natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As we noticed significant differences from the viewpoint of the space where the film cultural consumption takes place, we developed our analysis by differentiating between the public space - represented by movie theatres, as well as other projection locations - and the domestic space - represented by the home / at home, each individual's personal space, ideal for including the new multiple technological possibilities to watch films. 
Remarcând diferenţe notabile din perspectiva spaţiului în care se desfăşoară consumul cultural de filme, am dezvoltat analiza noastră discriminând între spaţiul public - reprezentat de cinematografe, alături de alte locaţii de proiecţie şi spaţiul domestic - reprezentant de casă / acasă, spaţiul personal al fiecărui individ, ideal pentru înglobarea multiplelor noi posibilităţi tehnologice de vizionare de filme.
By theoretically framing our undertaking within the paradigm of reflexive modernity and by resorting to concepts like social reflexivity, social and cultural identity, everyday life, we set the goal to analyse how people interact with films, we wanted to observe what the public does with the film they consume, how they react after watching a film and how they review and adjust their actions, driven by the desire to give their own interpretation to the consumed films, from their position of active audience. 
Încadrând teoretic demersul nostru în paradigma modernităţii reflexive şi apelând la concepte precum reflexivitate socială, identitate socială şi culturală, viaţă cotidiană, ne-am propus să analizăm modul de interacţiune al oamenilor cu filmele, am dorit să observăm ce face publicul cu filmul pe care îl consumă, cum reacţionează în urma vizionării şi cum - din poziţia de public activ - îşi revede şi îşi ajustează acţiunile în dorinţa de a da proprii interpretări filmelor consumate.
In order to achieve the objectives we set, the analysis is unfolded on four main research themes. 
Pentru a atinge obiectivele setate, analiza se desfăşoară după patru teme principale de
In order to capture the importance given to the film consumption as cultural activity in the public space, we distinctively analysed the perception on the existence of movie theatres and the perception on the need for a movie theatre. 
Pentru a surprinde importanţa acordată consumului de film ca activitate culturală în spaţiul public, au fost cercetate în mod distinct percepţia asupra existenţei cinematografelor şi percepţia asupra nevoii de cinematograf.
The second theme aims at analysing the consumption behaviour and the motivations for the increase of the cultural consumption of films. 
A doua temă urmăreşte analiza comportamentului de consum şi motivaţii pentru creşterea consumului cultural de film.
The third research theme aims at identifying the public's film preferences, and for this purpose, we considered influencing factors such as the genres of the watched films, the origin of production and other personal satisfaction criteria of the spectator when watching a film. 
A treia temă de cercetare urmăreşte identificarea preferinţelor de film ale publicului, în acest scop fiind luaţi în considerare factori de influenţă precum genurile de filme vizionate, tematicile de conţinut ale filmelor vizionate, originea producţiei şi alte criterii de satisfacţie personală a spectatorului la vizionare.
As far as Romanian films are concerned, we included a short analysis of the public's perception on the films deemed to belong to the New Romanian Cinema. 
Cu referire la filmul autohton, am inclus o scurtă analiză a percepţiei publicului asupra filmelor considerate ca făcând parte din Noul Cinema Românesc.
Starting from the fact that the film public is naturally nonhomogenous as a whole, the fourth research theme aims at presenting several film consumers' profiles - homogenous groups,basically outlined around the film consumption behaviour. 
Plecând de la faptul că publicul de filme este în mod natural neomogen la nivelul întregului său, a patra temă de cercetare urmăreşte prezentarea unor profiluri de consumator de film, subgrupuri omogene conturate în primă instanţă după comportamentul de vizionare de filme.
The diversity of film watching practices within the domestic space 
Diversitatea practicilor de vizionare a filmelor în spaţiul domestic
The cultural consumption of films is more and more shaped by the development of the new information technologies, which continuously expands the range of technical devices used as support for watching films and which, as a direct consequence, causes major changes in the film spectator's consumption behaviour. 
Consumul cultural de film este într-o măsură tot mai mare modelat de dezvoltarea noilor tehnologii informaţionale, care extinde continuu panoplia dispozitivelor tehnice folosite ca suport pentru vizionarea de filme şi care, ca o consecinţă directă, produce modificări importante în comportamentul de consum al spectatorului de film.
The data of the European report A Profile of Current and Future Audio Visual Audience1, published in 2013, systemise the habits of using the film watching platforms at European level and show that television, home video systems and cinema are the most frequently mentioned as being used on a wide scale for watching films, as follows: 
Date publicate în raportul european A Profile of Current and Future Audio Visual Audience1, publicat în 2013, sistematizând obiceiurile de utilizare a platformelor de vizionare de film la nivel european, arată că televizunea, sistemele home-video şi cinematograful sunt cel mai des menţionate ca fiind utilizate pe scară largă pentru vizionarea de filme, astfel:
» 90% of the film consumers watch films on TV (free and paid TV), 
» 90% dintre consumatorii de film vizionează filme la TV (televiziune gratuită plus televiziune contra cost),
» 89% of the film consumers watch films on home-video support (free downloads from the Internet, DVD, Blu-ray and VHS in this order), 
» 89% dintre consumatorii de film vizionează filme de pe suport home-video (descărcări gratuite de pe internet, DVD, Blu-ray şi VHS - în această ordine),
» 87% of the film consumers watch films in movie theatres (multiplexes and traditional movie theatres), 
1 European Commission, A Profile of Current and Future Audio
» 62% of the film consumers watch films online (available online for free and for a fee via VOD - video on demand - services), 
» 62% dintre consumatorii de film vizionează filme online (disponibile gratuit online şi contra cost prin servicii VOD - video on demand),
» The practice of watching films within film festivals and clubs records an average of 31%2. 
» cu o medie de 31%, este înregistrată practica vizionării de filme în cadrul festivalurilor şi cluburilor de film2.
In the hierarchy of the European countries which participated in this research, Romania is ranked the last, with only 71% of the respondents stating that they watch films at the movie theatre, as compared to Poland (94%) and the United Kingdom, Spain and Denmark (93%); on the other hand, Romania stands out with a percentage of 40% as regards the practice of watching films within film festivals and clubs, over-ranked only by Poland (45%) and followed by Lithuania (37%)3. 
În ierarhia ţărilor europene participante la această cercetare, România se clasează pe ultimul loc cu doar 71% dintre respondenţii care spun că vizionează filme la cinematograf, faţă de Polonia (94%) şi de Regatul Unit, Spania şi Danemarca (93%); pe de altă parte, România este remarcată cu un procent de 40% în ce priveşte practica vizionării de filme în cadrul festivalurilor şi cluburilor de film, fiind devansată doar de Polonia (45%) şi urmată de Lituania (37%)3.
The analysis in terms of the frequency of using the platforms shows that those who stated they used television as a platform perform this activity on a daily basis - 41% of them - and 2-3 times a week - 25% of them. 
Analiza în termenii frecvenţei de utilizare a platformelor indică faptul că cei care au declarat că folosesc televiziunea ca platformă desfăşoară această activitate zilnic - 41% dintre ei - şi de 2-3 ori pe săptămână - 25% dintre ei.
According to the data of the same report, the systematisation on the technical devices used for watching films records the following results: 
Sistematizarea după dispozitivele tehnice folosite pentru vizionarea de filme - arată date ale aceluiaşi raport european - înregistrează următoarele rezultate:
» 85% of the film consumers use the computer for watching films (either via downloads or online streaming; free or paid); 
» 85% dintre consumatorii de film utilizează computerul pentru vizionarea de filme (fie pentru descărcări - downloads, fie pentru vizionarea online - streaming; gratuit sau contra cost);
» 84% of the film consumers use home cinema systems to watch films; 
» 84% dintre consumatorii de film utilizează sisteme home-cinema pentru vizionarea de filme;
» 81% of the film consumers use DVD / Bluray / VHS to watch films; 
» 81% dintre consumatorii de film utilizează DVD / Blu-ray / VHS pentru vizionarea de filme;
» 75% of the film consumers use standard TV to watch films; 
» 75% dintre consumatorii de film utilizează TV standard pentru vizionarea de filme;
» 72% of the film consumers use flat screen TV to watch films; 
» 72% dintre consumatorii de film utilizează TV cu ecran mare pentru vizionarea de filme;
» 62% of the film consumers use tablets / iPads to watch films; 
» 62% dintre consumatorii de film utilizează tabletă / iPad pentru vizionarea de filme;
» 40% ofthe film consumers use smartphone to watch films. 
» 40% dintre consumatorii de film utilizează smartphone pentru vizionarea de filme.
The highest frequency (“frequently”) is recorded for spectators who watch films on big screen TVs (44%), standard TVs (41%), computer (36%) and home cinema devices (31%)5. 
Cu cea mai mare frecvenţă („deseori”), spectatorii folosesc pentru vizionarea de film televizoarele cu ecran mare (44%), televizoarele standard (41%), computerul (36%) şi dispozitive home-cinema (31%)5.
Watching films at the cinema, even though for some spectator categories remains an important part of their film consumption, is overall a mainly occasional practice, while the most usual practice is watching films at home, on TV. 
Vizionarea de filme la cinematograf, chiar dacă pentru unele categorii de spectatori rămâne în continuare parte importantă a dietei de consum de film, este, per ansamblu, o practică mai degrabă ocazională, practica cea mai uzitată fiind vizionarea filmelor acasă, la televizor.
In some cases, the projection of some films in movie theatres rather works as a preview, the film launch in such movie theatres being just one part of the publishing conglomerate based entirely on broadcasting the film on electronic media (TV networks, home video systems, DVD, VOD services), on merchandising and cross-promotion activities as well as on organising dedicated events6. 
În unele cazuri, difuzarea în cinematografe a unor filme funcţionează mai degrabă ca previzualizare (preview), lansarea în cinematografe reprezentând doar o parte a conglomeratului de expunere ce se bazează în întregul său pe difuzarea filmului prin intermediul mediei electronice (reţele TV, sisteme home-video, DVD, servicii VOD), pe activităţi de merchandising şi cross-promotion şi pe expunerea prin organizarea de evenimente speciale dedicate.
Having the advantage of quasi-instantaneous publishing in time and space, social media activities have gained more and more influence. 
6 Beneficiind de avantajul difuzării în timp şi spaţiu cu o viteză de propagare cvasi-instantanee, o influenţă tot mai însemnată o au activităţile de social media.
On the other hand, for precisely the same reasons, television created an opportunity space for the cinema, upon which it simultaneously “bestowed” symbolic capital and a dominant position in the cultural hierarchy which television itself had inaugurated8. 
Pe de altă parte, din exact aceleaşi motive, televiziunea a creat prin apariţia sa un spaţiu de oportunitate pentru cinema, căruia i-a „dăruit” simultan capital simbolic şi o poziţie dominantă în ierarhia culturală pe care de una singură a instaurat-o.
Thus, the watching practices - already altered by the appearance of the television - were completed with an even bigger filter on what was consumed and particularly on the time of watching a film. 
Astfel, la practicile de vizionare deja modificate de apariţia televiziunii s-a adăugat un mai mare filtru asupra a ceea ce se consuma şi, mai ales, asupra momentului când se dorea a fi vizionat un film.
The situation takes a new turn in the mid'80s, when the construction of multiplex-type movie theatres starts (multiplexes are spaces with several projection screens, improved technical conditions for the projection and other additional facilities - free parking, near-by commercial spaces etc.). 
Situaţia ia o turnură nouă pe la mijlocul anilor ‘80, când încep să fie construite cinematografele de tip multiplex (spaţii dotate cu mai multe ecrane de proiecţie, condiţii tehnice de proiecţie îmbunătăţite şi alte facilităţi suplimentare oferite - parcare gratuită, spaţii comerciale în apropiere etc.).
However, the spectacular evolution of the new information technologies will again move the film watching practices from the public to the domestic space in the mid-2000s. 
Totuşi, evoluţia spectaculoasă a noilor tehnologii informaţionale face ca de pe la mijlocul anilor 2000, practicile de vizionare de film să se deplaseze din nou din spaţiul public înspre spaţiul domestic.
Thus, Putnam puts together the pieces of a picture of individualism, by considering that the manner in which we use our spare time is radically privatised and individualised. 
În acord cu Robert Putnam10, dezvoltarea continuă în domeniul noilor tehnologii informaţionale este un principal motiv pentru care timpul liber ne lipseşte din ce în ce mai mult ne confruntăm în prezent cu o transformare tehnologică a timpului liber.
national institute for research and cultural training 
Vizionarea de filme acasă vs vizionarea de film la cinema
The need for cinema / film 
practici de vizionare, preferinţe si profiluri de spectator
By positioning it as a way to reach the discussion of other important themes (i.e. the critique of ideology), the philosopher and cultural critic Slavoj Zizek13 thinks that “in order to understand today's world, we need cinema / films. 
Poziţionându-l ca o cale de a ajunge la discutarea altor teme cu importanţă (i.e. critica ideologiei), filozoful şi criticul cultural Slavoj Zizek14 consideră că „pentru a înţelege lumea de astăzi, avem nevoie de cinema / film.
Only through cinema can we attain that crucial dimension that we are not prepared to face in reality”. 
Doar prin cinema ajungem la acea dimensiune, crucială, cu care nu suntem pregătiţi să ne confruntăm în realitate.”
In this respect, the film, as social practice, is a manner of understanding the world we live in. 
Filmul, ca practică socială, este în acest sens o cale pentru a înţelege lumea în care trăim.
13 Slavoj Zizek, The Pervert's Guide to Cinema (2006), director Sophie Fiennes, scriptwriter Slavoj Zizek. 
13 Andre Bazin, Ce este cinematograful?, p.IX.
consumul de film si cinema. 
14 Slavoj Zizek, The Pervert's Guide to Cinema (2006),
practici de vizionare, preferinţe si profiluri de spectator 
regizor Sophie Fiennes, scenariu Slavoj Zizek.
When there are more options for the public, the concept of choice develops, and this is the moment which Ang sees as the moment of the active audience's birth: when the audience is invited (and forced) to make choices. 
În acord cu rezultatele Eurobarometrului Cultural Access and Participation publicat în 2013, la nivelul întregului spaţiu european, în ultimii ani a fost înregistrată o tendinţă de declin generalizat de participare a populaţiei la majoritatea activităţior culturale.
However, the main two reasons mentioned by the population for this poor participation are: the lack of interest and the lack of time. 
Comisia Europeană a creat Programul Europa Creativă 2014-2020,, în cadrul căruia prin componenta MEDIA17 sunt propuse, alături de alte
programmes/creative-europe/opportunities/audiovisualsupport/index_en.html. 
Consumul de film, proces cultural reflexiv în viaţa cotidiană
In Romania, the interface for the information referring to the funding opportunities in these programmes is the Creative Europe Desk Romania, within the Project Management Unit of the Ministry of Culture http://www.media-romania.eu/ 
Aderând la situarea paradigmatică propusă de sociologul britanic Anthony Giddens, trăim un prezent de tranziţie - de la prima modernitate la postmodernism -, o perioadă pe care sociologul o numeşte epoca modernităţii reflexive.
When considering the paradigmatic position proposed by the British sociologist Anthony Giddens, we are now living in a present of transition - from the first modernity to postmodernism -, a period which the sociologist calls the age of reflexive modernity. 
infor-maţii care apar cu referire la chiar acele practici19, ele nemaifiind date structural, ci rezultând, fiind negociate activ între acţiunea umană (agency) şi structura socială, între individ şi cotidian.
In Giddens' view, “living in an information age [...] means an increase in social reflexivity”19. 
În viziunea lui Giddens, „a trăi în era informaţională înseamnă o amplificare a reflexivităţii sociale”20.
And, in Tony Bennett's opinion, everyday life - as a space where the plurality of cultural values enhances reactions - makes the individuals more reflexive when they define themselves, when they define their relationships with the others and their place in the physical and symbolical order of things20. 
Iar viata cotidiană în opinia lui Tony Bennett - ca spaţiu în care pluralitatea valorilor culturale potenţează reacţii face ca indivizii să fie mai reflexivi atunci când aceştia se autodefinesc, când îşi definesc relaţiile cu ceilalţi şi locul lor în ordinea fizică şi simbolică a lucrurilor.
Michel de Certeau believes that the cultural structure of everyday life is reconsidered today as a series of contradictory discourses and practices through which the world is permanently defined and redefined21, a “battlefield” where individuals struggle to obtain space to construct their identity. 
Structura culturală a cotidianului - consideră Michel de Certeau este reconsiderată azi ca serie de discursuri contradictorii şi practici prin care lumea este continuu definită şi redefinită22, „teren” unde indivizii luptă să dobândească spaţiu pentru a-şi construi identitatea.
21 Michel de Certeau cited by Andy Bennett in Culture and Everyday Life, p.56 
22 Michel de Certeau preluat de Andy Bennett în Culture and Everyday Life, p.56
As our undertaking deals with an analysis from the viewpoint of consumption, we considered that a better understanding of cinema requires the inclusion of the public as an active factor in this equation. 
Cercetarea care a stat la baza acestui capitol s-a derulat prin intermediul sondajului realizat la nivel naţional din cadrul studiului Barometrul de Consum Cultural.
Our analysis aims at highlighting a series of results referring to the film consumption and film consumers, which coincides, from a systemic perspective wherein the elements transmittermessage-receiver exist in an inter-dependent relation, with the analysis of the receiver and the presentation of several audience (consumption) indicators. 
Cu atât mai mult cu cât în demersul nostru este vorba despre o analiză din perspectiva consumului, am considerat că o bună înţelegere a cinemaului necesită includerea în ecuaţie a publicului drept factor activ.
Gordon Gray, Cinema: a visual anthropology, p.110 
Ne propunem aşadar să observăm ce face publicul cu filmele pe
space and film watching platforms in the domestic space. 
proximităţii infrastructurii de cinematografe.
Using the same framework, we furthermore researched motivations for the increase of the cultural consumption of film. 
Utilizând acelaşi cadru, au fost mai apoi cercetate motivaţii pentru creşterea consumului cultural de film.
Subsequently, apart from the general framework, we separately analysed the film non-consumption in the public space (i.e. nonconsumers of films in movie theatres). 
Mai apoi, extras din cadrul general, a fost analizat în mod distinct non-consumul de film în spaţiul public (i.e. nonconsumatorii de filme în cinematografe).
The third research theme aims for the identification of the consumer's film preferences. 
A treia temă de cercetare urmăreşte identificarea preferinţelor de film ale consumatorului.
For this purpose, we considered influencing factors, such as: the film genres viewed, the themes of the films viewed, their production origin, other criteria for the viewers' personal satisfaction when watching a film. 
În acest scop au fost luaţi în considerare factori de influenţă precum: genurile de filme vizionate, tematicile de conţinut ale filmelor vizionate, originea producţiei acestora, alte criterii de satisfacţie personală a spectatorilor la vizionare.
The fourth research theme aims at presenting several spectator profiles. 
A patra temă de cercetare urmăreşte prezentarea unor profiluri de spectator.
These profiles are the result of regrouping the film audience - naturally non-homogenous at general level - into several distinct, intrinsically homogenous sub-groups. 
Aceste profiluri sunt rezultatul unei regrupări a publicului de film - în mod natural neomogen la nivelul întregului -, în câteva subgrupuri, distincte între ele şi omogene în interiorul lor.
As this is a research that focuses on several themes simultaneously, we sought for an optimal dimension of the section of questions on the film consumption. 
Fiind vorba despre o cercetare care a vizat mai multe teme simultan, am căutat o dimensionare optimă a secţiunii de întrebări referitoare la consumul de film.
In order to increase our chances to obtain precise, valuable information, we did our best to formulate the questions as simply as possible. 
Pentru a ne spori şansele de a obţine informaţie precisă, valoroasă, am căutat să formulăm întrebările cât mai simplu.
Finding inspiration in the experience of other researchers, who focused on “sensitive” topics, we paid attention to the language we used - the case of the questions referring to film consumptionrelated piracy. 
Inspirându-ne din experienţa altor cercetări care au vizat subiecte „sensibile”, am fost atenţi la limbajul folosit - este cazul întrebărilor care fac referire la pirateria în materie de consum de film.
Thus, for the answer confirming the piracy practice, instead of “I have pirated/ torrented films over the Internet”, we used “I have downloaded films for free from the Internet via fast download torrent protocols”. 
Astfel, pentru varianta de răspuns care confirmă utilizarea acestei practici, în loc de „Am piratat / Am torrentat filme de pe internet” am folosit formularea „Am descărcat filme gratuit de pe internet prin intermediul protocoalelor de descărcare rapidă de tip torrent”.
I. Perception on the movie theatre infrastructure 
I. Percepţia asupra infrastructurii de cinematografe
On the background of a deficient infrastructure as compared to the European average24, of a limited possibility to choose watching a film at a cinema25 as a cultural activity in one's residence locality, Romania has been recording a constant increase of the number of film spectators in movie theatres26, first of all due to the increase of the number of multiplex-type movie theatres. 
În condiţiile unei infrastructuri deficitare în comparaţie cu media europeană25, a posibilităţii limitate de a alege ca activitate culturală vizionarea unui film la cinema26 în localitatea de rezidenţă, România înregistrează în ultimii ani o creştere constantă a numărului de spectatori de filme în cinematografe27, datorată în primul rând creşterii numărului de cinematografe de tip multiplex.