natgillin/translations-raw huggingface dataset:
National Institute of Statistics - Questionnaire CULT 3 - " Activity of performing arts and concert institutions and companies in 2016" - http://www.insse.ro/cms/files/chestionare/cult/2016/CULT%203_2016.pdf 
Institutul Naţional de Statistică - Chestionarul CULT 3 - „Activitatea instituţiilor şi companiilor de spectacole sau concerte în anul 2016" - http://www.insse.ro/cms/files/chestionare/cult/2016/CULT%203_2016.pdf
Palici, Bogdan, Iuga, Lacrima, Consumul de film şi cinema. 
Pălici, Bogdan, Iuga, Lacrima, Consumul de film şi cinema.
G.O. 21/2007 on the performing arts or concert institutions and on the activity of artistic management, with subsequent amendments 
Ordinul nr 21/2007 privind instituţiile de spectacole sau concerte şi activitatea de impresariat artistic, cu modificările şi completările ulterioare
Law on Libraries no. 334/2002 
Legea nr. 334/2002 privind bibliotecile
National Institute for Heritage, List of Historical Monument (LMI), http://patrimoniu.gov.ro/ro/monumente-istorice/listamonumentelor-istorice, annex to the Order of the minister of Culture no. 2 828/2015, for the modification of Annex 1 to the Order of the minister of Cults and Culture no. 2 314/2004 on the approval of the updated List of historical monuments and of the List of missing historical monuments, with subsequent modifications of 24.12.2015 
Institutul Naţional al Patrimoniului, Lista monumentelor istorice (LMI), http://patrimoniu.gov.ro/ro/monumente-istorice/listamonumentelor-istorice, anexă la Ordinul ministrului culturii nr. 2.828/2015, pentru modificarea anexei nr. 1 la Ordinul ministrului culturii şi cultelor nr. 2.314/2004 privind aprobarea Listei monumentelor istorice, actualizată, şi a Listei monumentelor istorice dispărute, cu modificările ulterioare din 24.12.2015
Authors: Andrei Crăciun and Liviu Chelcea 
Autori: Andrei Crăciun si Liviu Chelcea
national institute for cultural research and training 
INSTITUTUL NAŢIONAL PENTRU CERCETARE Şl FORMARE CULTURALA
The Objectified cultural capital 71 
Capitalul cultural obiectificat 71
Domestic cultural consumption in 2016 73 
Consum cultural domestic în anul 2016 73
Objectified cultural capital clusters 84 
Grupări de capital cultural obiectificat 84
This chapter proposes a typology of domestic equipment with objects that facilitate the cultural consumption or express appreciation for culture. 
Acest capitol propune o tipologie a dotărilor domestice cu obiecte care facilitează consumul de cultură sau exprimă aprecierea pentru cultură.
It comes from the conceptual vocabulary of Pierre Bourdieu's work. 
Capitalul cultural este un concept-cheie în sociologie, în general, si în sociologia culturii în particular.
Cultural capital is a key component of social stratification. 
Capitalul cultural este o componentă-cheie a stratificării sociale.
According to Bourdieu, there are three types of cultural capital: institutionalised cultural capital (the individual's level of education), corporal cultural capital (language proficiency, accent, posture, gestures) and objectified cultural capital (possession of objects with cultural signification1). 
Potrivit lui Bourdieu există trei tipuri de capital cultural: capital cultural instituţionalizat (nivelul de educaţie al individului), capitalul cultural corporal (competenţa lingvistică, accentul, postura, gesturile) si capitalul cultural obiectificat (posesia de obiecte cu semnificaţie culturală1).
According to Bourdieu, the objectified cultural capital has several proprieties. 
Potrivit lui Bourdieu, capitalul cultural obiectificat are câteva proprietăţi.
It is „transferable in its materiality", i.e. „it may circulate as well as the economic capital does (maybe even better, because the [economic] capital transfer is more disguised)"2. 
El este „transferabil în materialitatea sa", adică „poate circula la fel de bine cum circulă capitalul economic (chiar si mai bine, deoarece transferul de capital [economic] este mai deghizat)"2.
The objects connoting a culture have an autonomous character over the individuals' action. 
Obiectele materiale care conotează cultură au un caracter autonom faţă de acţiunea indivizilor.
These objects become active only when they are used by people as „weapons" and as a stake in the cultural or prestige fields or in the contact between social classes3. 
Aceste obiecte devin active doar atunci când sunt folosite de oameni ca arme si ca o miză în câmpurile culturale si de prestigiu sau în contactul dintre clasele sociale3.
The objectified cultural capital is accumulated by individuals and families in time rather than immediately4 (as is the corporal capital, too). 
Capitalul cultural obiectificat (ca si cel corporal) este acumulat de indivizi si de familii în timp, mai degrabă decât imediat4.
For the „educated" families, the 
Pentru familiile „educate",
accumulation starts early, during childhood5, containing the promise to generate subsequent „profits"6. 
acumularea începe de timpuriu, pe durata copilăriei5, conţinând promisiunea de a produce „profituri" ulterioare6.
The data collected with the help of the Cultural Consumption Barometer (2016 edition) allow a detailed analysis of the third component and a partial one of the first. 
Datele culese cu ajutorul Barometrului de Consum Cultural (ediţia 2016) permit o analiză detaliată a celei de-a treia componente si parţial a primei.
Thus, the fact that we can have a detailed image of the „cultural" objects in the households of Romania allows us to draw a static picture of their distribution among Romanian social classes. 
Astfel, faptul că putem avea o imagine detaliată a obiectelor „culturale" din gospodăriile din România ne permite să realizăm o fotografie statică a distribuţiei lor în clasele sociale din România.
These objects have a display value and have the role to express the adhesion to such principles as the „importance of culture" in society and in people's lives. 
Aceste obiecte au valoare de etalare si au rolul de a exprima adeziunea la principii precum „importanţa culturii" în societate si în viaţa oamenilor.
They facilitate, at least theoretically, the consumption of culture, although the relation between possession and actual utilisation is not implicit7. 
Ele facilitează, cel puţin teoretic, consumul de cultură, desi relaţia dintre posesie si utilizarea propriu-zisă nu este una implicită7.
We say „theoretically" because the relation between the possession of objects with a „cultural" value and their actual use is oftentimes illusory, rather pertaining to consumerism8 and materialism than to their actual utilisation in social „battles", fought through cultural references. 
Spunem teoretic, deoarece relaţia dintre posesia obiectelor cu valenţă „culturală" si folosirea lor propriu-zisă este de multe ori iluzorie, ţinând mai degrabă de consumerism si materialism8 decât de utilizarea lor propriu-zisă în „lupte" sociale purtate prin referinţe culturale.
The possession of objectified cultural capital is not exempted from „thesaurization" behaviours, not accompanied by actual utilisation9. 
Posesia capitalului cultural obiectificat nu este ferită de comportamente de „tezaurizare", neînsoţite de folosinţa propriu-zisă9.
8 Erich Fromm, A avea sau a fi? 
7 Ibidem, p. 85, vezi Holt 1998 pentru o discuţie critică a conceptului.
See also Colin Campbell, The Romantic Ethic and the Spirit of Modern Consumerism 
8 Erich Fromm, A avea sau a fi?
9 Pierre Bourdieu, „The forms of capital" in Cultural Theory: An Anthology, p. 85 
Vezi si Colin Campbell, The Romantic Ethic and the Spirit of Modern Consumerism
example, the purchase of books, unaccompanied by reading, or the music acquisition/download, without subsequent listening. 
9 Pierre Bourdieu, „The forms of capital" în Cultural Theory: An Anthology, p. 85
We shall therefore monitor how cultural objects are distributed in Romanian households, in order to record the 
Vom urmări, aşadar, modul în care obiectele culturale sunt distribuite în gospodăriile din România, pentru a surprinde care este înzestrarea acestora cu astfel de tehnologii şi artefacte.
Firstly, this is one of the longitudinal sections of the study, i.e. the group of questions surveying the domestic cultural consumption practices since 2005 (or non-public consumption, as it was called in the 2015 edition10). 
În primul rând, este vorba de una dintre secţiunile cu caracter longitudinal ale studiului, respectiv gruparea de întrebări care sondează începând cu 2005 practicile de consum cultural domestic (sau non-public, după cum a fost denumit în ediţia 201510).
Here we include: measuring the level of equipment with elements of cultural infrastructure, measuring the frequency of several domestic practices (such as reading, listening to music or watching films, multimedia consumption or Internet consumption), identifying music or film genres consumed11. 
Includem aici: măsurarea nivelului de dotare a gospodăriilor cu elemente de infrastructură culturală, măsurarea frecvenţei unor practici domestice (precum cititul, ascultarea muzicii sau vizionarea de filme, consumul de multimedia sau consumul de internet), identificarea de genuri de muzică sau filme consumate11.
Since 2015, in this section of the questionnaire a series of questions have been introduced, investigating the social dimension of domestic cultural consumption practices, that is measuring how often people perform certain activities at home (such as watching movies, cooking, playing board games) together with other members of the family or with friends. 
Începând cu 2015, în această secţiune a chestionarului au fost introduse o serie de întrebări prin care am investigat dimensiunea socială a practicilor de consum cultural domestic, respectiv măsurarea frecvenţei cu care oamenii desfăşoară anumite activităţi acasă (precum vizionatul filmelor, gătitul, practicarea jocurilor de societate) împreună cu alţi membri ai familiei sau prieteni.
This series of questions was kept 
Această serie
10 Carmen Croitoru and Anda Becuţ, 2015 Cultural Consumption Barometer. 
10 Carmen Croitoru şi Anda Becuţ, Barometru de Consum Cultural 2015.
Preferences, Practices and Trends 
Preferinţe, practici si tendinţe
11 Comparatively to the previous editions, a methodological modification was made at the level of the questionnaire, regarding the identification of the music or film genres consumed by the public. 
11 Comparativ cu ediţiile anterioare, la nivelul chestionarului a fost operată o modificare metodologică în ceea ce priveşte identificarea genurilor de muzică sau film consumate de public.
Thus, while until 2015 the participants in the survey were asked to choose from a list of music or film genres those which they used to listen to or watch (three possible options maximum), in 2016 the respondents used a frequency scale („very often", „often", „neither rarely, nor often", „rarely", „very rarely"), in order to describe their behaviour. 
Astfel, dacă până în 2015 participanţii la sondaj erau rugaţi să aleagă dintr-o listă de genuri muzicale sau de filme pe acelea pe care obişnuiesc să le asculte sau vizioneze (maximum trei variante posibile), în 2016 respondenţii au folosit o scală de frecvenţă („foarte des", „des", „nici rar, nici des", „rar", „foarte rar") pentru a-şi descrie comportamentul.
Furthermore, the list of music or film genres was revised, starting from the results of the previous editions. 
De asemenea, lista de genuri muzicale sau de filme a fost revizuită plecând de la rezultatele ediţiilor anterioare.
For each social type identified, we shall enrich our description with elements related to musical tastes, preferences for film genres, participation in cultural events, time budget or sociodemographic characteristics. 
cu elemente legate de gusturi muzicale, de preferinţe pentru genuri de filme, de participarea la evenimente culturale, de bugetul de timp sau de caracteristici socio-demografice.
in 2016, too, as it provides a good supplement to the image obtained through the rest of the questions. 
de întrebări a fost păstrată şi în 2016, întrucât oferă o bună completare a imaginii obţinute prin restul întrebărilor.
Secondly, we took advantage of the extremely reach questionnaire underpinning the survey and we accessed information regarding socio-demographic characteristics (gender, residence area or size of the residence locality, education level, personal or household incomes), the structure of the time budget, as well as the specific behaviour of cultural consumption outside the domestic space (or what the Cultural Consumption Barometer calls public cultural consumption). 
În al doilea rând, am profitat de chestionarul extrem de bogat care a stat la baza sondajului şi am accesat informaţii cu privire la caracteristici socio-demografice (gen, mediu rezidenţial sau mărimea localităţii de rezidenţă, nivel de educaţie, venituri personale sau ale gospodăriei), structura bugetului de timp, precum şi comportamentul specific de consum cultural din afara spaţiului domestic (sau ceea ce este denumit în cadrul Barometrului de Consumul Cultural drept consum cultural public).
By combining the two categories of data, we carried out a cluster analysis12 focused on the objects found in the household. 
Combinând cele două categorii de date, am realizat o analiză cluster12 centrată pe obiectele aflate în gospodărie.
Through this analysis13 we have identified correspondences as regards the objectified cultural capital and the level of domestic cultural consumption. 
Prin această analiză13 am identificat corespondenţe în ceea ce priveşte capitalul cultural obiectificat şi nivelul de consum cultural domestic.
In this respect, we grouped the individuals by the level of equipment of their households and by the frequency (level) of domestic consumption practices, at the same time taking into account the age factor. 
În acest sens, am grupat indivizii în funcţie de nivelul dotării gospodăriei şi de frecvenţa (nivelul) practicilor de consum domestic, ţinând cont în acelaşi timp şi de factorul vârstă.
The obtained results (groups or clusters of cultural endowment of the households, intersected with the domestic cultural consumption level) will also be detailed on socio-demographic characteristics 
Rezultatele obţinute (grupe sau clustere de înzestrare culturală a gospodăriilor intersectată cu nivelul consumului cultural domestic) vor fi, de asemenea, detaliate în funcţie de caracteristici socio-demografice (gen, mediu rezidenţial,
12 Through the cluster analysis, the respondents within the sample of a study are grouped by segments (groups, clusters) as homogenous as possible from the viewpoint of some characteristics introduced in the analysis. 
12 Prin analiza cluster, respondenţii din eşantionul unui studiu sunt grupaţi în segmente (grupuri, clustere) cât mai omogene din punctul de vedere al unor caracteristici introduse în analiză.
13 Two-step cluster analysis, with three numerical variables introduced in the analysis (the Cultural Infrastructure Index, the Domestic Cultural Consumption Index and the age of the respondent, by the last birthday). 
13 Analiză cluster TwoStep, cu trei variabile numerice incluse în analiză (Indicele de Infrastructură Culturală Domestică, Indicele de Consum Cultural Domestic şi vârsta respondentului în ani împliniţi).
The size of the smallest cluster = 149 (14.5%), the size of the biggest cluster = 238 (23.2%), Ratio of Sizes = 1.60. 
Mărimea celui mai mic cluster = 149 (14,5%), mărimea celui mai mare cluster = 238 (23,2%), Ratio of Sizes = 1.60.
Six clusters freely obtained. 
Şase clustere obţinute liber.
(gender, residence area, education level, incomes), time budget structure, specific (domestic or public) cultural consumption behaviour and Internet use behaviour. 
nivel de educaţie, venituri), de structura bugetului de timp, de comportamentul specific de consum cultural (domestic sau public) si de comportamentul de utilizare a internetului.
In order to carry out the cluster analysis, we first created a Domestic Cultural Infrastructure Index (D.C.I.I., with values from 0 to 16) and a Domestic Cultural Consumption Index (D.C.C.I, with values from 0 to 9). 
Pentru realizarea analizei cluster, am creat mai întâi un Indice de Infrastructură Culturală Domestică (I.I.C.D., cu valori de la 0 la 16) si un Indice de Consum Cultural Domestic (I.C.C.D., cu valori de la 0 la 9).
Both indices represent aggregated measures of the presence/absence from the household of the cultural infrastructure elements or of the various domestic cultural consumption practices14. 
Ambii indici reprezintă măsuri agregate ale prezenţei / absenţei din gospodărie a elementelor de infrastructură culturală sau a diferitelor practici de consum cultural domestic14.
Besides these two measures, we also included the age of the respondents in the analysis, given 
Alături de aceste două măsuri, în analiză am inclus si vârsta respondenţilor,
that it is a variable that structures many of the cultural practices and behaviours. 
dat fiind că este o variabilă ce structurează multe din practicile si comportamentele culturale.
The chapter is structured as follows: in a first stage, we shall present the results recorded through the specific section of questions dedicated to the domestic cultural consumption. 
Capitolul este structurat după cum urmează: într-o primă instanţă vom prezenta rezultatele înregistrate prin secţiunea specifică de întrebări destinate consumului cultural domestic.
This section can be read in parallel with the results of the previous editions, in order to follow the growths or declines recorded for the various consumption practices. 
Această secţiune poate fi citită în paralel cu rezultatele ediţiilor anterioare, pentru observarea creşterilor sau scăderilor înregistrate pentru diferitele practici de consum.
Subsequently, we shall present the results of the cluster analysis in detail, capturing the typology of the Romanian households depending on the objectified cultural capital. 
Ulterior, vom prezenta detaliat rezultatele analizei cluster care surprinde tipologia gospodăriilor din România în funcţie de capitalul cultural obiectificat.
Domestic cultural consumption in 2016 
Consum cultural domestic în anul 2016
We shall present the data regarding the domestic cultural consumption in two hypostases: the results obtained at national level and their distribution on the following sociodemographic variables: gender, residence area, age category and education level. 
Vom prezenta datele privind consumul cultural domestic în două ipostaze: rezultatele obţinute la nivel naţional şi distribuţia acestor rezultate în funcţie de următoarele variabile socio-demografice: gen, mediu de rezidenţă, categoria de vârstă şi nivelul educaţional.
The dimensions of the monitored consumption are: the frequency of certain practices performed within the domestic space (such as reading, listening to music 
Dimensiunile consumului pe care le urmărim sunt: frecvenţa anumitor practici desfăşurate în spaţiul domestic (precum cititul, ascultarea muzicii sau
or watching movies, multimedia consumption), the frequency of performing certain domestic cultural consumption practices together with members of the family or friends, the frequency of watching certain film genres, the frequency of listening to certain music genres, the Internet use and, last but not least, the level of households' equipment with elements of cultural infrastructure. 
vizionarea de filme, consum de multimedia), frecvenţa desfăşurării anumitor practici de consum cultural domestic împreună cu membri ai familiei sau prieteni, frecvenţa vizionării anumitor genuri de filme, frecvenţa ascultării anumitor genuri muzicale, utilizarea internetului şi, nu în ultimul rând, nivelul de dotare a gospodăriilor cu elemente de infrastructură culturală.
4.1 Practices in the domestic space 
4.1 Practici din spaţiul domestic
General distributions for domestic cultural consumption activities, national level (2016) 
Distribuţii generale pentru activităţile de consum cultural domestic, nivel naţional (2016)
In the last 12 months, how often? 
În ultimele 12 luni, cât de des...?
Have you read newspapers in paper format 
De 1-2 ori pe săptămână
Have you read books (in general) 
Aţi ascultat muzică, în general (la calculator, radio etc.)
Have you read magazines in paper format 
Aţi citit reviste în format de hârtie
Have you watched films on TV 
Aţi vizionat filme la TV
Have you played games on computer/laptop or console 
Aţi jucat jocuri pe calculator/laptop sau consolă
14 All the infrastructure elements and consumption practices aggregated in these two indices are detailed in the previous sections of the chapter. 
14 Toate elementele de infrastructură şi practicile de consum agregate în aceşti doi indici se regăsesc detaliat în secţiunile anterioare ale capitolului.
We mention that we did not include the car in the calculation of the Domestic Cultural Infrastructure Index. 
Menţionăm că în calcularea Indicelui de Infrastructură Culturală domestic nu a fost inclus autoturismul.
74 Domestic cultural consumption in 2016 
74 Consum cultural domestic în anul 2016
Similarly to the results obtained in the previous years, the consumption of products, facilitated by the interaction with the mass media, is the best represented in the structure of the general population's daily practices. 
Asemănător cu rezultatele obţinute în anii anteriori, consumul de produse facilitat de interacţiunea cu mijloacele de comunicare în masă este cel mai bine reprezentat în structura practicilor zilnice ale populaţiei generale (Tabelul 1).
Reading books is a weekly practice for 12%, or a daily practice for 9% of the participants in the survey. 
Cititul cărţilor este o practică săptămânală pentru 12%, sau zilnică pentru 9% dintre participanţii la sondaj.
As regards the distribution by gender of the daily practices (Table 2), we notice a single situation where the percentage of men is higher (listening to the radio) and one where the percentage of women is higher (reading books). 
În ceea ce priveşte distribuţia în funcţie de gen a practicilor zilnice (Tabelul 2), observăm o singură instanţă în care procentul bărbaţilor este mai mare (ascultarea radioului) şi una în care cel al femeilor este mai mare (cititul de cărţi).
As far as the residence area is concerned, there are several types of practices that record differences in favour of the urban respondents. 
Raportat la mediul de rezidenţă, sunt mai multe tipuri de practici în care se înregistrează diferenţe în favoarea respondenţilor din urban.
Distribution of domestic cultural consumption activities by gender and residence area, national level (2016) 
Distribuţia activităţilor de consum cultural domestic în funcţie de gen si mediu de rezidenţă, nivel naţional (2016)
In the last 12 months, how often...? 
În ultimele 12 luni, cât de des...?
Have you listened to the radio by means of a radio set/tape recorder 
Aţi ascultat radio folosind aparat de radio/casetofon
Have you read newspapers in paper format 
Aţi citit ziare în format de hârtie
Have you listened to music, in general (on computer, radio set etc.) 
Aţi ascultat muzică, în general (la calculator, radio etc.)
Have you read books (in general) 
Aţi citit cărţi (în general)
Have you watched films (on DVD/Blu-ray/computer/laptop) 
Aţi vizionat filme (pe DVD/Blu-ray/calculator/laptop)
Note: The table presents the percentages of respondents who practise these activities daily 
Notă: În tabel sunt reprezentate procentele celor care desfăşoară zilnic aceste activităţi
years old and above (36%). 
Distribuţia activităţilor zilnice de consum cultural domestic ani şi peste (36%).
25 - 29 years old 
Tabelul 3.
Have you listened to the radio by means of a radio set/tape 
Aţi ascultat radio folosind aparat de radio/casetofon
Domestic cultural consumption in 2016 75 
Consum cultural domestic în anul 2016 75
Distribution of domestic cultural consumption activities, depending on education level, national level (2016) 
Distribuţia activităţilor de consum cultural domestic în funcţie de nivelul de educaţie, nivel national (2016)
In the last 12 months, how often...? 
f f r f ' f ' '
No school or elementary school 
În ultimele 12 luni, cât de des...?
Middle school or high school stage I 
Fără şcoală sau şcoală primară
4.2 The Social dimension of domestic cultural consumption practices 
lucru zilnic, iar 24% - o dată sau de două ori pe săptămână).