natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Considering that each chapter has its own approach, starting from the chosen theoretical framework, the authors also carried out analyses based on argumentative and analytical logics, which they deemed appropriate. 
Ţinând cont de faptul că fiecare capitol are o abordare proprie, care porneşte de la cadrul teoretic ales, autorii au realizat şi analize pliate pe logica argumentativă şi analitică, considerate potrivite.
At the level of primary analyses, all the chapters contain both univariate descriptive analyses - frequency distributions of a single variable - and bivariate analyses - frequency distribution of a variable depending on another. 
La nivelul analizelor primare, toate capitolele conţin analize descriptive univariate - distribuţiile de frecvenţe ale unei singure variabile - şi bivariate - distribuţiile de frecvenţe ale unei variabile în funcţie de alta.
In the case of bivariate analyses, the variables used for the crossing were: 
În cazul analizelor bivariate, variabilele folosite pentru încrucişare au fost:
• sex (feminine / masculine); 
• sexul (feminin / masculin);
• age (by last birthday), by using the categories: a) 18 - 29 years old; b) 30 - 39 years old; c) 40 - 49 years old; d) 50 - 64 years old; e) 65 years old and above; 
• vârsta (măsurată în ani împliniţi), folosind categoriile: a) 18-29 ani; b) 30-39 ani; c) 40-49 ani; d) 50-64 ani; e) 65 ani şi peste;
• education level (measured as the last graduated education stage), by using the categories: a) low level (no school, elementary school or middle school); b) medium level (high school stage I, vocational or trade school or high school stage II); c) post-high school education (postsecondary school / apprenticeship school / college); d) high level (Bachelor's Degree, Master Degree or postgraduate education); 
• nivelul de educaţie (măsurat ca ultimul ciclu de învăţământ terminat), folosind categoriile: a) nivel scăzut (fără şcoală, şcoală primară terminată sau gimnaziu terminat); b) nivel mediu (liceu treapta I, şcoală profesională ori de meserii sau liceu treapta II); c) studii postliceale (şcoală postliceală / de maiştri sau colegiu); d) nivel ridicat (studii universitare de licenţă, studii universitare de master sau studii postuniversitare);
• status of the occupational category, by using the categories: a) occupation with a low socio-economic status, with an average ISEI score of 27; b) occupation with an average socio-economic status, with an average ISEI score of 46; c) occupation with a high socio-economic 
• statusul categoriei ocupaţionale, utilizând categoriile: a) ocupaţie cu status socio-economic scăzut, categorie cu un scor ISEI mediu de 27; b) ocupaţie cu status socioeconomic mediu, categorie cu un scor ISEI mediu de 46; c) ocupaţie cu status socio-economic ridicat, categorie cu un scor ISEI mediu de 70.
status, with an average ISEI score of 70. 
Indicatorul care
The indicator measuring the position of a person within the social stratification was made according to the guidelines provided by Ganzeboom and Treiman1. 
măsoară poziţia unei persoane în cadrul sistemului de stratificare socială a fost realizat în concordanţă cu indicaţiile oferite de autorii Ganzeboom şi Treiman1.
Thus, the respondents' occupations (collected as open answers) were re-coded in ISCO88 codes. 
Astfel, ocupaţiile respondenţilor (strânse ca răspunsuri libere) au fost recodificate în coduri ISCO88.
Subsequently, the ISCO88 codes were re-coded on the ISEI scale - a scale that gives a socio-economic status score to each occupation, considering the necessary education (as a social aspect) and the incomes (as an economic aspect) associated to an occupation or group of occupations; this results in a scale varying between a minimum of 16 and a maximum of 90. 
Ulterior, codurile ISCO88 au fost recodificate pe scala ISEI, o scală ce acordă un scor de status socio-economic fiecărei ocupaţii, fiind luate în considerare educaţia necesară (ca aspect social) şi veniturile câştigate (ca aspect economic) asociate unei ocupaţii sau unui grup de ocupaţii, rezultând o scală al cărei interval variază între un minimum de 16 şi un maximum de 90.
For example, housekeepers represent one of the groups with the lowest score (16), DTP operators have a socio-economic status with a value of 54, and lawyers and judges represent occupations with high scores on the scale - 85 and 90. 
Spre exemplu, menajerele reprezintă unul dintre grupurile cu cel mai mic scor (16), tehnoredactorii au un status socioeconomic poziţionat la o valoare de 54, iar avocaţii şi judecătorii reprezintă ocupaţii ale căror scoruri se află pe treptele superioare ale scalei - 85 şi 90.
• Residence area (rural / urban), only for the analyses that involved the national sample. 
• mediul de rezidenţă (rural / urban), doar pentru analizele care au implicat eşantionul naţional.
• Locality type, only for the national sample, by using the following categories: a) cities with more than 200 thousand inhabitants; b) cities with 100-200 thousand inhabitants; c) towns with 30-100 thousand inhabitants; d) towns with under 30 thousand inhabitants; e) commune-centre villages; f) peripheral villages. 
• tipul localităţii, doar pentru eşantionul naţional, folosind următoarele categorii: a) oraşe de peste 200 mii locuitori locuitori; b) oraşe între 100 şi 200 mii locuitori; c) oraşe între 30 şi 100 mii locuitori; d) oraşe sub 30 mii locuitori; e) sate-centre de comună; f) sate periferice.
• Development region, only for the national sample, by using the standard division: a) West; b) North-West; c) North-East; d) South-Muntenia; e) South-West Oltenia; f) South-East; g) Centre; h) Bucharest-Ilfov. 
• Regiunea de dezvoltare, doar pentru eşantionul naţional, utilizând împărţirea standard: a) Vest; b) Nord-Vest; c) Nord-Est; d) Sud-Muntenia; e) Sud-Vest Oltenia; f) Sud-Est; g) Centru; h) Bucureşti-Ilfov.
There were also cases where the use of all the mentioned variables or of their presented forms was not possible, and the modifications operated will be presented in the methodological sections of each chapter or in its contents. 
Au existat şi cazuri în care nu a fost posibilă utilizarea tuturor variabilelor menţionate sau în forma prezentată, iar modificările operate vor fi prezentate în secţiunile metodologice ale fiecărui capitol sau pe parcursul textului.
1 H. B.G. Ganzeboom and D. J. Treiman, ‘Internationally Comparable Measures of Occupational Status for the 1988 International Standard Classification of Occupations', Social Science Research, vol. 25, nr. 3, 1999. 
1 H. B.G. Ganzeboom şi D. J. Treiman, 'Internationally Comparable Measures of Occupational Status for the 1988 International Standard Classification of Occupations', Social Science Research, vol. 25, nr. 3, 1999.
Methodological and theoretical frameworks will be found in each chapter, for the correct understanding of the results of the study. 
În cadrul capitolelor se vor regăsi precizări metodologice şi teoretice indispensabile înţelegerii corecte a rezultatelor studiului.
Each author used the concepts and types of statistical analyses that they deemed necessary, from the viewpoint of the goals of each chapter. 
Fiecare autor a utilizat conceptele şi tipurile de analize statistice pe care le-a considerat necesare, din perspectiva obiectivelor fiecărui capitol.
However, some concepts are found transversally in all the chapters and, for a proper understanding of the manner they were used, we shall present them in short here, leaving each author the freedom to choose their own approach. 
Cu toate acestea, unele concepte se regăsesc transversal în toate capitolele şi pentru o bună înţelegere a modului în care au fost folosite le vom prezenta pe scurt cu această ocazie, lăsând fiecărui autor libertatea de a alege propria abordare.
Such a concept is that of cultural capital, and Pierre Bourdieu's name is recurrent, as his writings on the social stratification and on the distribution of symbolic power in the field of cultural production have offered an integrated image of several otherwise distinct fields of study. 
Un astfel de concept este cel de capital cultural, iar numele lui Pierre Bourdieu este unul recurent, întrucât scrierile sale despre stratificarea socială şi despre distribuţia puterii simbolice în câmpul producţiei culturale au oferit o imagine integrată a unor domenii de studiu, altfel distincte.
As regards the study of social stratification, Bourdieu supplements the Marxist perspective on a person's class position, determined by purely economic causes2, with a Weberian perspective. 
Cu privire la studiul stratificării sociale, Bourdieu completează perspectiva marxistă despre poziţia de clasă a unei persoane, determinată de cauze pur economice2, cu una de tip weberian.
Max Weber drew the attention on the limits of a strictly economic view, supplementing the economic power: in order to determine the social status of a person, we also need, besides economic information, elements considering the person's political power and honour3. 
Max Weber a atras atenţia asupra limitelor pe care le poate avea o optică strict economică, aducând completări puterii economice: pentru a determina statusul social al unei persoane, avem nevoie, pe lângă informaţiile de ordin economic, şi de elemente ce ţin cont de putere politică şi onoare3.
In this respect, Bourdieu speaks about social classes by means of three specific determinants: economic capital, social capital and cultural capital4, which he considers from the standpoint of what he calls relational realism5: social classes overlap 
În acest sens, Bourdieu vorbeşte despre clase sociale prin intermediul a trei determinanţi specifici: capital economic, capital social şi capital cultural4, pe care le priveşte prin prisma a ceea ce el numeşte realism relaţional5: clasele sociale sunt suprapuse
See also P. Bourdieu, Raţiuni Practice. 
Vezi şi P. Bourdieu, Raţiuni Practice.
a social space structured by relations between the three specific determinants, which are not directly visible. 
unui spaţiu social structurat de relaţii, care nu sunt direct vizibile, între cei trei determinanţi specifici.
Bourdieu's approach has shaped the notions of elite (highbrow) cultural capital and mass (lowbrow) cultural capital. 
Perspectiva lui Bourdieu a conturat noţiunile de capital cultural al elitelor (engl. highbrow cultural capital) şi capital cultural al maselor (engl. lowbrow cultural capital).
Or, in another dichotomy: high cultural capital (associated with the consumption of "fine", "refined", "legitimate" cultural products) vs. low cultural capital (associated with the consumption of cultural products meant for the "vulgus"). 
Sau, într-o altă dihotomie: capital cultural ridicat (asociat cu consumul de produse culturale „fine", „rafinate", „legitime") vs. capital cultural scăzut (asociat cu consumul de produse culturale destinate „vulgului").
Recently, the manners in which the sociological literature has been relating to the individuals' cultural consumption have diversified, and T. W. Chan and J. H. Goldthorpe6 identify three typologies of these approaches: 
Recent, modalităţile în care literatura sociologică s-a raportat la consumul cultural al indivizilor s-au diversificat, iar T. W. Chan şi J. H. Goldthorpe6 identifică trei tipologii ale acestora:
a) the homology argument: strongly influenced by Bourdieu's conceptualisations, where the manners of distribution of the economic power within the social space overlap with a structure of lifestyles created through certain social inclinations - habitus7; 
a) argumentul omologic: puternic influenţat de conceptualizările bourdieusiene, în care modalităţile de distribuţie a puterii economice în spaţiul social se suprapun unei structuri a stilurilor de viaţă create prin anumite dispoziţii sociale - habitus7;
b) the individualisation argument: strongly influenced by the conceptualisations of A. Giddens8, U. Beck9, Z. Bauman10 or R. Inglehart11, that postulate the idea that in the postmodern era - or, in other words, in the era of recent modernity wherein the effects of the Enlightenment have been taken shape, people have been shaping their own individuality, and the social conditionalities (such as the social class of family) tend to disappear. 
b) argumentul individualizării: puternic influenţat de conceptualizări ale lui A. Giddens8, U. Beck9, Z. Bauman10 sau R. Inglehart11, care postulează ideea că în epoca postmodernă, sau, în alţi termeni, a modernităţii recente, în care s-au conturat efectele Iluminismului, oamenii îşi conturează propria individualitate, condiţionările sociale (precum clasa socială a familiei) tinzând către dispariţie.
Therefore, the individuals' tastes for the 
Aşadar, gusturile indivizilor pentru produsele culturale nu
9 U. Beck and E. Beck-Gernsheim, Individualization, London, Sage Publications, 2002. 
9 U. Beck şi E. Beck-Gernsheim, Individualization, London, Sage Publications, 2002.
10 Z. Bauman, Etica Postmodernâ, trad. 
10 Z. Bauman, Etica Postmodernă, trad.
cultural products are no longer influenced by dispositions socialised in a class structure12, and the distributions of the types of capital do not overlap in the social space anymore; 
mai sunt influenţate de dispoziţii socializate într-o structură de clasă12, iar distribuţiile tipurilor de capital nu mai sunt suprapuse în spaţiul social;
c) the omnivore-univore argument: seen as a dialectical manner to reconcile the homology and individualisation perspectives. 
c) argumentul omnivor-univor: văzut ca o manieră dialectică de a împăca perspectiva omologică cu cea a individualizării.
R.A. Peterson considers that the distinction elitist vs. popular (for the masses) is obsolete and he replaces it with the dichotomy cultural omnivores vs. cultural univores13. 
R. A. Peterson consideră că distincţia elitist vs. popular (pentru mase) este una depăşită, înlocuind-o cu dihotomia omnivori vs. univori culturali13.
This conceptual shift is seen as a passage from snobbishness to omnivorousness14. 
Această schimbare conceptuală este văzută ca o trecere de la snobism către omnivorism14.
Initially, this shift was conceived in terms of a perfect overlap of the two dichotomies: the "highbrow snobs" are replaced with the cultural omnivores, and the "lowbrow slobs" remain in a position of cultural univores. 
Iniţial, schimbarea conceptuală a fost gândită în termenii unei suprapuneri perfecte a celor două dihotomii: „elitiştii snobi" (engl. highbrow snobs) sunt înlocuiţi de omnivori culturali, iar „masele neglijente" (engl. lowbrow slobs) rămân într-o poziţie de univorism cultural.
Yet, as Peterson later noticed15, the problem with this approach is that it overlooks an essential aspect, i.e. (simplifying the matter for an easy conceptualisation), in the elitist / popular distinction, both elites and masses have a univorous consumption behaviour. 
Însă, după cum a observat şi Peterson mai târziu15, problema cu această abordare este că scapă din vedere un aspect esenţial, şi anume (simplificând lucrurile pentru uşurinţa conceptualizării), în distincţia elitist / popular, atât elitele, cât şi masele au un comportament de consum univor.
This is why the accepted operational definition for omnivorousness is the sheer number of genres within an artistic product (music, film etc.) preferred by the people16 - for example, a person who listens to several music genres has tendencies towards an omnivorous cultural consumption. 
Din acest motiv, definiţia operaţională acceptată pentru omnivorism este amploarea numărului de genuri dintr-un produs artistic (muzică, film etc.) preferate de oameni16 - de exemplu o persoană care ascultă mai multe genuri de muzică prezintă tendinţe de consum cultural omnivor.
Findings from the BBC's Great British Class Survey Experiment', Sociology , vol. 47, nr. 2, 2013. 
Great British Class Survey Experiment', Sociology , vol. 47, nr. 2, 2013.
Public Infrastructure and Social Impact of Culture 
Infrastructura publică şi impactul social al culturii
Authors: Carmen Croitoru, Bogdan Pălici and 
Autori: Carmen Croitoru, Bogdan Pălici şi George Dinu
The context from the viewpoint of the policies and 
Contextul din perspectiva politicilor şi strategiilor pentru cultură
strategies for Culture and the social Impact of Culture 31 
şi impactul social al culturii 31
Methodology and data sources 36 
Metodologie şi sursa datelor 36
Cultural infrastructure in Romania 38 
Infrastructura culturală din România 38
Population's perception on the existing infrastructure 43 
Percepţia populaţiei privind infrastructura existentă 43
Regional differences in the perception on the network of cultural institutions .... 48 
Diferenţe regionale în percepţia reţelelor de instituţii culturale 48
The social impact of culture in relation to the degree of cultural engagement ... 56 
Impactul social al culturii raportat la gradul de implicare culturală 56
The context from the viewpoint of the policies and strategies for Culture and the social Impact of Culture 31 
Contextul din perspectiva politicilor şi strategiilor pentru cultură şi impactul social al culturii 31
This chapter is a first systemic approach of an essential subject in the context of the policies and strategies for Culture. 
Acest capitol reprezintă o primă abordare sistemicâ a unui subiect esenţial în contextul politicilor şi strategiilor pentru Cultură.
It is relevant from the viewpoint of the fact that the citizens' access to culture is conditioned by the existence of dedicated spaces, endowed with adequate cultural equipment and specialised human resources. 
El este relevant din perspectiva faptului că accesul la cultură al cetăţenilor este condiţionat de existenţa unor spaţii dedicate, dotate cu echipamente culturale adecvate şi cu resurse umane specializate.
We must admit from the start that an actual inventory of the cultural infrastructure is statistically absent in our country at this time. 
Trebuie recunoscut încă de la bun început că o situaţie despre infrastructura culturală este statistic inexistentă la acest moment în ţara noastră.
The inventory of the entire infrastructure on categories is still a desideratum, although this is, in our opinion, an elementary goal necessary in order to initialise and develop cultural policies and strategies or to learnedly drive a cultural decentralisation. 
Inventarierea pe categorii a întregii infrastructuri a rămas un deziderat, deşi acesta este, în opinia noastră, un obiectiv elementar necesar pentru a putea iniţia şi dezvolta politici şi strategii culturale sau pentru a impulsiona, în cunoştinţă de cauză, o descentralizare culturală.
We are probably at the point where carrying out a cultural census, synthesising all the categories of public institutions, the independent cultural organisations, the monuments on classes of importance, the heritage sites is becoming an increasingly pressing demand. 
Probabil că ne aflăm în punctul în care realizarea unui recensământ cultural, care să sintetizeze toate categoriile de instituţii publice, organizaţiile culturale independente, monumentele pe clase de importanţă, obiectivele de patrimoniu, devine o cerinţă tot mai acută.
Such a census might show a balanced or, on the contrary, unbalanced distribution in relation to the number of inhabitants and the actual material and human resources, and particularly to the central and local financing resources available as well. 
Un astfel de recensământ ar putea arăta o răspândire echilibrată sau dimpotrivă, dezechilibrată, raportată la numărul de locuitori şi la disponibilităţile reale de resurse materiale şi umane, dar mai ales, de finanţare centrală şi locală.
The analyses and presentations contain data collected by the National Institute of Statistics via the County Statistics Offices and reported annually at national level, which contain relevant information on several major categories of public institutions with distinct objects of activity- libraries, museums, cinema theatres, public performing-arts and concert institutions and some of the major cultural centres. 
Analizele şi prezentările conţin date colectate de Institutul Naţional de Statistică prin intermediul Direcţiilor Judeţene de Statistică şi raportate anual la nivel naţional, care conţin informaţii relevante privind câteva categorii importante de instituţii publice distincte ca obiect de activitate - biblioteci, muzee, cinematografe, instituţii publice de spectacole şi concerte şi o parte a centrelor culturale importante.
Moreover, we do not have relevant data on the category of live shows or on the music sector - which apparently is more developed in the private than in the public area. 
De asemenea, nu avem date relevante despre categoria de spectacole prezentate live publicului sau despre sectorul muzical - care este aparent mai dezvoltat în zona privată decât în cea publică.
At first sight, cultural establishments seem unimportant and invisible, but it is important to remind that their existence has the role to facilitate the first contacts with authentic forms of culture at local level, and at the same time they play a fundamental role in educating the future consumption behaviour. 
La o primă abordare, aşezămintele culturale par lipsite de importanţă şi vizibilitate, dar este important să amintim că existenţa acestora asigură rolul de a facilita primele contacte cu forme autentice de cultură la nivel local şi totodată îndeplinesc un rol fundamental în educarea viitorului comportament de consum.
In the future we shall be able to reveal the correlations between the existence (or non-existence) of the various types of cultural infrastructure and the social impact as the result of consumption, considering the building of classifications on quantitative and qualitative criteria, if the efforts to build and complete the existing data bases do not stop. 
În viitor vor putea fi demonstrate corelările între existenţa (sau inexistenţa) diverselor tipuri de infrastructură culturală şi impactul social ca rezultat al consumului, în măsura în care se vor continua eforturile de construire şi completare a bazelor de date existente, cu luarea în considerare a realizării unor clasificări pe criterii cantitative şi calitative.
The level of cultural participation influences the people's perception on the world we live in and determines a higher degree of participation in the social life. 
Nivelul de participare culturală influenţează percepţia oamenilor despre lumea în care trăim şi determină un grad mai ridicat de participare la viaţa socială.
We define cultural participation as people's engagement in consumption activities in the field of arts and heritage, particularly in the public space, because the latter has a relatively constant dynamic; by civic engagement we understand those activities and behaviours of the people manifested within the public space to a person's personal interest, as well as to the interest of the community. 
Prin participare culturală înţelegem implicarea oamenilor în activităţi de consum în domeniul artelor şi patrimoniului, în special în spaţiul public, pentru că acesta are o dinamică relativ constantă, iar prin implicare civică înţelegem acele activităţi şi comportamente ale oamenilor care se manifestă în spaţiul public în interes personal, dar şi în interesul comunităţii.
1 A. Appadurai, "Disjuncture and Difference in the Global Cultural Economy" 
in Theory, Culture and Society SAGE, Vol 7., 1990, London
in Theory, Culture and Society SAGE, Vol 7., 1990, London 
32 Contextul din perspectiva politicilor şi strategiilor pentru cultură şi impactul social al culturii
32 The context from the viewpoint of the policies and strategies for Culture and the social Impact of Culture 
culturii reiese în primul rând din interdependenţa dintre oameni şi cultura în care trăiesc şi, în al doilea rând, din participarea constantă la viaţa culturală.