natgillin/translations-raw huggingface dataset:
34 Compared to the indicators used in the 2010, which comprised the budgetary chapter titled "expenditure on culture, recreation and religion", in the present edition of the study we have improved the measurement of this indicator by requesting data from Mayors' institutions of the municipality on budget subsections, namely allocations for cultural and recreational services for youth (*only if the budgeted activities were cultural; e.g.: theatre festivals painting, music, exhibitions, street art, literary events, etc.), thus ignoring the amounts earmarked for religion/ cults and those for sporting activities which were part of the same budgetary chapter. 
34 Faţă de indicatorii folosiţi în 2010, care cuprindeau capitolul bugetar intitulat „cheltuieli pentru cultură, recreere şi religie", în ediţia de faţă a studiului am îmbunătăţit măsurarea acestui tip de indicator prin solicitarea de date la nivelul primăriilor de municipiu privind bugetul defalcat pe subcapitole, şi anume sumele alocate pentru servicii culturale şi servicii recreative pentru tineret (*doar în cazul în care au fost bugetate activităţi cu caracter cultural; ex. festivaluri de teatru, muzică, expoziţii pictură, artă stradală, evenimente literare etc.), nemailuând astfel în calcul sumele alocate pentru religie / culte şi cele pentru activităţi sportive care făceau parte din acelaşi capitol bugetar.
As in the previous edition, we kept measuring share of expenditure on culture in total local budget expenditure (%), which "shows the importance that the local authorities give to the cultural sector in relation to other areas of activity in their administration".35 
Ca şi în ediţia precedentă, am păstrat măsurarea ponderii cheltuielilor pentru cultură în totalul bugetului local de cheltuieli (%), care „arată importanţa pe care autorităţile locale o acordă sectorului cultural, în raport cu celelalte domenii de activitate din administrarea lor"35.
This category of indicators is complementary to the category of indicators relating to cultural infrastructure. 
Această categorie de indicatori este complementară categoriei de indicatori referitori la infrastructura culturală.
If cultural infrastructure presents a static aspect of cultural vitality (the actual number of cultural units in the city), participation category presents the dynamic aspect, namely the degree of cultural consumption and utilization of local cultural infrastructure. 
Dacă infrastructura culturală prezintă un aspect static al vitalităţii culturale (numărul efectiv de unităţi culturale la nivelul oraşului), categoria de participare prezintă aspectul dinamic, şi anume gradul de consum cultural al populaţiei şi gradul de utilizare a infrastructurii culturale locale.
36 It is the ability of this indicators 
34 Centrul de Cercetare şi Consultanţă în Domeniul Culturii, Vitalitatea Culturală
34 The National Institute for Cultural Research and Training, Cultural Vitality of 
a Oraşelor din România, 2010, p. 6
category to highlight other dimensions of cultural vitality, such as that of infrastructure, but also the one that refers to the financial support given by the local authorities for culture or for creative industries category. 
36 Este în capacitatea acestei categorii de indicatori să pună în valoare alte dimensiuni ale vitalităţii culturale aşa cum este cea de infrastructură, dar si cea care se referă la sprijinul financiar acordat de autorităţile locale pentru cultură sau pentru categoria privind industriile creative.
A high cultural participation of the population may increase the local economy, and may lead to the development of public and private cultural sector in terms of the infrastructure and the supply of goods and services. 
O participare culturală cu grad ridicat din partea populaţiei poate atrage o creştere a economiei locale, o dezvoltare a sectorului cultural public şi privat din perspectiva infrastructurii şi a ofertei de bunuri şi servicii culturale.
Also, a high cultural participation may also stimulate creative industries. 
De asemenea, o participare culturală ridicată poate stimula şi mediul industriilor creative.
In relation between local participation - cultural vitality, cities can contribute to increasing participation by certain resources and incentives offered to potential cultural consumers. 
În relaţia participare culturală - vitalitate locală, oraşele pot contribui la creşterea gradului de participare prin anumite resurse şi stimulente oferite potenţialilor consumatori culturali.
Cities must provide the necessary facilities and resources to contribute to increased participation in the cultural life of various groups in age, lifestyle, living, working, studying or visiting a certain city. 
Oraşele trebuie să ofere facilităţile şi resursele necesare care să contribuie la sporirea participării la viaţa culturală a unor grupuri diverse ca vârstă, stil de viaţă, care locuiesc, lucrează, studiază sau doar vizitează acel oraş.
37 Furthermore, by facilitating the access to cultural participation, cities can produce a sense of belonging for those who consume those services. 
37 Totodată, prin facilitarea unui acces de participare culturală, oraşele pot să producă un simţ al apartenenţei pentru cei consumă acele servicii.
The indicators that we use in this edition to analyze the size of participation are: 
Indicatorii pe care-i utilizăm în această ediţie pentru analiza dimensiunii de participare sunt:
Cinema viewers (per 100 inhabitants) 
Spectatori de cinema (la 100 de locuitori)
Spectators in the Opera (per100 inhabitants) 
Spectatori la operă (la 100 de locuitori)
Spectators at the Philharmonic (per 100 inhabitants) 
Spectatori la filarmonică (la 100 de locuitori)
Spectators at dramatic theatres (per 100 inhabitants) 
Spectatori la teatre dramatice (la 100 de locuitori)
Spectators at musical theatres (per100 inhabitants) 
Spectatori la teatre muzicale (la 100 de locuitori)
Spectators at puppet theaters (per 100 inhabitants) 
36 Francois Matarasso, Towards a Local Culture Index.
Visitors in museums (per 100 inhabitants) 
Measuring the Cultural
Spectators in cultural centres (per 100 inhabitants) 
vitality of communities, 1999, p. 12
Dimensions of cultural vitality. 
Spectatori la teatre de păpuşi (la 100 de locuitori)
Types of indicators 95 
Vizitatori în muzee (la 100 de locuitori)
Authors like Richard Florida and Charels Landry link the emergence of creative industries and creative economy with the transformation process of city functions, as defined until recently. 
Autori precum Richard Florida şi Charles Landry leagă apariţia industriilor creative şi a economiei creative de procesul de transformare a funcţiilor oraşului, aşa cum erau definite acestea până recent.
Richard Florida noted that "in recent decades there has been a dramatic change in the nature of capitalist economies, passing from a traditional industrial-organizational system, based on large factories and huge office buildings, focused on the huge economies of scale and on physical labor, to an emerging innovative system, knowledge-based, based on intellectual work and human creativity." 
Richard Florida menţiona că „în ultimele decenii s-a petrecut o schimbare dramatică în natura economiilor capitaliste, trecându-se de la un sistem tradiţional industrial-organizaţional, bazat pe fabrici de mari dimensiuni şi clădiri de birouri uriaşe şi centrat pe economii de scală şi pe muncă fizică, la un sistem emergent mai inovativ, bazat pe cunoaştere, muncă intelectuală şi creativitate umană."
Also, Charles Landry, particularly interested in studying the creative cities, emphasized the importance of creative industries in urban and economic development. 
De asemenea, Charles Landry, interesat în mod special de studierea oraşelor creative, sublinia importanţa pe care industriile creative o au în dezvoltarea economică şi urbană.
96 Dimensions of cultural vitality. 
24 Dimensiunile vitalităţii culturale.
Some cities have turned to concrete measures to support human resources development and the creative industries in the area. 
mai menţionează că acest tip de industrii (creative) „atrag noi investitori si noi afaceri, dar si un flux crescut de turişti, având beneficii economice indirecte"42.
In Introducing for the Strategy for Culture and Arts for 2010-2014 in the city of Adelaide, it is highlighted: 
Unele oraşe au trecut la măsuri concrete pentru susţinerea dezvoltării resurselor umane şi industriilor din domeniul creativ.
„A vibrant cultural life is part of the attractiveness of the city of Adelaide and it is a key point for the city's goals to attract creative, innovative and well prepared people, which will contribute to the economic development in the context of the challenges of the future." 
În Introducerea Strategiei pentru Cultură şi Arte pentru perioada 2010-2014 a oraşului Adelaide, este punctat: „O viaţă culturală vibrantă este parte din atractivitatea oraşului Adelaide şi este un punct esenţial în obiectivele oraşului de a atrage persoane creative, inovative şi bine pregătite, care vor contribui la dezvoltarea economică în contextul provocărilor viitoare."
The indicators used for cultural industries category are: 
Indicatorii utilizaţi pentru realizarea categoriei de industrii culturale sunt:
The number of employees in the creative industry per 1,000 inhabitants 
Numărul angajaţilor din industria creativă la 1.000 de locuitori
The turnover of the companies in the creative industries and services (turnover per capita) 
Cifra de afaceri a firmelor din industriile şi serviciile creative (Cifra de afaceri per locuitor)
The profit of companies in the industries and creative services (profit share in total turnover) 
Profitul firmelor din industriile şi serviciile creative (Ponderea profitului în totalul cifrei de afaceri)
The evolution of cultural vitality indices 97 
Evoluţia indicilor de vitalitate culturală 25
The evolution of cultural vitality indices 
Evoluţia indicilor de vitalitate culturală
Ranking cities according to their cultural vitality was conducted on the basis of the average of the cultural vitality indices manifested during the period 2010-2015. 
Clasamentul oraşelor în funcţie de vitalitatea culturală a acestora a fost realizat în baza mediei indicilor de vitalitate culturală manifestată în perioada 2010-2015.
As we described in the chapter on methodology, the cultural vitality of each of the 46 cities chosen was calculated for each of the six years between 2010-2015, as the average of values for the five categories of indicators: (1) index of infrastructure for cultural 
După cum am descris în capitolul dedicat metodologiei, vitalitatea culturală a fiecăruia dintre cele 46 de oraşe alese a fost calculată, pentru fiecare dintre cei şase ani din intervalul 2010-2015, ca medie a valorilor a cinci categorii de indicatori: (1) indicele infrastructurii
activities, (2) index of cultural participation, (3) the index for the budgetary expenditures for cultural activities, (4) the index of the human resources trained in cultural field, and (5) the index of creative industries. 
dedicate activităţilor culturale, (2) indicele participării culturale, (3) indicele cheltuielilor pentru activităţi culturale, (4) indicele privitor la resursele umane implicate în activităţi culturale şi (5) indicele privitor la dezvoltarea industriilor creative.
Cultural vitality indices obtained as the average of the five categories of indicators are shown in the accompanying table of contents for each year of the analysis. 
Indicii de vitalitate culturală obţinuţi ca medie a celor cinci categorii de indicatori sunt ilustraţi în tabelul alăturat pentru fiecare an cuprins în analiză.
The ranking of the first 15 cities with the best cultural vitality indices for 2010-2015 
Clasamentul primelor 15 oraşe cu cei mai buni indici de vitalitate culturală pentru perioada 2010-2015
Vitality Index Vitality Index Vitality Index 2010 2011 2012 
26 Vitalitatea culturală a oraşelor.
98 The cultural vitality of cities. 
Evoluţia indicilor de vitalitate culturală
We also point out that some appearances in the top 15 (such as Botoşani or Satu Mare) may seem unusual, but the field which we analyze - categories of indicators that comprise the cultural vitality - is a dynamic and oscillating one, which can record any significant changes from one year to another. 
De asemenea, punctăm că unele apariţii în top 15 (cum poate este cazul oraşelor Botoşani sau Satu Mare) pot părea insolite, însă domeniul pe care îl analizăm - categoriile de indicatori care compun vitalitatea culturală - este unul dinamic şi oscilant, care poate înregistra modificări semnificative de la un an la altul.
At the same time, we recommend reading and results interpretation bearing in mind that the positions in the ranking of cities dedicated to each category of indicators are given by calculating indices for the category of indicators relative to the population of the city. 
Totodată, recomandăm interpretarea şi citirea rezultatelor ţinând cont că poziţiile oraşelor în clasamentul dedicat pe fiecare categorie de indicatori sunt date de calcularea indicilor pentru respectiva categorie de indicatori raportat la populaţia oraşului.
For example, the same type of infrastructure and the same number of facilities owned by the two cities do not generate the same vitality index. 
De exemplu, acelaşi tip de infrastructură culturală şi cu acelaşi număr de elemente de infrastructură deţinute de două oraşe nu generează acelaşi indice de vitalitate.
If the city has less inhabitants, obviously that means more infrastructure elements per capita in relation to a city with a more numerous population. 
Dacă oraşul este mai mic ca număr de locuitori, evident, asta înseamnă mai multe elemente de infrastructură pe cap de locuitor faţă de un oraş cu o populaţie mai numeroasă.
Given the way indices of vitality within each category of indicators are calculated, we recommend that making comparisons between cities to be rather indicative. 
Ţinând cont de acest mod în care sunt calculaţi indicii de vitalitate în cadrul fiecărei categorii de indicatori, recomandăm ca realizarea de comparaţii între oraşe să fie mai degrabă orientativă.
Another factor influencing the positions of cities in the rankings of vitality is given by the character of the data collected. 
Un alt factor care influenţează poziţiile oraşelor în clasamentele de vitalitate este dat de caracterul datelor colectate.
We devoted a lengthy stage of checking the validity of indicators collected and seeking possible explanations for some situations where the figures recorded a significantly different values from one year to another, or where anomalies appear to occur. 
Am dedicat o etapă îndelungată verificării validităţii indicatorilor colectaţi şi găsirii de posibile explicaţii pentru unele situaţii unde cifrele înregistrează valori semnificativ diferite de la un an la altul sau unde par a produce anomalii.
Some of these situations can be explained by the influence of extrinsic factors on the categories of indicators, such as passing through a certain process (the case of mergers that has occurred in 2010 at cultural institutions that make up the infrastructure) or the occurrence of an element of the vitality which entailed modification of other categories of indicators (such as the category of cultural infrastructure that directly influences the increase or decrease in indicators of participation). 
Unele dintre aceste situaţii pot fi explicate prin influenţa unor factori extrinseci asupra categoriilor de indicatori, ca de exemplu trecerea printr-un anume proces (cazul comasărilor din 2010 la nivelul instituţiilor culturale care compun infrastructura) sau apariţia unui element de vitalitate care a atras după sine modificarea altor categorii de indicatori (cum este cazul categoriei de infrastructură culturală care influenţează direct creşterea sau scăderea indicatorilor de participare).
Thus, the quality of the data collected, correlated with extrinsic factors at a macro or local level which influences or even changes the evolution of some of the indicators track, the sudden rearing or collapse of one of the indicators that comprise the index of vitality (as it is the case in particular for category devoted to cultural sector allocated expenditure), as well as the calculating indices of vitality through the reporting of indicators collected in the population of one city make some positions in the rankings seem unusual, and bring in foreground less known cities for their cultural strengths. 
Astfel, calitatea datelor colectate, corelată cu factorii extrinseci la un nivel macro sau local care influenţează sau chiar schimbă evoluţia unora dintre indicatorii urmăriţi, creşterea sau căderea bruscă a unuia dintre indicatorii care compun indicele de vitalitate (aşa cum este cazul mai ales pentru categoria dedicată cheltuielilor alocate sectorului cultural), dar şi modul de calcul al indicilor de vitalitate prin raportarea indicatorilor colectaţi la populaţia oraşului respectiv fac ca unele poziţii în clasament să pară neobişnuite şi să aducă în prim-plan oraşe mai puţin cunoscute pentru atuurile lor culturale.
We will describe every city in the top 15 in terms of the evolution of each category of indicators that make up the cultural vitality, and also of the evolution of the overall index. 
Vom descrie fiecare oraş din top 15 din punctul de vedere al evoluţiei fiecărei categorii de indicatori care compun vitalitatea culturală, dar şi al evoluţiei indicelui total de vitalitate.
On the basis of the cultural vitality level registered, we made recommendations for guidance for those cities. 
Pe baza gradului de vitalitate culturală înregistrat, am realizat recomandări cu caracter orientativ pentru aceste oraşe.
Cluj-Napoca is by far the city with the most powerful and stable elements which make up the cultural vitality of the city, a fact that is reflected in the values of the vitality index. 
De departe, Cluj-Napoca este oraşul cu cele mai puternice şi stabile elemente care compun vitalitatea culturală a oraşului, fapt care se reflectă în valorile indicelui de vitalitate.
Regarding the cultural infrastructure, every year the city lies on the first position of the ranking dedicated to this category of indicators. 
În ceea ce priveşte infrastructura culturală, oraşul se află în fiecare an pe prima poziţie a clasamentului dedicat acestei categorii de indicatori.
Creative industries are also the first in the top dedicated to this category every year from among those included in the analysis. 
Industriile creative sunt de asemenea pe prima poziţie în topul dedicat categoriei acesteia pe fiecare an dintre cei cuprinşi în analiză.
Creative industries category represents the most powerful element of vitality for the city of Cluj-Napoca, excelling both in terms of number of people employed in the sector, and in the level of turnover and profits. 
Categoria de industrii creative reprezintă totodată şi cel mai puternic element de vitalitate pentru oraşul Cluj-Napoca, excelând atât la nivelul numărului de persoane angajate în acest sector, cât şi la nivelul cifrei de afaceri şi al profitului.
The city also holds a high cultural consumption, being in the 2nd position in the ranking every year, except the year 2015 when occupying the first position. 
Oraşul deţine şi un consum cultural ridicat, aflându-se în fiecare an pe poziţia 2 în acest sens, cu excepţia anului 2015 când ocupă prima poziţie.
Regarding human resources specialists, the city oscillates between the 4th and the 5th position. 
În ceea ce priveşte resursele umane specializate, oraşul oscilează între poziţiile 4 şi 5.
The weak point of the municipality is spending in the budget allocated for the cultural sector. 
Punctul slab al municipiului este reprezentat de cheltuielile alocate din bugetul local pentru sectorul cultural.
This may actually be a weak point in appearance only, given the fact that most services and 
Aceasta poate fi de fapt doar în aparenţă un punct slab,
The evolution of cultural vitality indices 99 
Evoluţia indicilor de vitalitate culturală 'll
The Evolution of Cultural Vitality Indices for indicators categories for Cluj-Napoca (2010-2015) 
Evoluţia Indicilor de Vitalitate Culturală pe categorii de indicatori pentru municipiul Cluj-Napoca (2010-2015)
a Cultural Participation- ^ Budget- Human ^ Creative 
a Infrastructură Participare- ^ Buget- Resurse umane a Industrii
^ infrastructure cultural consumption ™ local expenses for culture Resources “ Industries 
™ culturală consum cultural ^ cheltuieli pentru cultură specializate ^ creative
cultural infrastructure elements in the municipality are receiving funding from the Ministry of Culture. 
în condiţiile în care majoritatea serviciilor si elementelor de infrastructură culturală din municipiu beneficiază de finanţare de la Ministerul Culturii.
With the exception of the year 2012, which signifies the peak reached by the cultural vitality index, and the year 2015, in which the index is located at the lower value, for the years 2010, 2011, 2013 and 2014 the evolution of cultural vitality index remained at similar parameters. 
Cu excepţia anului 2012, care semnifică maximul atins de indicele de vitalitate culturală si a anului 2015, în care indicele se află la cea mai mică valoare înregistrată, pentru anii 2010, 2011, 2013 si 2014 evoluţia indicelui de vitalitate culturală s-a menţinut la parametri similari.
Evolution of the vitality index without significant oscillations is given, as mentioned, by the stability of the cultural vitality elements of the city 
Evoluţia indicelui de vitalitate fără oscilaţii semnificative este dată aşa cum menţionam de stabilitatea elementelor de vitalitate culturală de care dispune oraşul.
Besides Bucharest city, which we didn't included in the analysis, Cluj-Napoca is the most powerful cultural pole, with an increased cultural vitality throughout the period under review. 
După municipiul Bucureşti, pe care nu l-am inclus în analiză, Cluj-Napoca este polul cultural cel mai puternic, cu o vitalitate culturală crescută pe întreaga perioadă analizată.
The stability of the elements which make up the cultural vitality of the city and their maintenance on top positions of the rankings prove to be the cultural engine of the city. 
Stabilitatea elementelor care compun vitalitatea culturală a orasului si menţinerea acestora pe primele poziţii ale clasamentelor dovedeşte trăsătura de motor cultural pe care o deţine oraşul.
Category of indicators which propels the city of Alba Iulia among current ranking is that of budgetary expenses allocated by local authorities for culture. 
Categoria de indicatori care propulsează oraşul Alba Iulia în topul actual este cea a cheltuielilor bugetare alocate de autorităţile locale pentru cultură.
At this stage, the city ranks 1st place in that category for 20102013. 
La acest nivel ocupă locul 1 în clasamentul dedicat acestei categorii pe perioada 2010-2013.
In contrast, the vitality index recorded for the same type of indicator in 2015 barely occupies the 25th place in the ranking. 
În contrast puternic se înregistrează indicele de vitalitate pentru acelaşi tip de indicator la nivelul anului 2015, unde ocupă abia locul 25.
Another strong element of cultural vitality is represented by specialized human resources category, recording constant values that ranks the city in the 6th place in the top dedicated to this category for the entire analyzed period, with the exception of 2011, when it went up to the 5th position. 
Un alt element de vitalitate culturală puternic este reprezentat de categoria resurselor umane specializate, înregistrând valori constante ce plasează oraşul pe locul 6 în topul dedicat acestei categorii pentru întreaga perioadă analizată, cu excepţia anului 2011, când urcă pe poziţia 5.
The evolution of Cultural Vitality indices by categories of indicators for the city of Alba Iulia (2010-2015) 
Consumul cultural este categoria de vitalitate culturală cu valorile
positions (except in the year 2014, when it is on the 5th position at the cultural infrastructure). 
cele mai modeste comparativ cu celelalte categorii de indicatori la nivelul acestui oraş.