natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Petersen argues that certain social classes, which Bourdieu considered consumers of highbrow culture, become less exclusivist, and the sign of distinction is given by the knowledge and consumption of diversified forms of culture, including lowbrow-culture forms. 
Petersen argumentează că anumite clase sociale, pe care Bourdieu le considera consumatoare de cultură highbrow, ajung să fie mai puţin exclusiviste, iar semnul distincţiei este dat de cunoaşterea şi consumul unor forme diversificate de cultură, inclusiv de tip lowbrow.
In the analysis of the musical preferences in Romania we started from a research conducted in UK13 îwherein the main approach was that the omnivorous consumption has eroded the border between the preferences for the music genres, especially between popular music and classical music. 
În analiza preferinţelor muzicale din România am pornit de la o cercetare realizată în Marea Britanie13 în care abordarea principală a fost aceea că tipul de consum omnivor a erodat graniţa între preferinţele faţă de genurile muzicale, în special între muzica populară şi cea clasică.
However, we must mention that the genres included by the British researchers in the category of popular music (rock, country, hiphop, R&B etc.) are different from what we call popular music in Romania (mainly traditional folk and ethno music). 
Trebuie menţionat însă că genurile incluse de cercetătorii britanici în categoria de muzică populară (rock, muzica country, hip-hop, R&B etc.) sunt diferite de ceea ce se înţelege în România prin muzică de acest gen (în principal muzica folclorică şi etno).
Similarly to the abovementioned research, our study aims at finding out whether in Romania we can speak about omnivorousness or 
La fel ca în cercetarea menţionată, am dorit să aflăm dacă în preferinţele muzicale din România putem vorbi despre omnivorism sau univorism,
univorousness in terms of musical preferences, about the main consumer profiles defined depending on socio-demographic characteristics, about a possible dynamics of musical tastes, about the degree of intensity of the attitude towards music and what consumption media the respondents use. 
care sunt principalele profiluri de consumatori în funcţie de caracteristici socio-demografice, dacă putem vorbi despre o dinamică a gusturilor muzicale, care este intensitatea atitudinii faţă de muzică şi ce medii de consum folosesc respondenţii.
The results of the analyses show that at national level the majority of the respondents (66%) state that they listen to music at least once or twice a week or more often, while in Bucharest their percentage is higher (71%). 
Rezultatele analizelor arată faptul că la nivel naţional majoritatea respondenţilor (66%) declară că ascultă muzică cel puţin o dată sau de două ori pe săptămână sau mai des, în timp ce în Bucureşti procentul acestora este mai ridicat (71%).
As we have previously mentioned, music is a group activity and in this respect we wanted to clarify whether in Romania the consumption is individualised or rather a collective one. 
Aşa cum am menţionat anterior, muzica este o activitate de grup şi în acest sens am dorit să identificăm dacă în România consumul este individualizat sau mai degrabă unul colectiv.
Most of the respondents state that, when they go to the Opera/Operetta house, Philharmonics or entertainment shows to listen to music, they go together with family or friends (more than 70%), which highlights the socialisation function of the music preferences. 
Atunci când merg să asculte muzică la operă/operetă, la filarmonică sau la spectacole de divertisment, cei mai mulţi respondenţi au declarat că merg însoţiţi de familie sau prieteni (peste 70%), ceea ce evidenţiază funcţia de socializare a preferinţelor muzicale.
The practice of listening to music decreases with age, as indicated by the high percentage of persons aged above 50 who never listen to music. 
Practica ascultării de muzică scade odată cu înaintarea în vârstă, aşa cum demonstrează procentul ridicat de persoane cu vârsta peste 50 de ani care nu ascultă niciodată muzică.
Youngsters aged between 18 and 29 listen to music the most often (25%), with high percentages for the category 18-24 years old. 
Tinerii cu vârsta între 18 şi 29 de ani ascultă cel mai des muzică (25%), cu procente mai mari pentru categoria 18-24 de ani.
However, after the age of 30, the difference between age categories for the frequency 1-2 a week or more is not very high, which shows a constant in everyday practice. 
Totuşi, după vârsta de 30 de ani diferenţa între categorii de vârstă pentru frecvenţa 1-2 ori pe săptămână sau mai des nu este foarte mare, ceea ce demonstrează o constanţă a practicii în viaţa cotidiană.
In Bucharest, the persons who listen to music the most often are those aged between 50 and 64. 
În Bucureşti, cel mai des ascultă muzică persoanele cu vârsta cuprinsă între 50 şi 64 de ani.
Distribution of the frequency of listening to music, by age - Bucharest sample 
Distribuţia frecvenţei de ascultare a muzicii în funcţie de vârstă - eşantion Bucureşti
In the last 12 months, how often have you listened to music in general (on computer, radio etc.) 
În ultimele 12 luni, cât de des aţi ascultat muzică în general (la calculator, radio etc.)
Music preferences - between traditional and post-modern 253 
Preferinţe muzicale - între tradiţional şi post-modern 253
In terms of gender distinction, we can notice that at national level men listen to music in a higher proportion and more often than women, but with no significant differences, while in Bucharest the proportion is upturned, as women score a higher percentage on the frequency 1-2 a week or more (56%). 
Din punctul de vedere al distincţiei de gen, putem observa că la nivel naţional bărbaţii ascultă mai mult şi mai des muzică decât femeile, dar fără diferenţe semnificative, însă în Bucureşti proporţia se inversează, femeile înregistrând un procent mai mare pe frecvenţa 1-2 ori pe săptămână sau mai des (56%).
On the other hand, the differences between regular music listeners in terms of education are significant at national level: most of them have graduated from high school - 59%, 25% of them have higher education, while only 16% have low education level. 
În schimb, diferenţele între ascultătorii fideli de muzică, în funcţie de educaţie, sunt semnificative la nivel naţional: cei mai mulţi dintre aceştia sunt absolvenţi de studii medii - 59%, 25% au studii superioare, în timp ce doar 16% au studii de nivel scăzut.
In Bucharest the percentages are similar and we thus note that the music listening practices are not in direct proportion to the level of education. 
În Bucureşti procentele sunt asemănătoare şi constatăm astfel că practicile de ascultare a muzicii nu sunt direct proporţionale cu nivelul de educaţie.
Distribution of the frequency of listening to music, by gender - Bucharest sample 
Distribuţia frecvenţei ascultării de muzică în funcţie de gen - eşantion Bucureşti
1-2 times a month or less 
1-2 ori pe lună sau mai rar
1-2 times a week or more 
1-2 ori pe săptămână sau mai des
Distribution of the frequency of listening to music, on residence areas - national sample 
Distribuţia frecvenţei ascultării de muzică în funcţie de mediul de provenienţă - eşantion naţional
1-2 times a month or less 
1-2 ori pe luna sau mai rar
At national level, most of those who listen to online music often and very often are urban inhabitants (64%), mainly men (51%), high school graduates (39%), aged between 18 and 24 (27%). 
Cei mai mulţi dintre cei care ascultă des şi foarte des muzică online la nivel naţional sunt din mediul urban (64%), preponderent bărbaţi (51%), absolvenţi de liceu (39%), cu vârsta între 18 şi 24 de ani (27%).
The profile of the music downloader is similar: man (53%), aged 18-24 (32%), living in an urban area (65%), high school graduate (37%). 
Profilul celui care descarcă des muzică pe calculator este asemănător: bărbat (53%), cu vârsta între 18 şi 24 de ani (32%), din mediul urban (65%), absolvent de liceu (37%).
At national level, traditional folk and ethno music, Romanian and foreign pop music and manele are the most listened to music genres. 
Cele mai ascultate genuri de muzică la nivel naţional sunt muzica populară şi etno, pop autohtonă, pop străină şi manele.
An analysis of the dynamics of musical tastes in the contemporary Romanian society in the period 2006201614 highlights a sophistication and a diversification of the preferences. 
O analiză a dinamicii gusturilor muzicale în societatea românească contemporană în perioada 2006-201614 evidenţiază o sofisticare şi o diversificare a preferinţelor.
While in 2006-2007 traditional folk and ethno music, Romanian pop and manele used to dominate the top of the most listened to genres, with high percentages and at great distance from the rest, genres like foreign pop, Romanian pop, symphonic or blues music have gradually made their way to this top, with percentages similar to the first ranked genres. 
Dacă în anii 2006-2007 muzica populară şi etno, muzica uşoară românească şi manelele dominau topul celor mai ascultate genuri, cu procente ridicate şi la mare distanţă de restul, treptat genuri precum muzica pop străină, pop autohtonă, simfonică sau blues îşi fac apariţia în acest top, uneori cu procente comparabile cu primele clasate.
In 2006 and 2007 the top 5 of preferences was different and, although traditional folk and ethno music were ranked the first, at great distance from the rest, these music genres were followed by the Romanian pop music, manele and foreign pop. 
În anii 2006 şi 2007 topul primelor cinci preferinţe era diferit şi, deşi muzica populară şi etno era pe primul loc la mare distanţă de restul, aceste genuri de muzică erau urmate de muzica uşoară românească, de manele şi muzica uşoară străină.
In 2010, foreign pop music appears in the top 5 musical preferences, and in 2012 this ranking is the same, but the distribution of percentages becomes more balanced between these five genres. 
În anul 2010 în top cinci preferinţe muzicale îşi face loc muzica pop străină, iar în anul 2012 acest top se păstrează, dar distribuţia procentelor devine mai echilibrată între aceste cinci genuri.
In 2015, besides traditional folk and ethno, classical/ symphonic music makes its way to this top five favourite genres; in 2016 it will be replaced by blues. 
În anul 2015, pe lângă muzica populară şi etno, în topul celor cinci genuri preferate apare pentru prima dată muzica simfonică/clasică, pentru ca în anul 2016 să fie înlocuită de blues.
In the case of the genres ranked the last in the top (experimental, jazz, electronic, rock or hip-hop music) the order has changed over the years, and the percentages of those who listen to these genres have grown in the analysed period. 
În cazul genurilor plasate la coada clasamentului (muzică experimentală, jazz, electronică, rock sau hip-hop) ordinea s-a schimbat de la an la an, iar procentele celor care ascultă aceste genuri au crescut treptat în perioada analizată.
Therefore, we can consider that there has been a prominent dynamics of the musical tastes in the last ten 
14 Analiza a fost realizată pe bazele de date ale Barometrului de Consum
14 The analysis was made based on the databases of the Cultural Consumption 
254 Preferinţe muzicale - între tradiţional şi post-modern
Distribution of music preferences - national sample [How often do you listen to the following music genres] cumulated percentages for the categories often and very often 
Distribuţia preferinţelor muzicale - eşantion naţional [Cât de des ascultaţi următoarele genuri de muzică?] - procentele cumulate pentru categoriile des şi foarte des
In Bucharest, the top of the preferences is the same for the first four positions, but with considerably lower percentages for the traditional folk and ethno music (20% less), as compared to the results at national level. 
În Bucureşti topul preferinţelor este acelaşi pentru primele patru locuri, însă cu procente considerabil mai mici pentru muzica populară şi etno (cu 20% mai puţin) comparativ cu rezultatele la nivel naţional.
It is important to note that rock music is on the fifth position, surpassing the blues, while the other genres record the same level of preferences (similar to the preferences nationwide), except for the opera/operetta and experimental music, which in Bucharest score lower percentages than those at national level. 
Este important de remarcat faptul că muzica rock se plasează pe locul cinci, surclasând blues-ul iar celelalte genuri înregistrează acelaşi nivel de preferinţe (similar cu cel de la nivel naţional), cu excepţia operei / operetei şi a muzicii experimentale, care în Bucureşti înregistrează procente mai mici decât la nivel naţional.
Distribution of music preferences - Bucharest sample [How often do you listen to the following music genres] cumulated percentages for the categories often and very often 
Distribuţia preferinţelor muzicale - eşantion Bucureşti [Cât de des ascultaţi următoarele genuri de muzică?] - procentele cumulate pentru categoriile des şi foarte des
Music preferences - between traditional and post-modern 255 
Preferinţe muzicale - între tradiţional şi post-modern 255
In order to understand the reasons behind these changes of tastes, it is important to identify the type of musical culture of Romanians, whether they are mainly oriented towards cultural omnivorousness or univorousness. 
Pentru a înţelege motivele care au stat la baza acestor schimbări de gusturi, este important să identificăm tipul de cultură muzicală pe care o au românii, dacă sunt mai degrabă orientaţi spre omnivorism sau univorism cultural.
Social sciences researchers believe that musical tastes are an essential indicator for the identification of the consumption types - omnivorous versus univorous. 
Gusturile muzicale sunt considerate de cercetătorii din ştiinţele sociale ca un indicator esenţial pentru identificarea tipului de consum - omnivor versus univor.
The classical elitist versus mass culture distinctions proved to be overdue in the contemporary society and the need for classifying several explanatory variables adapted to the present cultural profile has occurred. 
Distincţiile clasice între cultură elitistă şi cultură de masă s-au dovedit depăşite în societatea contemporană şi a apărut nevoia identificării unor variabile explicative adaptate profilului cultural actual.
In Romania, social distinctions are all the more different, as what the Western societies deem "popular" or "mass" music (rock, country, hiphop or electronic music) is deemed rather "elitist" or alternative in Romania. 
În România distincţiile sociale sunt cu atât mai diferite, cu cât ceea ce se consideră «popular» sau «de masă» în societăţile occidentale (muzica rock, country, hip-hop sau electronică), la noi este considerat mai degrabă «elitist» sau alternativ.
In order to understand these differences, we need to understand the local cultural specificity, the context wherein the tastes for these genres have developed and the different meaning of the "popular" in the post-communist Romanian society. 
Pentru a înţelege aceste diferenţe, este nevoie de o înţelegere a specificului cultural local, a contextului în care s-au dezvoltat gusturile pentru aceste genuri şi a sensului diferit pe care «popularul» îl are în societatea românească post-comunistă.
Romanians are mainly univores, with a tendency towards omnivorousness within the same category of tastes (for example, those who prefer underground music, which is divided into several sub-categories). 
Românii sunt mai degrabă univori, cu o tendinţă de omnivorism în cadrul aceloraşi categorii gusturi (de exemplu cei care preferă muzica underground, ce se împarte în mai multe sub-categorii).
The results of the analysis highlight the tendency of the respondents (especially those who listen to music several times a week or more) to constantly listen to a single music genre, to consider that some music genres are better than others. 
Rezultatele analizei evidenţiază tendinţa respondenţilor (în special a celor care ascultă de câteva ori pe săptămână sau mai des) de a asculta constant un singur gen de muzică, de a considera că unele genuri de muzică sunt mai bune decât altele.
The respondents do not prefer songs that combine several music genres, they somewhat disagree with the statement that all music genres are worth listening and think that classical genres cannot be mixed with modern ones. 
Respondenţii nu preferă melodiile care îmbină mai multe genuri muzicale, nu sunt oarecum de acord cu afirmaţia că toate genurile de muzică merită ascultate şi consideră că genurile clasice nu pot fi amestecate cu cele moderne.
However, those who listen to music often (several times a week or more) mainly agree with the statement that every genre is worth listening. 
Totuşi, cei care ascultă muzică des (de câteva ori pe săptămână sau mai des) sunt mai degrabă de acord cu afirmaţia că fiecare gen merită ascultat.
The analyses show that the more the respondents give a greater importance to music, the more they are oriented towards a single genre, but they also like to listen to songs that combine several music genres. 
Analizele demonstrează faptul că, cu cât respondenţii acordă o mai mare importanţă muzicii, cu atât sunt orientaţi spre un singur gen, dar le place şi să asculte melodiile care îmbină mai multe genuri muzicale.
Hereinafter we shall present the profile of regular listeners for the first music genres in the top of preferences at national level, except for those who listen to traditional folk and ethno music, to whom a special section at the end of the chapter is addressed. 
În continuare vom prezenta profilul ascultătorilor fideli pentru primele genuri de muzică din topul preferinţelor la nivel naţional, cu excepţia celor care ascultă muzică populară şi etno, cărora le dedicăm o secţiune specială în finalul capitolului.
What we can notice from the start is that the profile of regular listeners for the first-ranked genres in the top of preferences is similar to the profile of the listener with the highest frequency. 
Ceea ce putem remarca încă de la de la începutul analizelor este că profilul ascultătorilor fideli pentru primele genuri de muzică din topul preferinţelor este similar cu profilul ascultătorului de muzică cu cea mai mare frecvenţă.
In other words, those who listen to music more represent the largest group of listeners of traditional folk and ethno, Romanian pop and manele. 
Cu alte cuvinte, cei care ascultă mai mult muzică reprezintă grupul cel mai mare de ascultători de muzică populară şi etno, pop autohtonă şi manele.
The profile of regular listeners to Romanian pop music includes persons aged 18-39 (55%), mainly men (54%), living in urban areas (58%), high school graduates (63%). 
Profilul ascultătorilor fideli de muzică pop autohtonă include persoane cu vârsta între 18 şi 39 de ani (55%), preponderent bărbaţi (54%) din mediul urban (58%), cu studii medii (63%).
In Bucharest, women (57%), aged 18-24 or 30-39 (both with 27%), high school graduates (67%) mainly prefer this genre. 
În Bucureşti, femeile (57%), cu vârsta în categoriile 18-24 sau 30-39 de ani (ambele cu 27%), cu studii medii (67%) preferă mai degrabă acest gen.
On the other hand, the profile of regular listeners to foreign pop music at national level is made from persons aged between 40 and 64 (41%), mainly men (53%), living in urban areas (56%), high school graduates (67%). 
În schimb, profilul ascultătorilor fideli de muzică pop străină la nivel naţional este alcătuit de persoane cu vârsta între 40 şi 64 de ani (41%), preponderent bărbaţi (53%) din mediul urban (56%), cu studii medii (67%).
In Bucharest, those who prefer this genre are mainly men (58%), aged between 30 and 39 (42%), high school graduates (64%). 
În Bucureşti, cei care preferă acest gen sunt preponderent bărbaţi (58%), cu vârsta între 30 şi 39 de ani (42%), cu studii medii (64%).
In this case we can assume that we are dealing with a taste transmitted within the family, from one generation to another. 
Putem presupune că în acest caz avem o transmitere a gustului în familie, de la o generaţie la alta.
On the other hand, at national level, hip-hop or rap are preferred mainly by youngsters between 18-24 years old, although in Bucharest people between 30-39 years old score a very high percentage (50%). 
În schimb, hip-hop-ul sau rap-ul sunt preferate la nivel naţional mai degrabă de tinerii din categoria 18-24 de ani, deşi în Bucureşti se înregistrează un procent foarte mare (50%) pentru cei din categoria 30-39 de ani.
Jazz, blues and experimental music are preferred, at national level, by mainly mature persons (40-49 years old), while in Bucharest jazz music is 
Jazz-ul, blues-ul şi muzica experimentală sunt genuri ascultate la nivel naţional mai mult de persoanele mature (40-49 de ani),
mostly listened to by those in the 40-64 years old category and blues and experimental music are listened to by persons in the category 30-39 years old. 
în schimb în Bucureşti jazz-ul se ascultă mai mult în rândul celor din categoria 40-64 de ani, în timp ce blues-ul şi muzica experimentală sunt ascultate de persoanele din categoria 30-39 de ani.
At national level, the preference for classical/symphonic music and opera/operetta scores the highest percentages for persons aged above 40 or 50. 
La nivel naţional preferinţa pentru muzica clasică/ simfonică şi operă/operetă înregistrează cele mai mari procente la persoane cu vârsta peste 40 de ani sau peste 50 de ani.
On the other hand, in Bucharest we can notice a greater preference for classical/symphonic music among people between 30-39 years old, too, or above 50, for the opera/operetta music. 
În schimb, în Bucureşti putem observa o preferinţă mai mare pentru muzica clasică/simfonică şi în rândul persoanelor cu vârsta în categoriile 30-39 sau peste 50 de ani pentru muzica de operă/operetă.
Electronic music is listened to in equal percentages by people aged 18-24, 30-39 and 40-49 at national level, while in Bucharest it is mostly preferred by youngsters in the first age category (60%). 
Muzica electronică este ascultată la nivel naţional în procente egale de persoanele cu vârsta în categoriile 18-24, 30-39 şi 40-49, în timp ce în Bucureşti este preferată cel mai mult de tinerii din prima categorie de vârstă (60%).
Distribution of listening frequency for the music genres, by age - national sample 
Distribuţia frecvenţelor de ascultare a genurilor muzicale în funcţie de vârstă - eşantion naţional
How often do you listen to the following music genres 
Cât de des ascultaţi următoarele genuri de muzică
The profile of regular listeners, depending on gender, residence area, education and occupation, for the other music genres - hip-hop/rap, jazz, electronic, blues and experimental music - is similar. 
Profilul ascultătorilor fideli, în funcţie de gen, mediu, studii şi ocupaţie, pentru celelalte genuri de muzică - hip-hop/rap, jazz, electronică, blues şi muzică experimentală - este asemănător.
In exchange, the frequent listeners of rock and classical music are different from this profile only in 
În schimb, ascultătorii frecvenţi de rock şi muzică clasică diferă
terms of education, with no significant gender differences for melomaniacs. 
de acest profil doar în privinţa nivelului de studii, fără diferenţe semnificative de gen pentru melomani.
It is important to highlight the gender difference for the opera and operetta music, where women are the most numerous faithful group. 
Este important de evidenţiat diferenţa de gen în cazul muzicii de operă şi operetă, unde femeile reprezintă cel mai numeros grup fidel.
Profile of regular listeners of music genres, depending on gender, residence area and education level 
Profilul ascultătorilor fideli ai genurilor de muzică în funcţie de gen, mediu de provenienţă şi nivelul de şcolarizare.
(66% - national, 64% - Bucharest) 
(66% - naţional, 64%- Bucureşti)
high school or university graduates (65,5% - national, 74% - Bucharest) 
absolvenţi de liceu sau de studii universitare (65,5%- naţional, 74% - Bucureşti)
No significant differences at national level and in Bucharest (51% women, 49% men) 
Fără diferenţe semnificative la nivel naţional şi în Bucureşti (51% femei, 49% bărbaţi)