natgillin/translations-raw huggingface dataset:
the independent sector is the degree of novelty of the independent theatres' offer, which managed to attract a loyal public, prone to discover another experience. 
diferenţa dintre publicul instituţiilor publice şi publicul sectorului independent este gradul de noutate al ofertei teatrelor independente, ce a reuşit să atragă un public fidel, dispus să descopere o altă experienţă.
the fact that the consumption habit takes shape and comes to prominence quite slowly. 
La început publicul tânăr se va duce spre locurile unde a
At first, the young public will go to places where they were taught to go or where the offer remains within “secure” limits. 
fost învăţat să meargă sau acolo unde oferta se menţine între nişte limite oarecum „garantate”.
Only after becoming a frequent consumer shall the theatre spectator choose the alternative forms. 
Abia după ce a devenit consumator frecvent, spectatorul de teatru va opta pentru formele alternative.
still framed within the Swedish Buffet-type of consumption (as some theorists call it): the spectators are used to choose from an assorted repertoire. 
Publicul de teatru este mai conservator, preferând teatrul clasic (36%) şi comediile (55%) desfăşurate în instituţiile de spectacol (62%) sau în aer liber (27%).
At the same 
Graficul 14.
time, more and more cafes and bars hosting theatre performances are emerging, attracting a significant 19% of the total respondents. 
Preferinţele publicului bucureştean în ceea ce priveşte locaţia de desfăşurare a
performing arts, between mere literacy and elitism 
Sectorul independent este mult mai vizibil în cazul festivalurilor organizate în Bucureşti.
While the first place in the top of the Bucharest public's participation in festivals is taken by the already traditional George Enescu Festival, the second and third places are taken by two private music festivals. 
Dacă pe primul loc în clasamentul participării publicului bucureştean la festivaluri se află Festivalul George Enescu, un festival de tradiţie, pe locul al doilea şi al treilea se află două festivaluri muzicale private.
The festivals presented below use a wide range of marketing techniques to attract a diverse public, made both from the spectators loyal to an artistic genre, and from accidental spectators. 
Festivalurile prezentate mai jos utilizează o gamă largă de acţiuni marketing pentru atragerea unui public divers, format atât din spectatorii fideli unui gen artistic,
For the public of these 
cât şi în spectatorii accidentali.
festivals, the artistic act is less important, as compared to the entire experience of participation, a unique experience, shared with people having the same preferences. 
Pentru publicul acestor festivaluri, actul artistic este mai puţin important, comparativ cu întrega experinţă a participării, o experienţă unică, împărtăşită cu persoane ce au aceleaşi preferinţe.
Compared to the performances organised within institutions, where the theatre genre attracts the most part of the public, festivals focus more on the musical genre. 
Comparativ cu spectacolele organizate în cadrul stagiunilor, unde genul teatral atrage cea mai mare parte a publicului, în cazul festivalurilor, accentul cade pe genul muzical.
Graph 16. 
Graficul 15.
Attendance degree for the main festivals in Bucharest 
Gradul de frecventare a principalelor festivaluri din Bucureşti
The festivals presented in Graph 16 focus on various artistic genres, and this is why their public is different. 
Festivalurile prezentate în Graficul 15 sunt axate pe diferite genuri artistice, de aceea publicul lor este diferit.
The 8% attendance of the George Enescu Festival is explained through its status as the most promoted Romanian festival. 
Participarea a 8% din respondenţi la concertele din cadrul Festivalului George Enescu este explicată de faptul că acesta este cel mai promovat festival românesc.
The percentages of respondents who attend the other music festivals reflect their interest in the musical genres. 
Procentele respondenţilor care participă la celelalte festivaluri muzicale reflectă interesul acestora pentru genurile muzicale.
performing arts, between mere literacy and elitism 
Decizia de participare bazată
* I compared to the other sources of information, fact that respondents in a certain category of 
pe informaţii de încredere este mai sigură şi mai rapidă.
may be explained through the lack of informa- age do not have the habit of Internet searching. 
Nivelul mediu al utilizării internetului ca sursă de informare (chiar şi site-ul teatrului), comparativ cu celelalte surse de informare
The general positive trend is based on the phenomenon of respondents' attaining literacy in the field, not on the increase of the attendance frequency. 
Trendul general pozitiv se bazează pe fenomenul de alfabetizare a respondenţilor şi nu pe creşterea frecvenţei de participare.
The percentage of loyal spectators, more selective and critical towards the productions they view, has decreased. 
Procentul spectatorilor fideli, mult mai selectivi şi mai critici faţă de producţiile vizionate, s-a redus.
This may be a challenge for the professionals, who risk being content with the increased number of spectators, but will not benefit from an active, critical reception. 
Acest lucru poate constitui o provocare pentru profesionişti care riscă să fie mulţumiţi de numărul crescut al spectatorilor, dar nu vor mai beneficia de o receptare activă cu atitudine critică.
The increase of the percentage of accidental spectators and the decrease of the loyal public may have negative effects on the public cultural institutions, as well as on other cultural organisations. 
Creşterea procentului spectatorilor accidentali şi reducerea publicului fidel pot avea efecte negative asupra instituţiilor publice de cultură, dar şi asupra altor organizaţii culturale.
It is true that a quantitative growth of the consumption may lead to a qualitative leap, but there is a danger of losing the loyal public, because the used messages have changed. 
Este adevărat că o progresie cantitativă de consum poate duce şi la un salt calitativ, dar există pericolul pierderii publicului fidel, pentru că s-au schimbat mesajele folosite.
In their attempt to attract more and more spectators, the cultural managers seem to have reduced the rigorism of the artistic act. 
În încercarea de a atrage un număr cât mai mare de spectatori, managerii culturali par a fi redus exigenţa actului artistic.
On a short and medium term, the cultural managers should be concerned with ensuring a balance between keeping the loyal audience and educating new segments of spectators. 
Pe termen scurt şi mediu aceştia din urmă ar trebui să fie preocupaţi de asigurarea unui echilibru între fidelizarea publicului vechi şi educarea unor noi segmente de spectatori.
Maintaining the high quality of the productions contributes to the spectator retention. 
Menţinerea calităţii producţiilor oferite contribuie la menţinerea publicului fidel.
On the other hand, the offers addressing the non-consumers should be correlated with appropriate educational programmes. 
Pe de altă parte, ofertele adresate non-consumatorilor trebuie corelate cu programe educaţionale adecvate.
Regardless of the objectives pursued, the cultural managers should build a strategy grounded on applied studies and analyses. 
Indiferent de obiectivele urmărite, managerii culturali ar trebui să-şi construiască o strategie fundamentată pe analize şi studii aplicate.
Otherwise, they risk to excessively spend the organisational resources, which may result in a lack of balance between efforts and results that will turn the performing arts into a very expensive artistic form. 
În caz contrar, ei riscă să consume excesiv resursele organizaţionale, ceea ce poate dezechilibra şi mai mult balanţa dintre rezultat şi efort, făcând din artele spectacolului o formă artistică foarte scumpă.
After years and years of continually signalling the importance of attracting consumers from the youth categories, after having motivated them directly by means of introducing the educational programmes as a direct obligation of the cultural managers, we are assisting to a significant growth of the number of youth among the consumers of performances. 
După ani de zile de semnalare continuă a importanţei atragerii tinerilor în rândul consumatorilor, după impulsionarea directă prin introducerea programelor educaţionale ca obligativitate directă a managerilor culturali, se observă o pătrundere semnificativă a categoriilor de vârstă tânără printre consumatorii de spectacole.
(Bucharest: FDSC Publishing House, 1999) 
Banu, George.,
Banu, George, Conference ‘Why are we still going to the theatre?', within the Cluj Meetings, 2013 Berger, Rene, Mutaţia semnelor (La mutation des signes), Bucharest, Meridiane Publishing House, 1978) 
Conferinţa ‘De ce mai mergem astăzi la teatru?', din cadrul Întâlnirilor de la Cluj, 2013 Berger, Rene, Mutaţia semnelor (Bucureşti, Editura Meridiane, 1978)
Connor, Steven, Postmodernist Culture : An Introduction to Theories of the Contemporary (Bucharest: Meridiane Publishing House , 1999) 
Connor, Steven, Cultura postmodernă: o introducere în teoriile contemporane (Bucureşti: Editura Meridiane, 1999)
Cultural access and participation' (Bruxelles, November 2013) 
Cultural acces and participation' (Bruxelles, November 2013)
Habermas, Jurgen, The Structural Transformation of the Public Sphere (Bucharest: Univers Publishing House , 1998) 
Habermas, Jurgen, Sfera publică şi transformarea ei structurală (Bucureşti: Editura Univers, 1998) Hill, Kelly.,
Hill, Kelly, ‘Audiences, markets and motivation in the performing arts ' -seminar presentation held by the Canada's Performing Arts Alliance (22 February 2012) 
'Audiences, markets and motivation in the performing arts ' - prezentare la seminar ţinut de Alianţa pentru Artele Spectacolului din Canada (22 Februarie 2012)
National Institute for Research and Cultural Training, '2010 Cultural Consumption Barometer' (Bucharest : ProUniversitaria Publishing House , 2014) 
Institutul Naţional pentru Cercetare şi Formare Culturală, 'Barometrul de consum cultural 2010', (Bucureşti: Editura ProUniversitaria, 2014)
National Institute for Research and Cultural Training, '2012 Cultural Consumption Barometer' (Bucharest : Pro Universitaria Publishing House , 2014) 
Institutul Naţional pentru Cercetare şi Formare Culturală, 'Barometrul de consum cultural 2012' (Bucureşti:Editura Pro Universitaria, 2014)
<http://www.hhh.umn.edu/centers/prie/pdf/174MarkusenBrownFromAudiencetoParticipant.pdf> Mucică, Delia, Economy of culture, course support, CPDC, (Bucharest, 2006) 
<http://www.hhh.umn.edu/centers/prie/pdf/174MarkusenBrownFromAudiencetoParticipant.pdf> Mucică, Delia, Economia culturii suport de curs, CPDC, (Bucureşti, 2006)
Mundy, Simon, Introductory Study on the European Cultural policies (Germany: CEE Publishing House ,2000) 
Mundy, Simon, Studiu introductiv în politicile culturale europene (Germania: Editura CEE, 2000) Novak-Leonard, Jennifer.,
‘Reform or Transition. 
'Reformă sau tranziţie.
AN ANALYSIS OF THE POPULATION'S PERCEPTION 
O ANALIZĂ A PERCEPŢIEI POPULAŢIEI
The topic of the cultural heritage has been analysed by the disciplines dealing with the heritage preservation and protection for a long time. 
Problematica patrimoniului cultural este un subiect îndelung analizat de disciplinele care au ca obiect principal conservarea şi protejarea patrimoniului.
We are referring particularly to history, archaeology, architecture, urbanism, museology, restoration etc. In the economic sciences, the cultural heritage is a matter of interest from the viewpoint of tourism and its contribution to the local development. 
Ne referim aici, în special, la istorie, arheologie, arhitectură, urbanism, muzeologie, restaurare etc. În ştiinţele economice, patrimoniul cultural prezintă interes din perspectiva turismului şi a contribuţiei lui la dezvoltarea locală.
In this approach, the value of the objects and places classified as cultural heritage is established by experts and it is the result of detailed researches focused on establishing the age, the elements of uniqueness and the essential characteristics of the heritage. 
În această abordare, valoarea obiectelor şi locurilor încadrate în categoria patrimoniului cultural este stabilită de specialişti şi este rezultatul unor cercetări detaliate ce au ca principale direcţii de analiză stabilirea vechimii, a elementelor de unicitate şi a caracteristicilor definitorii.
The heritage elements are classified, in order to be preserved and protected, so that the historical information might be transmitted to the next generations. 
Elementele de patrimoniu sunt clasate, în vederea conservării şi protejării lor, pentru ca informaţia istorică să fie transmisă următoarelor generaţii.
From this point of view, the heritage is an element of identity, connecting the past, the present and the future, as well as an element of unity, which results in the feeling of belonging to a community of ideas and values. 
Din această perspectivă, patrimoniul este un element identitar, ce leagă trecutul de prezent şi viitor, dar este şi un element unificator, ce conferă sentimentul unei apartenenţe la o comunitate de idei şi valori.
Taking this last characteristic of the heritage as a starting point, the perspective of the social sciences is focused on the local community, favouring the common people's perception on the heritage. 
Pornind de la această ultimă caracteristică a patrimoniului, perspectiva ştiinţelor sociale este una care se centrează pe comunitatea locală, acordând un privilegiu percepţiilor pe care oamenii obişnuiţi le au despre patrimoniu.
Therefore, the approach of the heritage becomes a contemporary one and aims at establishing the value of the heritage sites, not in relation to the history and past, but to the present and the significances which 
Abordarea patrimoniului devine astfel una contemporană şi vizează stabilirea valorii obiectivelor de patrimoniu, nu în raport cu istoria şi trecutul, ci în raport cu prezentul şi
people give them, regardless of their value established by the experts in the field. 
semnificaţiile pe care oamenii le acordă acestora, indiferent de valoarea stabilită de specialiştii din domeniu.
The main reason is the relationship built in time between the local community and the heritage sites, reflecting the connection between the present and the past, which generates values like identity, tradition, the feeling of belonging, social cohesion. 
Principalul motiv este relaţia care se stabileşte, în timp, între comunitatea locală şi obiectivele de patrimoniu, relaţie care reflectă legătura dintre prezent şi trecut, care generează valori precum identitate, tradiţie, sentiment de apartenenţă, coeziune socială.
The starting premises of the analyses specific to the social sciences are that the heritage sites are interconnected with the social tissue, and their significances and value change concurrently with the transformations in the society that produced them. 
Premizele de la care pornesc analizele specifice ştiinţelor sociale sunt că obiectivele de patrimoniu sunt interconectate cu ţesutul social, iar semnificaţiile şi valoarea lor se modifică concomitent cu transformările din societatea care le-a produs.
The cultural heritage is an abstract concept, and its meanings often escape common understanding; this is why it is important that we present in short the main definitions used by the experts in the field. 
Patrimoniul cultural este un concept abstract, iar sensurile lui scapă adesea înţelegerii comune, de aceea este important să prezentăm pe scurt principalele definiţii utilizate de specialiştii din domeniu.
Although each previously mentioned discipline operates with its own definitions of the heritage, we consider that the most representative for our analysis are those used in the international treaties and declarations in the field, which tend towards a universal and pluralistic dimension of the idea of cultural heritage. 
Deşi fiecare dintre disciplinele amintite anterior operează cu propriile definiţii ale patrimoniului, considerăm că cele mai reprezentative pentru analiza noastră sunt cele utilizate de tratatele şi declaraţiile internaţionale în domeniu şi care tind spre o dimensiune universală şi pluralistă a ideii de patrimoniu cultural.
1 This definition of the heritage is the expression of the period between the end of the 19th and the beginning of the 20 th century, which generated the occurrence of the national states; it was a period when the cultural heritage was a political instrument for the shaping and strengthening of the national conscience and identity, but in the 21st century's society this definition is obsolete and surpassed by the realities of the globalised society. 
1 Această definiţie a patrimoniului este expresia perioadei istorice de sfârşit de secol XIX şi început de secol XX, care a generat apariţia statelor naţionale şi în care patrimoniul cultural a fost instrument politic de creare şi întărire a identităţii şi conştiinţei naţionale, dar care în societatea secolului XXI devine depăşită de realităţile societăţii globalizate.
As a consequence of the European Landscape Convention (Florence, 2000), where the cultural landscape (understood as an area perceived by the people as a result of the nature-human interaction) was included in the definition of the cultural heritage, this definition tends to be more anthropological and anthropocentric. 
Ca urmare a Convenţiei Peisajului de la Florenţa din anul 2000, unde în definiţia patrimoniului cultural este inclus peisajul cultural, înţeles ca o zonă percepută de oameni ale cărei caracteristici sunt rezultatul interacţiunii dintre factorii naturali şi umani, se tinde spre o definiţie mai antropologică şi antropocentrică a patrimoniului cultural.
The Faro Convention (2005), comes with a more extended definition, including the local 
Convenţia Faro, din anul 2005, vine cu o definiţie mai extinsă, ce include comunitatea locală ca principal factor
community as a reference factor. 
referenţial.
According to the official document, „cultural heritage is a group of resources inherited from the past which people identify, independently of ownership, as a reflection and expression of their constantly evolving values, beliefs, knowledge and traditions. 
Potrivit documentului oficial, „cultural heritage is a group of resources inherited from the past which people identify, independently of ownership, as a reflection and expression of their constantly evolving values, beliefs, knowledge and traditions.
This change in the definition of the cultural heritage also brought a change in the policies and strategies of the heritage management, which started to use more and more new concepts, such as “social value” and “cultural significance” - attributed to the heritage sites 3. 
Această schimbare în definirea patrimoniului cultural a adus o schimbare şi în politicile şi strategiile de management al patrimoniului care au început să folosească, tot mai des, concepte precum „valoarea socială” şi „semnificaţia culturală” atribuite obiectivelor de patrimoniu.
Subsequent to the Faro Convention, the role of the experts in the identification of heritage sites has been decreasing, concurrently with the ever-increasing attention paid to the opinions of the people within the communities to which these sites belong. 
3 Începând cu Convenţia de la Faro, rolul specialiştilor în identificarea obiectivelor de patrimoniu începe să scadă, concomitent cu creşterea atenţiei acordată părerilor oamenilor din comunităţile de care aparţin aceste obiective.
The taxonomy of the heritage elements is being criticised because it only could reflects the dominant culture and thus it may be discriminatory or may perpetuate prejudices and stereotypes. 
Taxonomia elementelor de patrimoniu începe să fie criticată pentru că reflectă doar cultura dominantă şi poate fi, astfel, discriminatorie sau poate să perpetueze prejudecăţi şi stereotipuri.
At the same time, the matter of the intangible heritage is more and more debated, as without it the tangible culture would be much poorer. 
Totodată, se aduce din ce în ce mai mult în discuţie problematica patrimoniului imaterial, fără de care cultura materială ar fi mult mai săracă.
In this context of the change of paradigm in the definition and classification of the heritage elements, this analysis aims at making a “radiography” of the population's perceptions on the heritage sites, from the viewpoint of the definitions that common people give to the national cultural heritage. 
În acest context al schimbării de paradigmă în definirea şi clasificarea elementelor de patrimoniu, analiza de faţă şi-a propus să realizeze o radiografie a percepţiilor populaţiei despre obiectivele de patrimoniu, din perspectiva definiţiilor pe care oamenii obişnuiţi le dau patrimoniului cultural naţional.
The premise of the research was the recognition of the importance of the public perceptions on the situation and role of the cultural heritage. 
Premizele de la care a pornit cercetarea au fost recunoaşterea importanţei percepţiilor publice asupra situaţiei şi rolului patrimoniului cultural.
We analysed the stimulation of the population's involvement in the protection and promotion of the heritage sites, as well as the encouragement of the cooperation between the local community and the local and central public policymakers. 
Am avut în vedere perspectiva stimulării implicării populaţiei în protejarea şi promovarea obiectivelor de patrimoniu şi încurajarea colaborării între comunitatea locală şi decidenţii publici locali şi centrali.
Our analysis is an emic approach, favouring the locals' way of thinking and the meanings they give to history, culture and social facts, as opposed to the etic approach of the experts. 
Analiza noastră se încadrează în abordarea emică, ce privilegiază modul în care gândesc localnicii şi sensurile pe care ei le acordă istoriei, culturii şi faptelor sociale, opusă abordării etice, a specialiştilor.
The main themes of the analysis focused on the definitions used by the population when referring to the national cultural heritage, the importance the people give to the heritage sites, the latter's evaluation as being the most important or the most endangered, the visiting behaviour, the participatory budgeting, the social responsibility and the civic involvement in conservation or restoration activities. 
Principalele teme ale analizei au vizat definiţiile folosite de populaţie atunci când se referă la patrimoniul cultural naţional, importanţa pe care oamenii o acordă obiectivelor de patrimoniu, evaluarea acestora ca fiind cele mai importante sau cele mai în pericol, comportamentul de vizitare, bugetarea participativă, responsabilitatea socială şi implicarea civică în activităţi de conservare sau reabilitare.
Furthermore, our analysis also includes a case study on how the youngsters relate to the national cultural heritage. 
De asemenea, analiza noastră a inclus şi un studiu de caz despre modul în care se raportează tinerii la patrimoniul cultural naţional.
CULTURAL HERITAGE MANAGEMENT, WORKING INSTRUMENTS AND THEORETICAL PERSPECTIVES 
MANAGEMENTUL PATRIMONIULUI CULTURAL, PERSPECTIVE TEORETICE ŞI INSTRUMENTE DE LUCRU
Following the International Charter for the Conservation and Restoration of Monuments and Sites, known as the Venice Charter, adopted in 1964, a series of international documents were initiated by organisations like the United Nations, UNESCO, or the International Council for Monuments and Sites (ICOMOS). 
Începând cu Carta Internaţională pentru Conservarea şi Restaurarea Monumentelor şi Siturilor, cunoscută sub numele de Carta de la Veneţia şi adoptată în 1964, au fost iniţiate o serie de documente internaţionale de către organisme precum Naţiune Unite, UNESCO sau Consiliul Internaţional pentru Monumente şi Situri (ICOMOS).
These documents include principles and measures for the conservation and protection of the built cultural heritage, making up an integrated system ofheritage mana- gement. 
Aceste documente includ principii şi măsuri de conservare şi protejare a patrimoniului cultural construit care alcătuiesc un sistem integrat de management al patrimoniului.