN) 
Sursele de informare folosite de publicul muzeelor din Bucureşti
According to the analysis on age categories and education level, the youngsters and higher education graduates mostly use the mass media 
Ce surse folosiţi pentru a vă informa despre muzeele la care mergeţi?
and the Internet as information sources (see table 12 and table 13). 
Ghiduri de timp liber (7seri, Time Out, B24 FUN)
Distribution on age categories depending on the information sources used 
Distribuţia pe categorii de vârstă în funcţie de sursele de informare folosite
The Internet is becoming a more and more important promotion medium for the museums in Romania, as they pay a particular attention to their official sites46, as well as to their presence on social networks (see table 14). 
Internetul devine un mediu de promovare tot mai important pentru instituţiile muzeale din Romania, acestea acordând o atenţie deosebită siteurilor oficiale49, cât şi prezenţei pe reţelele de socializare (vezi tabelul 14).
Number of subscribers to the official pages of the museums on Facebook 
Numărul de abonaţi la paginile oficiale ale muzeelor pe reţeaua de socializare Facebook
National Museum of Natural History Grigore Antipa 2 
Muzeul Naţional de Istorie Naturală Grigore Antipa1
National Art Museum of Romania 3 
Muzeul Naţional de Artă al României2
National Village Museum Dimitrie Gusti 4 
Muzeul Naţional al Satului Dimitrie Gusti3
National Museum of the Romanian Peasant 5 
Muzeul Naţional al Ţăranului Român4
National History Museum of Romania 6 
Muzeul Naţional de Istorie a României5
National Military Museum King Ferdinand I 7 
Muzeul Naţional Militar Ferdinand I6
46 An increasing number of museums make available virtual tours with various degrees of accessibility. 
49 Tot mai multe muzee pun la dispozitie publicului tururi virtual cu un grade diferite de accesibilitate.
A few examples: the National Art Museum of Romania (http://www.mnar.arts.ro/tur-virtual), the National Peasant's Museum(http://www. tur.muzeultaranuluiroman.ro/), the National History Museum of Romania (http://www.muzeulvirtual.ro/), the National Village Museum (https://www.google.ro/maps/@44.471092,26.07747,3a,75y,339.91h,63.08t/data=!3m5!1e1!3m3!1s1DLrVzmtUDGPWYSF4vfEBQ!2e0!3e5?hl=ro) 
Câteva exemple: Muzeul Naţional de Artă al României (http://www.mnar.arts.ro/tur-virtual, Muzeul Naţional al Ţăranului Român (http://www.tur. muzeultaranuluiroman.ro/, Muzeul Naţional de Istorie al României (http://www.muzeulvirtual.ro/), Muzeul Naţional al Satului: (https://www.google.ro/maps/@44.471092,26.07747,3a,75y,339.91h,63.08t/data=!3m5!1e1!3m3!1s1DLrVzmtUDGPWYSF4vfEBQ!2e0!3e5?hl=ro)
At present, the large majority of the population does not attend museums, the act of visiting is not perceived by the individual as a normal, natural activity, mandatory for their development. 
În prezent, marea majoritate a populaţiei nu frecventează muzeele, actul de vizitare nu este conştientizat de individ ca o activitate normală, naturală şi obligatorie pentru formarea sa.
However, there is a segment of informed, rational public, interested in the active consumption of culture. 
Există însă şi un segment al publicului, informat, raţional şi interesat să consume cultură într-un mod activ.
This category includes mainly young persons, who have a job and have a high level of education and professional training. 
Din această categorie fac parte persoanele preponderent tinere, ocupate şi cu un nivel de educaţie şi pregătire profesională mai ridicat.
They have better-defined cultural interests and curiosities and a culture-oriented system of values, and this is the reason why they allocate a higher budget to cultural activities than non-visitors. 
Aceştia au interese şi curiozităţi culturale mai pronunţate şi un sistem de valori orientat către cultură, motiv pentru care alocă un buget mai mare activităţilor culturale decât non-vizitatorii.
On the other hand, according to the results of the analysis, museum visitors in Bucharest do not entirely understand the role and the importance of improving the quality of the information and exhibitions of the museums, being more interested in the decrease of the access-ticket price. 
Pe de altă parte, conform rezultatelor analizei, vizitatorii de muzeu din Bucureşti nu înţeleg încă destul de bine rolul şi importanţa creşterii calităţii informaţiilor şi a expoziţiilor muzeelor, fiind interesaţi mai mult de scăderea preţului biletului de acces.
The visitors might be more attracted to museums if the institutional management approached a strategy in this respect. 
Segmentul vizitatorilor ar putea fi atras mai mult spre muzee dacă managementul instituţional ar aborda o strategie în acest sens.
Thus, we may identify the most appropriate means of displaying the heritage, so that it should become 
Astfel, se pot identifica cele mai potrivite căi de prezentare a patrimoniului, astfel încât acesta să devină accesibil publicului, fără a se face
available to the public, without compromises as regards the quality of the scientific information conveyed. 
compromisuri în privinţa calităţii informaţiei ştiinţifice transmise.
This objective of visitor retention may be achieved by testing various concepts of educational events and exhibitions, in order to identify those with a major impact on the public, allowing the better perception of the cultural message transmitted. 
Acest obiectiv de fidelizare a publicului poate fi atins prin testarea unor concepte diverse de expoziţii şi evenimente educaţionale pentru a le identifica pe cele cu un impact major la public şi care permit perceperea în mai mare măsură a mesajului cultural transmis.
The public's satisfaction level as regards the museum experience is directly related to the public's availability to spend more in a museum, to return and to recommend the museum to other people. 
Nivelul de satisfacţie al publicului cu privire la experienţa muzeală este direct legat de disponibilitatea acestuia de a cheltui mai mult la muzeu, de a reveni şi de a recomanda muzeul şi altor persoane.
The institutions in the top of the most visited museums in Bucharest belong to the category of fast museums, being well anchored in the everyday life: they do not operate only as spaces of access to theme exhibitions. 
Instituţiile aflate în topul celor mai vizitate muzee din Bucureşti intră în categoria muzeelor fast, fiind bine ancorate în cotidian, fără să funcţioneze doar ca spaţii de acces la expoziţii tematice.
DiMaggio, Paul, Mukhtar, Tocqir, ‘Arts participation as cultural capital in the United States, 1982-2002: Signs of decline? 
'Arts participation as cultural capital in the United States, 19822002: Signs of decline?
Kotler, Neil, 'New ways of experiencing culture: the role of museums and marketing implications', in Museum Management and Curatorship, Vol. 19, No. 4 (Londra: Routledge 2001) 
Kotler, Neil, ‘New ways of experiencing culture: the role of museums and marketing implications', în Museum Management and Curatorship, Vol. 19, No. 4 (Londra: Routledge 2001)
Smith, Laurajane, 'Theorising museum and heritage visiting'. in K. Message and A. Witcomb (eds) Museum Theory: An Expanded Field, (Oxford: Blackwell Wiley, 2014) 
Smith, Laurajane, 'Theorising museum and heritage visiting'. în K. Message and A. Witcomb (eds) Museum Theory: An Expanded Field, (Oxford: Blackwell Wiley, 2014)
Muzeul Militar (Military Museum), Facebook < https://www.facebook.com/muzeul.militar > 
Muzeul Naţional de Artă al României, Informaţii utile <http://www.mnar.arts.ro>
Muzeul Naţional de Istorie României (National History Museum of Romania), Programme <http:// www.mnir.ro> 
Muzeul Satului, Program <http://www.muzeul-satului.ro>, Muzeul Naţional de Istorie României, Program <http://www.mnir.ro>
Muzeul Ţăranului Român (National Museum of the Romanian Peasant), Contact <http://www. muzeultaranuluiroman.ro> 
Muzeul Ţăranului Român, Contact <http://www.muzeultaranuluiroman.ro>
Muzeul Ţăranului Român (National Museum of the Romanian Peasant), Facebook, <https://ro-ro. 
Muzeul Ţăranului Român, Facebook, <https://ro-ro.facebook.com/MuzeulTaranului>
While at the end of the '50s and beginning of the '60s the art field was rather of marginal interest for the sociologists, at the end of the '90s a new field of study occurred - the sociology of art, well defined and placed in the centre of the theoretical approaches1. 
Pentru sociologi, dacă la sfârşitul anilor '50 şi începutul anilor '60 zona artei prezenta un interes mai degrabă marginal, spre sfârşitul anilor '90 întâlnim o ramură intitulată sociologia artei, bine definită şi ocupând un loc central în cadrul preocupărilor teoretice1.
After a period when the number of researches, studies, publications or conferences in this field increased, in the '70s this field of research was formalised and, on the background of television and mass media development, the interest in the study of the mass media, of the visual communication media, of the popular culture and popular arts grew. 
După o primă perioadă în care a crescut numărul cercetărilor, studiilor, publicaţiilor sau conferinţelor dedicate acestei teme, în anii '70 se produce o formalizare a domeniului de studiu şi, pe fondul dezvoltării televiziunii şi a mijloacelor de comunicare, creşte interesul pentru studiul mass-media, a mijloacelor vizuale de comunicare sau a formelor populare (popular culture, popular arts).
As regards the activity of economists in the field of culture, although there were a series of predecessors, it is W.J. Baumol and W.G. Bowen's work Performing Arts: The Economic Dilemma (1966) that actually set the basis of a new branch of the economic science, which applies the theoretical and analytical apparatus of this discipline to culture- and artrelated issues3. 
În ceea ce priveşte activitatea economiştilor în domeniul culturii, deşi poate fi identificată o serie de predecesori, abia apariţia din 1966 a lucrării Performing Arts: The Economic Dilemma, scrisă de W.J. Baumol şi W.G. Bowen, este considerată a fi punctul de pornire pentru o nouă ramură a economiei, respectiv cea în care aparatul teoretic şi analitic specific disciplinei este aplicat problemelor ce ţin de artă şi cultură3.
3 David Throsby, 'Introduction And Overview' in Handbook of the Economics of Art and Culture (vol. 1), p.4 
3 David Throsby, Introduction And Overview' în Handbook of the Economics of Art and Culture (vol. 1), p.4
4 Towse cited by David Throsby, 'Introduction And Overview', in Handbook of the Economics of Art and Culture (vol. 1), p.5-6 
artiştii şi persoanele active în sectoarele culturale şi creative: percepţii, atitudini şi opinii întâlnite în rândul populaţiei
Strongly connected to the interests coming from the sociology or economy areas, another factor that contributed to the development of the studies and researches focused on the artists and active persons in the cultural and creative sectors was the public and institutional interest in the “creative economy” (a context wherein the major themes of “cultural industries” or “creative industries” also developed). 
În strânsă legătură cu interesul provenind din zona sociologiei sau economiei, un al doilea factor care a contribuit la dezvoltarea segmentului de studii şi cercetări dedicate artiştilor şi persoanelelor active în sectoarele culturale şi creative l-a reprezentat interesul instituţional şi public pentru „economia creativă” (context în care s-au dezvoltat şi temele majore ale „industriilor culturale” sau „industriilor creative”).
The concept of “creative economy” is framed within a new paradigm “that links the economy and culture, embracing economic, cultural, technological and social aspects of development at both the macro and micro levels”5. 
Conceptul de „economie creativă” este încadrat într-o „nouă paradigmă ce conectează economia şi cultura cuprinzând aspecte economice, culturale, tehnologice şi sociale ale dezvoltării, atât la nivel macro, cât şi la nivel micro”5.
According to this view, creativity, knowledge and access to information have a great importance for the economic growth, as creativity pertains to “ the formulation of new ideas and to the application of these ideas to produce original works of art and cultural products, functional creations, scientific inventions and technological innovations”. 
În cadrul acestei viziuni, creativitatea, cunoaşterea şi accesul la informaţie au o importanţă deosebită în creşterea economică, creativitatea însemnând „formularea de idei noi şi aplicarea acestora în producţia operelor de artă şi a bunurilor culturale, invenţiilor ştiinţifice şi inovaţiilor tehnologice”.
Variables like available job offers, wage motivation, income distribution or career paths are only a few divergent aspects as far as the “cultural workers” versus the rest of the labour market are concerned6. 
Variabile precum oferta de muncă disponibilă, motivarea salarială, distribuţia veniturilor sau traseele de carieră sunt doar câteva din punctele în care se manifestă diferenţe semnificative între „lucrătorii culturali” şi restul pieţei forţei de muncă6.
ARTISTIC AND CREATIVE OCCUPATIONS: CHARACTERISTICS OF THE LABOUR MARKET 
OCUPAŢIILE ARTISTICE ŞI CREATIVE: CARACTERISTICI ALE PIEŢEI MUNCII
In order to understand the functioning of the labour market specific to cultural and creative sectors, we must consider the distinction between “standard work” and “nonstandard work”, generated by the temporal relation established between an employee and his/her employer, as well as by the working time schedule. 
Pentru înţelegerea modului de funcţionare a pieţei forţei de muncă specifică sectoarelor culturale şi creative, trebuie avută în vedere distincţia dintre „muncă standard” şi „muncă non-standard”, formulată plecând de la relaţia temporală ce se stabileşte între angajat şi angajator, dar şi de la durata programului de lucru.
Thus, standard work is characterised by a permanent employment and a full-time schedule, 
6 David Throsby, Economics and Culture, p.120
This distinction is associated with the transformations of the organisational frame of the production process within western economies - more precisely with the transition from the Fordist to the post-Fordist production model11, a phenomenon that began in the '70s. 
Munca non-standard îi cuprinde pe lucrătorii cu jumătate de normă, angajaţii temporar, deţinătorii mai multor locuri de muncă, angajaţii împrumutaţi9, contractaţi sau subcontractaţi, lucrătorii cu ziua, cei ce lucrează independent, pe bază contractuală etc., astfel că aceasta mai este denumită şi „muncă intermitentă”10.
The Fordist production model is characterised by standard-work, while non-standard work is 
Această distincţie este asociată cu transformările cadrului organizaţional al procesului de producţie din economiile occidentale, mai exact
9 The companies dealing with employee leasing emerged in US at the end of the '60s; they provide services of externalisation of the human resources management, of the accounting related to remuneration or risk management. 
9 Firmele care se ocupă cu leasingul de personal au apărut în S.U.A. la sfârşitul anilor '60 şi oferă servicii de externalizare a managementului resurselor umane, a contabilităţii legate de salarizare sau administrare a riscului.
Non-standard work is specific to cultural and creative sectors. 
Specific sectoarelor culturale şi creative este tipul de muncă non-standard.
David Throsby14 identifies four main characteristics of the artistic labour force: 
În acest sens, David Throsby14 identifică patru caracteristici principale ale pieţei forţei de muncă artistice:
• It comprises a small number of workers who choose (or are able to choose) to work full-time in their creative field; therefore, there are more part-time employees, most of whom also have a second job in other cultural or creative sectors (or even outside these sectors); 
Cuprinde puţini lucrători care aleg (sau care pot alege) să lucreze cu normă întreagă în domeniul lor creativ, existând de aceea o predominanţă a angajaţilor cu jumătate de normă şi care deţin, cei mai mulţi dintre ei, o a doua slujbă în alte sectoare culturale sau creative (sau chiar în afara acestora);
• The significant skewness of the income curve, because of a majority of workers with low incomes and a small number of “stars” with very high incomes; 
Alungirea pronunţată a curbei veniturilor, din cauza unei majorităţi cu venituri foarte mici şi câteva „staruri” cu venituri foarte mari;
• Although very popular in explaining the differences in the incomes, the human capital model only partly applies to the artists; 
12 În decursul timpului, forţa de muncă non-standard a fost folosită constant de către angajatori, chiar dacă într-o mai mică măsură.
• The attitude towards risk is considered a factor that influences the career choice and earnings level; 
Pe măsură ce se dezvoltă modelul postfordist, munca non-standard este folosită din ce în ce mai mult.
The causes of the predominant trend towards intermittent work within these sectors are correlated to the organisational characteristics specific to the cultural production. 
Cauzele pentru care munca intermitentă tinde să predomine în aceste sectoare sunt corelate cu trăsăturile organizaţionale proprii producţiei culturale.
In this respect, the prevalence of the non-standard work is due to the rapid and constant change of the creative activities' content15, as a consequence of several factors: the importance of originality and distinction for the value of the cultural and creative products; the complexity of the production process that requires the collaboration between various types of professionals (employees move from one project to another); the evolution of tastes, which is highly unpredictable; the uncertainty - a basic feature of the creative process (it prevents the work from turning into routine, while “consumer versatility and taste for novelty give social and economic value to originality”16). 
În acest sens, prevalenţa muncii non-standard se datorează schimbării rapide şi constante a conţinutului activităţilor creative15, ca urmare a mai multor factori: importanţa originalităţii şi diferenţierii pentru valoarea produselor culturale şi creative; complexitatea procesului de producţie ce necesită colaborarea între tipuri diferite de profesionişti (angajaţii se mută de la un proiect la altul); evoluţia gusturilor ce are un grad sporit de imprevizibilitate; incertitudinea, caracteristică de bază a procesului creativ, (împiedică transformarea muncii în rutină, iar „versatilitatea şi gustul consumatorului pentru noutate oferă valoare economică şi socială originalităţii”16).
Allen Scott explains the existence of intermittent work starting from the technological and organisational characteristics of the cultural production, too - i.e. the great pressure upon the labour market (demand for a great variety of aptitudes and skills). 
Allen Scott explică prezenţa muncii intermitente, plecând tot de la caracteristicile tehnologico-organizaţionale ale producţiei culturale, respectiv presiunea mare asupra pieţei forţei de muncă (cererea pentru o mare varietate de aptitudini şi îndemânări).
However, standard work is also present in the case of artists or other cultural/creative workers. 
Munca de tip standard este prezentă însă şi în cazul artiştilor sau a altor ocupaţii culturale/ creative.
As far as purely creative (artistic) activities are concerned, a steady job, based on a long-term or indefinite contract, is specific to large organisations, which operate on a multiannual basis (such as symphonic orchestras, opera or ballet ensembles). 
În cazul activităţilor pur creative (artiştii), un loc de muncă stabil, bazat pe contracte pe termen lung sau perioadă nedefinită este specific organizaţiilor mari ce funcţionează pe o bază multianuală (precum orchestrele simfonice, ansamblurile de operă sau balet).
Small or temporary organisations almost exclusively make use of short-term contracts18. 
Organizaţiile mici sau temporare se folosesc aproape exclusiv de contracte pe termen scurt18.