natgillin/translations-raw huggingface dataset:
cultural heritage", under the Law no. 422/2001 on the protection of historical monuments, Art. 8. 
patrimoniul cultural local" conform Legii nr. 422/2001 privind protejarea monumentelor istorice, Art. 8.
54 Order no. 2682/2003 on the approval of the Methodological norms of classification and evidence of the historical monuments, of the List of historical monuments, and of the Minimal Record Chart for historical monuments. 
54 Ordinul nr. 2682/2003 privind aprobarea Normelor metodologice de clasare si evidenţă a monumentelor istorice, a Listei monumentelor istorice, a Fisei analitice de evidenţă a monumentelor istorice si a Fisei minimale de evidenţă a monumentelor istorice.
55 Data collected by The National Institute for Heritage and provided at the request of the National Institute for Research and Cultural Training 
55 Date colectate de către Institutul Naţional al Patrimoniului si furnizate la cererea Institutului Naţional pentru Cercetare si Formare Culturală.
The evolution of the number of historical monuments at national level, depending on their value (2008-2015)56 
Evoluţia numărului de monumente istorice la nivel naţional, din punct de vedere valoric (2008-2015)56
Population's perception on the existing 
Percepţia populaţiei privind infrastructura
The public dimension of the cultural infrastructure includes the cultural institutions that provide or mediate the access of the population to cultural assets or services. 
Dimensiunea publică a infrastructurii culturale reuneşte instituţiile culturale care oferă sau mijlocesc accesul populaţiei la bunuri sau servicii culturale.
According to the results of the Cultural Consumption Barometer, the most widely-spread elements of cultural infrastructure in Romania are, in the population's perception: churches (99%), rural 
Conform rezultatelor Barometrului de Consum Cultural, cele mai răspândite elemente de infrastructură culturală în România sunt, conform percepţiei populaţiei: bisericile (99%), căminele culturale
In your town / commune are there: 
Am avut, dar acum nu mai există
We used to have, but not anymore 
Nu am avut niciodată
No, we have never had one 
Chioşcuri de distribuire a presei
culture houses (76%), local festivals and celebrations (76%), parks (75%), (urban) culture houses (72%) and libraries (71%). 
Teatrele de operă/operetă şi filarmonică, centrele culturale private, cinematografele şi teatrele sunt elementele de infrastructură cel mai rar menţionate (Tabelul 8).
The opera/operetta theatres, philharmonics, private cultural centres, cinemas and theatres are the least mentioned infrastructure elements (Table 8). 
56 Date colectate de către Institutul Naţional al Patrimoniului şi furnizate la cererea Institutului Naţional pentru Cercetare şi Formare Culturală.
No, we have never had one 
Centre culturale private (care nu aparţin statului)
Private (non state-owned) cultural centres 
Obiective de patrimoniu (monumente, mănăstiri istorice, situri arheologice, cetăţi)
Heritage sites (monuments, historic monasteries, archaeological sites, fortresses) 
Anticariate (magazine de cărţi şi obiecte vechi
Thus, the process of cinema theatres' disappearance, which took place between 1990 and 2005 in Romania, mainly in the rural areas57, i.e. the disappearance of the cinema theatres and installations with narrow gauge available within the rural culture houses is also felt at the level of the population's perception. 
Astfel, procesul de dispariţie a cinematografelor, petrecut între 1990 şi 2005 în România, cu precădere în mediul rural57, prin dispariţia cinematografelor şi instalaţiilor cinematografice cu bandă îngustă disponibile în căminele culturale, se resimte şi la nivelul percepţiei populaţiei.
Other significant percentages were recorded for rural culture houses (8%) and discos/clubs (7%). 
Alte procente semnificative s-au înregistrat în cazul căminelor culturale (8%) şi discotecilor/ cluburilor (7%).
If we consider the rural-urban dichotomy, we notice that the need for cultural infrastructure is more acutely felt in urban areas, except for stationery shops - Table 958. 
Dacă avem în vedere dihotomia rural-urban, remarcăm faptul că nevoia de infrastructură culturală este resimţită mai acut în mediul urban, cu excepţia papetăriilor (magazine de caiete, rechizite şcolare etc.) - Tabelul 958.
As regards the 
Referitor la
The lack of access to certain types of infrastructure deprives the inhabitants from the exposure to some cultural assets, thus negatively influencing the perceived necessity for a large variety of infrastructure categories. 
Lipsa accesului la anumite tipuri de infrastructură privează locuitorii de expunerea la unele bunuri culturale, influenţând astfel în mod negativ necesitatea percepută pentru o varietate mare de categorii de infrastructură.
Moreover, it is possible that the top of public infrastructure necessities in certain areas of the country be dominated by other types of infrastructure (educational, sanitary, transport infrastructure etc.), while the cultural infrastructure be ranked on the last positions in the local population's expectations. 
Mai mult, este posibil ca în topul nevoilor de infrastructură publică din anumite zone ale ţării să fie prioritare alte tipuri de infrastructură (de educaţie, sanitară, de transport etc.), iar infrastructura culturală să se poziţioneze pe ultimele locuri în aşteptările populaţiei locale.
anymore or 3. 
au ales variantele de răspuns 2.
Table 9. 
Nevoia de infrastructură culturală
The need for cultural infrastructure 
Consideraţi că ar fi necesar să
Private (non state-owned) cultural centres 
Centre culturale private (care nu aparţin statului)
This mobility 
Mobilitatea se manifestă cel mai pregnant în
manifests more notably in the case of malls, cinema theatres and parks, even though they are not mentioned on the first positions of the top of infrastructure elements that the population might need. 
cazul mall-urilor, cinematografelor şi parcurilor, chiar dacă acestea nu se regăsesc menţionate pe primele locuri în topul infrastructurii de care populaţia ar avea nevoie.
A possible explanation for these results is precisely the difference between the shaped cultural practices and the nonexisting ones: the respondents that state they go to other localities are those who do not necessarily need these elements in their locality, because they are mobile, they have experienced the respective practices and they have an economic and cultural capital above the average of the community. 
O explicaţie posibilă a acestor rezultate este chiar diferenţa dintre practicile culturale formate şi cele inexistente: cei care declară că merg în alte localităţi reprezintă respondenţii care nu au neapărat nevoie de ele în localitate, datorită faptului ca sunt mobili, au mai experimentat respectivele practici şi au capital economic şi cultural peste media comunităţii.
Mobility driven by the need to access elements of cultural infrastructure 
Mobilitatea în vederea accesului la elemente de infrastructură culturală
Do you go to another locality for... 
Mergeţi în altă localitate pentru...
Private (non state-owned) cultural centres 
Chioşcuri de distribuire a presei
Heritage sites (monuments, historic monasteries, archaeological sites, fortresses) 
Papetării (magazine de caiete, rechizite şcolare etc.)
respondents who answered 2. 
Centre culturale private (care nu aparţin statului)
We used to have, but not anymore or 3. 
Obiective de patrimoniu (monumente, mănăstiri istorice, situri arheologice, cetăţi)
46 Population's perception on the existing infrastructure 
Am avut, dar acum nu mai există sau 3.
In your town/commune are there: 
Am avut, dar acum nu mai există
No, we have never had one 
Papetării (magazine de caiete, rechizite şcolare etc.)
Heritage sites (monuments, historic monasteries, archaeological sites, fortresses) 
Obiective de patrimoniu (monumente, mănăstiri istorice, situri arheologice, cetăţi)
Population's perception on the existing infrastructure 47 
Anticariate (magazine de cărţi şi obiecte vechi
In your town/commune are there: 
Percepţia populaţiei privind infrastructura existentă 47
We used to have, but not anymore 
În oraşul / comuna dumneavoastră există:
No, we have never had one 
Am avut, dar acum nu mai există
In rural areas, the cultural infrastructure elements with the highest degree of perception are, after churches (99%): 
În mediul rural, după biserici (99%), elementele de infrastructură culturală cu gradul de percepţie cel mai ridicate sunt:
• rural culture houses (79%). 
• căminele culturale (79%).
The rural culture houses are still perceived by the inhabitants as representative institutions, despite the fact that just a small part of the rural cultural establishments operate adequately, most of them being in an advanced state of decay or having been assigned another purpose. 
Căminele culturale sunt percepute în continuare ca instituţii reprezentative de către locuitori, în ciuda faptului că doar o mică parte din aşezămintele culturale rurale funcţionează corespunzător, majoritatea fiind într-o stare avansată de degradare sau au primit altă destinaţie.
• specific festivals/ celebrations (59%). 
• festivalurile/ sărbătorile specifice (59%).
Defined as events wherein the rural identity is reproduced, preserved and affirmed, festivals promote the local identity, they strengthen the feeling of belonging to a community and become means of fostering the rural economy. 
Definite ca evenimente în care identitatea rurală este reprodusă, menţinută şi afirmată, festivalurile promovează identitatea locală, întăresc sentimentul de apartenenţă la o comunitate şi devin mijloace de stimulare a economiei rurale.
• stadia (58%) - the sports ground, regardless of its condition, is an important recreational space in rural areas. 
• stadioanele (58%) - terenul de sport, indiferent de gradul de amenajare, este un important spaţiu de recreere din mediul rural.
At the same time, the number of sports grounds grew from 1829 in 2011 to 2265 in 2015 60 due to the various investment programmes used by local public authorities and education institutions61. 
În acelaşi timp, numărul terenurilor de sport a crescut de la 1829 în anul 2011 la 2256 în 201560 prin intermediul diverselor programe de investiţii utilizate de autorităţile publice locale şi de instituţiile de învăţământ61.
60 TEMPO database - time series, field A. 
61 Programul SRL-D.
of green areas has considerably grown62, in the rural environment, due to the National Programme for the Improvement of Environmental Quality63. 
Prin intermediul Programului Naţional de Îmbunătăţire a Calităţii Mediului62, numărul spaţiilor verzi din rural a crescut semnificativ63.
As provided by the Government Emergency Ordinance no. 114/2007 for the amendment of the Government Emergency Ordinance no. 195/2005 on the environment protection64, Romania should have provided 26 square metres of green spaces per inhabitant in every locality, until the end of 2013, on that date the average of green spaces per inhabitant being of 9 square metres. 
Conform Ordonanţei de Urgenţă nr. 114/2007 pentru modificarea şi completarea Ordonanţei de Urgenţă a Guvernului nr. 195/2005 privind protecţia mediului64, România trebuia să asigure 26 metri pătraţi de spaţii verzi pe cap de locuitor în fiecare localitate, până la sfârşitul anului 2013, la acea dată media spaţiilor verzi pe cap de locuitor fiind de 9 metri pătraţi.
• rural libraries (47%) - According to the data of the National Institute of Statistics65, in 2052 communes - out of a total of 2861 - there are public commune libraries66, to which the school libraries belonging to the schools within the locality must be added. 
• bibliotecile din mediul rural (47%) - Conform datelor Institutului Naţional de Statistică65, în 2052 de comune dintr-un total de 2861, există biblioteci publice comunale66, cărora li se adaugă bibliotecile şcolare aferente unităţilor şcolare prezente pe raza localităţii.
66 Defined according to the Law on Libraries no. 334/2002 as "encyclopaedic libraries in the service of a local community". 
66 Definite conform Legii Bibliotecilor nr. 334/2002 drept „biblioteci de tip enciclopedic puse în slujba unei comunităţi locale".
48 Regional differences in the perception on the network of cultural institutions 
48 Diferenţe regionale în percepţia reţelelor de instituţii culturale
Regional differences in the perception on the network of cultural institutions 
Diferenţe regionale în percepţia reţelelor de
This section presents an analysis of the public infrastructure of distribution of cultural goods and services in Romania from the standpoint of the territorial distribution of resources and population's access. 
Această secţiune reprezintă o analiză a infrastructurii publice de distribuţie a bunurilor şi serviciilor culturale din România din perspectiva distribuţiei teritoriale a resurselor şi a accesului populaţiei.
The cultural infrastructure within the public space is influenced by a range of successive transformations; there are both periods of development and periods of stagnation or regress of the cultural sector. 
Infrastructura culturală din spaţiul public este influenţată de o suită de transformări succesive, existând atât perioade de dezvoltare a sectorului cultural, cât şi perioade de stagnare sau regres.
Furthermore, there are both areas of cultural desertification and minimalism of cultural endowment/equipment and areas with a diverse cultural offer. 
De asemenea, există deopotrivă zone caracterizate de deşertificare culturală şi minimalism al echipării/dotării culturale şi zone cu o ofertă culturală diversificată.
Hereinafter we shall analyse the distribution of the perception on the cultural infrastructure depending on development regions, by correlating the percentages of respondents who have cultural infrastructure elements in their locality with the number of the respective institutions as reflected in the official statistics. 
În cele ce urmează vom analiza felul în care se distribuie percepţia infrastructurii culturale în funcţie de regiunile de dezvoltare, corelând procentele respondenţilor care au elemente de infrastructură culturală în localitatea lor, cu numărul instituţiilor respective aşa cum este reflectat în statisticile oficiale.
Table 12 presents the ranking of the cultural infrastructure distribution on development regions; the percentages represent the statistical weight of the inhabitants who mentioned they had these resources at the moment of the survey. 
Tabelul 12 prezintă clasamentul distribuţiei infrastructurii culturale pe regiuni de dezvoltare, procentele reprezentând ponderea locuitorilor care au menţionat că dispun în prezent de aceste resurse.
Ranking of the development regions depending on the existing cultural resources identified by the respondents 
Ierarhia regiunilor de dezvoltare în funcţie de resursele culturale existente identificate de respondenţi
Percentage of respondents who perceive the existence of the 23 resources in their locality 
Procentul respondenţilor care percep Regiune de dezvoltare existenţa celor 23 de resurse în localitatea
The Bucharest-Ilfov region is perceived as the area with the most numerous cultural resources, as over 44% of the respondents state that they have all the cultural infrastructure elements in their proximity. 
Regiunea Bucureşti-Ilfov, este percepută ca zona cu cele mai multe resurse culturale, peste 44% din respondenţi declarând că au în proximitate toate elementele de infrastructură culturală.
This is the development region with the highest density of population - 1,232 inhabitants/sq. km,67 because it includes the country's capital city, compensating the low distribution of the population, as well as cultural infrastructure elements specific to the county of Ilfov. 
Aceasta este regiunea de dezvoltare cu cea mai mare densitate de populaţie - 1.232 locuitori/ kmp,67 datorită faptului că include capitala ţării, compensând distribuţia redusă de populaţie, dar şi de elemente de infrastructură culturală specifice judeţului Ilfov.
For this reason, in all the situations analysed in the following lines, Bucharest-Ilfov strikes a discordant note as compared to the rest of the presented regions. 
Din acest motiv, în toate situaţiile analizate în rândurile următoare, Bucureşti-Ilfov face nota discordantă faţă de restul regiunilor prezentate.
The total number of libraries in Romania is quite high and mostly represents the effect of the special law under which every administrative and territorial unit has the obligation to own at least one public library68. 
Numărul total al bibliotecilor din România este destul de ridicat şi reprezintă în mare parte efectul legii speciale prin care fiecare unitate administrativ-teritorială are obligaţia de a deţine cel puţin o bibliotecă publică68.
The relation between the number of active libraries and the population's perception on them is characterised by uniformity in the case of the development regions North-East, Centre, North-West, West and South-West (see Map 1). 
Relaţia dintre numărul de biblioteci active şi percepţia populaţiei asupra existenţei acestora este caracterizată de uniformitate în cazul regiunilor de dezvoltare Nord-Est, Centru, Nord-Vest, Vest şi Sud-Vest (vezi Harta 1).
Ironically, in the South-East development region, where there are only 50 operating libraries per 100,000 inhabitants, the respondents perceive the existence of these institutions in a proportion of 91%, above the general average. 
În mod paradoxal, în regiunea de dezvoltare Sud-Est, în care funcţionează doar 50 de biblioteci la 100.000 de locuitori, respondenţii percep existenţa acestor instituţii în proporţie de 91%, peste media generală.
67 TEMPO database - time series, field A. 
67 Baza de date TEMPO - serii de timp, domeniul A.
POPULATION AND DEMOGRAPHIC STRUCTURE, sub-field 2. 
POPULAŢIE ŞI STRUCTURA DEMOGRAFICĂ, subdomeniul 2.
RESIDENT POPULATION - POP106A - Resident population on July 1st on age groups, sex, residence areas, macro-regions and counties 
POPULAŢIA REZIDENTĂ '- POP106A Populaţia rezidentă la 1 iulie pe grupe de vârstă, sexe, medii de rezidenţă, macroregiuni, regiuni de dezvoltare şi judeţe
68 Law no. 334/2002 with subsequent amendments 
68 Legea nr. 334/2002 cu modificările şi completările ulterioare
50.88 active libraries per 100 000 inhabitants 
x Număr total de biblioteci active
Population's perception on the existence of libraries in the residence locality 
Q Percepţia populaţiei asupra existenţei bibliotecilor în localitatea de reşedinţă
The situation is slightly different for cinema theatres, as compared to the public libraries. 
În cazul cinematografelor situaţia este puţin diferită în comparaţie cu bibliotecile publice.
The development regions Bucharest-Ilfov and West, which scored the highest weights reported per 100,000 inhabitants, had similar percentages of the perception (57% and 48%, respectively). 
Regiunile de dezvoltare Bucureşti-Ilfov şi Vest care au înregistrat cele mai mari ponderi raportate la 100.000 de locuitori, au avut procente ale percepţiei similare (57% şi respectiv 48%).
On the other hand, regions 
În schimb, regiuni cu acelaşi
with the same level of weight, such as South-West and SouthEast record differences from each other of almost 10 per cent in perception. 
nivel al ponderii, Sud-Vest şi Sud-Est înregistrează diferenţe una faţă de alta de aproape 10 procente la percepţie.
0.41 active cinema theatres per 100 000 inhabitants 
50 Diferenţe regionale în percepţia reţelelor de instituţii culturale
11 cinema theatres 0.45 /iooooo* 
0,41 cinematografe active la 100.000 de locuitori
x Total number of active cinema units (cinema theatres and caravans) at the development region level 
x Număr total de unităţi cinematografice active (cinematografe şi caravane) la nivelul regiunii de dezvoltare
x Total number of active cinema theatres per 100000 inhabitants 
x Număr total de cinematografe active raportat la 100.000 de locuitori
□ Population's perception on the existence of cinema theatres in the residence locality 
□ Percepţia populaţiei asupra existenţei cinematografelor în localitatea de reşedinţă
5.3 Museums and public collections 
5.3 Muzee şi colecţii publice
The distribution of museums at the level of the development regions highlights the lack of a causality relation between the size of the museum infrastructure and the population's perception. 
Distribuţia muzeelor la nivelul regiunilor de dezvoltare evidenţiază lipsa unei relaţii de cauzalitate între mărimea infrastructurii de instituţii muzeale şi percepţia populaţiei.
For example, the inhabitants in the Centre Region 
De exemplu, locuitorii din Regiunea Centru percep într-un procent
perceive the existence of museums in a lower percentage, although the weight of museums is the highest69, as compared 
mai scăzut prezenţa muzeelor, deşi ponderea acestora este cea mai mare69, în comparaţie cu cei din regiunile Bucureşti-Ilfov
Regional differences in the perception on the network of cultural institutions 51 
Diferenţe regionale în percepţia reţelelor de instituţii culturale 51
to those in the regions Bucharest-Ilfov and West, where lower weights are recorded. 
şi Vest, unde se înregistrează ponderi cu mult mai scăzute.
Although they have similar weights of museums in relation to the number of inhabitants, the regions 
Deşi au ponderi similare ale muzeelor raportat la populaţie, regiunile Nord-Vest, Nord-Est, Sud-Vest şi Sud Muntenia
North-West, North-East, South-West and South Muntenia record very significant differences in the public perception (of around 20 per cent in some cases). 
înregistrează diferenţe foarte mari în percepţia publică (de aproximativ 20 de procente în unele cazuri).
Map 3. 
Harta 3.
Museums and public collections 
Muzee şi colecţii publice
731 active public collections and museums 
731 de muzee şi colecţii publice active
active museums and collections per 100 000 inhabitants 
x Număr total de muzee şi colecţii publice active la nivelul regiunii de dezvoltare
Q Population's perception on the existence of public collections and museums in the residence locality 
2,17 muzee şi colecţii active la 100.000 de locuitori
52 Regional differences in the perception on the network of cultural institutions 
52 Diferenţe regionale în percepţia reţelelor de instituţii culturale
Theatres in the West and Bucharest-Ilfov regions seem to be the most visible (54% and 56%, respectively), while at the other end 
Teatrele din regiunile Vest şi Bucureşti-Ilfov par a fi cele mai vizibile (54% şi respectiv 56%), iar la extrema cealaltă se află
there is the South region, with only 16 per cent - and this is the region with the lowest number of theatres (see Map 4). 
regiunea Sud cu doar 16 procente, zonă care şi dispune de cel mai mic număr de teatre (vezi Harta 4).
As far as the population's perception is concerned, the Centre and SouthWest regions score percentages similar to the national score (33%). 
Regiunile Centru şi Sud-Vest înregistrează procente ale percepţiei populaţiei similare cu cel înregistrat la nivel naţional (33%).
Map 4. 
Harta 4.
Theatres (drama and animation) 
Teatre (dramatice şi de animaţie)
0.49 active theatres per 100 000 inhabitants 
5 teatre dramatice 3 teatre de animaţie
98 active (drama and animation) theatres 
q 5 teatre dramatice ° 3 teatre de animaţie
12 drama theatres ^'■'1 8 animation theatres 
3 teatre de animaţie 0,24/iqo ooo|
o 5 drama theatres ° 3 animation theatres 
g 4 teatre dramatice ° 2 teatre de animaţie
□ Population's perception on the existence of theatres in the residence locality 
2a 23 teatre dramatice 1 teatru de animaţie
70 In order to correlate the generic option Theatres of the question Do you have in your locality...? with the number of cultural institutions, we chose to gather the number of drama and animation theatres in a common indicator 
..? cu numărul de instituţii culturale, am ales să adunăm într-un indicator comun numărul de teatre dramatice şi numărul de teatre de animaţie.
Regional differences in the perception on the network of cultural institutions 53 
Diferenţe regionale în percepţia reţelelor de instituţii culturale 53