natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The study focused on the analysis of the cultural consumption and practices among the population in the county of Gorj and the analysis of the profiles of beneficiaries and non-beneficiaries of the cultural activities organised by the county's institutions. 
Studiul îşi propune analiza consumului si a practicilor culturale în rândul populaţiei judeţului Gorj şi analiza profilelor de beneficiari şi non-beneficiari ai activităţilor culturale organizate de instituţiile din judeţ.
The survey was conducted in the period 27 September - 28 October 2017, and the sample volume was 1,064 persons, with an error margin of maximum +/-3%, at a 95% confidence level. 
Sondajul de opinie a fost realizat în perioada 27 septembrie-28 octombrie, iar volumul eşantionului a fost de 1.064 de persoane, cu o marjă de eroare de maximum +/-3% la un nivel de încredere de 95%.
The sample was built in accordance with a two-stage stratification. 
Eşantionul a fost construit în concordanţă cu o stratificare bistadială.
National identity and the 
Identitate naţională si <
2.1 National and sub-national self-identification 
2.1 Autoidentificare naţională si subnatională
In order to better understand the cultural consumption practices, we need to know the manner in which people in a certain geographical space define themselves. 
Pentru a înţelege mai bine practicile de consum cultural, este nevoie de cunoaşterea modului în care se definesc oamenii dintr-un anumit spaţiu geografic.
Belonging to a national identity is no longer seen in the specialised literature as a pre-established attribute, but as a matter of choice between several possible supra- or sub-national identities. 
Apartenenţa la o identitate naţională nu mai este văzută în literatura de specialitate recentă ca un atribut prestabilit, ci ca o problemă de alegere dintre mai multe posibile identităţi supra sau subnaţionale.
1 In this study, the respondents were asked to choose between the local identity (their belonging to the commune or town where they were living), the 
1 În studiul de faţă, respondenţii au fost puşi să aleagă dintre identitatea locală (apartenenţa la comuna sau oraşul în care locuiesc), identitatea judeţeană, identitatea regională, identitatea naţională şi cea
‘Questions about National, Subnational and Ethnic Identity', [website], 2007 http://www.europeansocialsurvey.org/docs/methodology/ core_ess_questionnaire/ESS_core_questionnaire_national_ethnic_identity. pdf, (accessed on 12 December 2017). 
‘Questions about National, Subnational and Ethnic Identity', [website], 2007 http://www.europeansocialsurvey.org/docs/methodology/ core_ess_questionnaire/ESS_core_questionnaire_national_ethnic_identity. pdf, (accesat în 12 decembrie 2017).
In the first stage, we applied a stratification by locality size (cities with over 100,000 inhabitants, towns between 100,000 and 50,000 inhabitants, towns under 50,000 inhabitants, commune-centre villages and peripheral villages). 
În primul stadiu s-a aplicat o stratificare în funcţie de mărimea localităţii (oraşe de peste 100.000 de locuitori, oraşe între 100.000 şi 50.000 de locuitori, oraşe sub 50.000 de locuitori, sate centre de comună şi sate periferice).
The number of persons in a certain locality was proportional to the size of the locality and the statistical weight of that type of locality in Gorj county. 
Numărul de persoane dintr-o anumită localitate a fost proporţional cu mărimea localităţii şi cu ponderea acelui tip de localitate în judeţul Gorj.
In the second stage, at the level of each locality, the sampling point was made from randomly chosen voting sections. 
În al doilea stadiu, la nivelul fiecărei localităţi, punctele de eşantionare au fost constituite din secţii de votare alese aleator.
The selection of the households was made by using the random route method, and the selection of respondents was made by using the birthday method. 
Selecţia gospodăriilor a fost realizată folosind metoda drumului aleator, iar selecţia respondenţilor a fost realizată folosind metoda zilei de naştere.
mtenary of the Great Union 
europeană, pe modelul unor întrebări din Studiul Valorilor Europene.
county identity, the regional identity, the national and the European identity, based on a set of questions from the European Values Study. 
2 Aceste niveluri diferite nu sunt mutual exclusive, o persoană putând să se identifice simultan cu mai multe dintre componentele identitare menţionate.
3 This is why the question requires the respondents to rank the importance of belonging to each of these groups. 
3 De aceea, întrebarea la care ne referim le solicită respondenţilor să ierarhizeze importanţa apartenenţei la fiecare dintre aceste grupuri.
The results presented in Graph 1, Graph 2 and Graph 3 show that most of the respondents in Gorj identify themselves firstly with the local level (i.e. with the town or 
Rezultatele din Graficul 1, Graficul 2 şi Graficul 3 indică faptul că cei mai mulţi dintre respondenţii din Gorj se identifică în primul rând cu nivelul local (adică oraşul sau satul în care
2 The question was also used in two surveys representative for Romania,within the 1999 and 2008 waves of the European Values Study (EVS) 
2 întrebarea a fost folosită şi în două sondaje reprezentative la nivelul României, în cadrul valurilor din 1999 şi 2008 ale Studiului Valorilor Europene - European Values Study (EVS).
10 National identity and the Centenary of the Great Union 
10 Identitate naţională si Centenarul Marii Uniri
village they live in, mentioned by 54% of the respondents), secondly with the county they live in (49%) and thirdly with Romania (42%). 
locuiesc, menţionate de 54% dintre respondenţi), în al doilea rând cu judeţul în care locuiesc (49%) si în al treilea rând cu România (42%).
It is important to notice that the level of the historical region scored relatively low percentages for all the three mentions. 
Este important de menţionat faptul că nivelul regiunii istorice a obţinut procente relativ scăzute pentru toate cele trei menţiuni.
Thus, we can notice that in the hierarchy of national and sub-national self-identification, there is a transition from the local to the national level, and the main intermediary stage is represented by the self-identification with the county, not with the historical region. 
Se poate observa astfel că, în ierarhia autoidentificării naţionale si subnaţionale, există o tranziţie de la nivelul local către nivelul naţional, principala etapa intermediară fiind reprezentată de autoidentificarea cu judeţul, si nu cu regiunea istorică.
These results are very similar to the results of the European Values Study (EVS) obtained at the level of Romania in 2008.4 Although a slightly different question was used (the respondents could only mention the most important two groups they felt they belonged to, and the county level was not included in the answer options), the results of the EVS 2008 show the importance of the local identity (mentioned by 58% of the respondents as first option) and of the national identity (mentioned by 47% as second option). 
Aceste rezultate sunt foarte asemănătoare cu rezultatele din Studiul Valorilor Europene (EVS) obţinute la nivelul României în anul 2008.4 Desi este folosită o întrebare usor diferită (respondenţii au putut menţiona doar cele mai importante două grupuri din care simt că fac parte, iar nivelul judeţean nu a fost inclus printre variantele de răspuns), rezultate EVS 2008 indică importanţa identităţii locale (menţionată de 58% dintre respondenţi ca primă opţiune) si a identităţii naţionale (menţionată de 47% dintre respondenţi ca a doua opţiune).
In this case, too, the self-identification with the historical region was mentioned much less often. 
Si în acest caz, autoidentificarea cu regiunea istorică a fost menţionată de mult mai puţine ori.
The data obtained at the level of Gorj county illustrate that this hierarchy is constant at the level of respondents' residence area (rural, urban under 30,000 inhabitants, urban above 30,000 inhabitants), even though there are slight differences in the percentages recorded. 
Datele obţinute la nivelul judeţului Gorj ilustrează faptul că această ierarhie este constantă la nivelul mediului de rezidenţă al respondenţilor (rural, urban sub 30.000 de locuitori, urban peste 30.000 de locuitori), chiar dacă există uşoare diferenţe la nivelul procentelor înregistrate.
This is especially relevant for the first position in the hierarchy, suggesting that, regardless of the locality size, the respondents firstly identify themselves with the town or commune they live in. 
Acest lucru este relevant în special pentru prima poziţie din ierarhie, sugerând faptul că, indiferent de dimensiunea localităţii, respondenţii se identifică în primul rând cu orasul sau comuna în care locuiesc.
Furthermore, the hierarchy presented is also constant for the distributions by gender (male, female), education level (elementary education, medium education, higher education) or age (18-29 years old, 30-39 years old, 40-49 years old, 50-64 years old, 65 years old and above), which shows that these preferences hold true for various segments of the population. 
De asemenea, ierarhia prezentată se păstrează si pentru distribuţiile în funcţie de gen (masculin, feminin), nivel de educaţie (studii elementare, studii mediii, studii superioare) sau vârstă (18-29 de ani, 30-39 de ani, 40-49 de ani, 50-64 de ani, 65 de ani si peste), ceea ce indică o stabilitate a preferinţelor la nivelul diferitor segmente ale populaţiei.
Thus, a reduced statistical weight could be given with respect to the level of the historical region (Oltenia). 
4 European Values Study 2008: Romania (EVS 2008).
Graph 1. 
GESIS Data Archive, Cologne.
National and sub-national self-identification [What group do you feel you belong to? - First mention] 
ZA4773 Data file Version 1.1.0, doi:10.4232/1.10168.
The historical region you are living in 
Graficul 1.
Graph 2. 
Autoidentificare naţională si subnatională
National and sub-national self-identification [What group do you feel you belong to? - Second mention] 
[Dumneavoastră din care grup simţiţi că faceţi parte?
The county you are living in 
Comuna /oraşul în care locuiţi
The historical region you are living in 
Regiunea istorică în care locuiţi
4 European Values Study 2008: Romania (EVS 2008). 
[Dumneavoastră din care grup simţiţi că faceţi parte? - a doua menţiune]
GESIS Data Archive, Cologne. 
Regiunea istorică în care locuiţi
ZA4773 Data file Version 1.1.0, doi:10.4232/1.10168. 
Comuna /oraşul în care locuiţi
National identity and the Centenary of the Great Union 11 
Identitate naţională si Centenarul Marii Uniri 11
The county you are living in 
Comuna / oraşul în care locuiţi
The commune / town you are living in 
Regiunea istorică în care locuiţi
The historical region you are living in 
2.2 Definirea subiectivă a identităţii naţionale
The respondents could evaluate how important are aspects such as speaking the Romanian language, holding Romanian citizenship, selfidentification as a Romanian etc., in order to be "a real Romanian". 
Astfel, respondenţii au putut să evalueze cât de importante sunt, pentru a fi „un adevărat român", aspecte precum vorbirea limbii române, deţinerea cetăţeniei române, autoidentificarea ca român etc.
The findings are presented in Graph 4. 
Rezultatele obţinute sunt prezentate în Graficul 4.
The initial categories of answers (Very important, Important, Not too important, Not at all important) were grouped into two main categories (Important and very important and Not too important and not at all important). 
Categoriile de răspuns iniţiale (Foarte important, Important, Nu prea important, Deloc important) au fost unite în două categorii principale (Important şi foarte important, respectiv Nu prea important şi deloc important).
This decision is justified by the distribution of the answers obtained, as the majority of the options fall into one of the four initial categories. 
Această decizie este justificată de distribuţia răspunsurilor obţinute, majoritatea opţiunilor încadrându-se în una dintre cele patru categorii iniţiale.
The data suggest that all identity elements included in the questionnaire were deemed important and very important by the majority of respondents, with percentages varying between 82% (for the option "To have lived almost the entire life in Romania") and 96% (for the option "To respect the Romanian laws and institutions"). 
Datele sugerează că toate elementele identitare incluse în chestionar au fost considerate ca importante şi foarte importante de către majoritatea respondenţilor, cu procente ce variază între 82% (pentru varianta „Să fi trăit aproape toată viaţa în România") şi 96% (pentru varianta „Să respecţi legile şi instituţiile României").
Despite the very close percentages, we must notice that the first two positions in the ranking are occupied by elements from the area of democratic values (respect for the laws and institutions of the state and holding the Romanian citizenship) and not by traditional values (such as belonging to the Orthodox-Christian religion or the condition of having been born and lived on Romania's territory). 
În ciuda procentelor foarte apropiate, trebuie remarcat faptul că primele două poziţii în ierarhia răspunsurilor sunt ocupate de elemente din zona valorilor democratice (respectarea legilor şi a instituţiilor statului, respectiv deţinerea cetăţeniei române) şi nu de valori tradiţionale (precum apartenenţa la religia creştin-ortodoxă sau condiţia de a te fi născut şi trăit pe teritoriul României).
In the perspective of planning cultural activities and events in the county of Gorj, these results suggest two types of implications. 
În perspectiva planificării activităţilor şi a evenimentelor culturale din judeţul Gorj, aceste rezultate sugerează două tipuri de implicaţii.
Firstly, the importance given to the respect for the laws and institutions of Romania shows that we can speak about a high level of receptivity towards the cultural services provided by the county's public cultural institutions. 
În primul rând, importanţa acordată respectării legilor şi a instituţiilor României indică faptul că se poate discuta despre un nivel ridicat de receptivitate faţă de serviciile culturale furnizate de instituţiile publice de cultură din judeţ.
Secondly, there is a certain openness of the Gorj public towards a diversification of the themes of cultural activities and events, beyond the mentioned traditional values. 
În al doilea rând, există o anumită deschidere din partea publicului gorjean către o diversificare tematică a activităţilor şi a evenimentelor culturale, dincolo de valorile tradiţionale menţionate.
At the level of Gorj County, this partial openness towards diversity can be explained through a long history of relocations in the communist period (at the level of our sample, about a quarter of the respondents are currently living in a locality different from their locality of origin - Graph 5), as well as through the recent external migration experiences (Graph 6). 
La nivelul judeţului Gorj, această deschidere parţială către diversitate poate fi explicată de un lung istoric al strămutărilor din perioada comunistă (la nivelul eşantionului nostru, aproximativ un sfert dintre respondenţi locuiesc în prezent într-o localitate diferită de localitatea de origine Graficul 5), dar şi de experienţele recente de migraţie externă (Graficul 6).
This aspect is also revealed by a series of additional analyses (statistical association tests). 
Acest aspect este demonstrat şi printr-o serie de analize suplimentare (teste statistice de asociere).
Thus, both the persons who have not lived their entire life in their locality and the persons who had a personal or family external migration experience consider such criteria as "To have lived almost the entire life in Romania" less important in the definition of the national identity. 
Astfel, atât persoanele care nu au locuit toată viaţa în aceeaşi localitate, cât şi persoanele care au avut o experienţă de migraţie externă personală sau în familie consideră mai puţin importante în definirea identităţii naţionale criterii precum „Să fi trăit aproape toată viaţa în România".
12 National identity and the Centenary of the Great Union 
12 Identitate naţională si Centenarul Marii Uniri
Subjective definition of national identity 
Definirea subiectivă a identităţii naţionale
[In your opinion, how important are the following aspects for somebody to be a „real Romanian"?] 
[Cât de importante sunt pentru dumneavoastră următoarele aspecte pentru a fi „un adevărat român"?]
To respect the laws and institutions of Romania 
Să respecţi legile şi instituţiile României
To know to speak the Romanian language 
Să ştii să vorbeşti limba română
To feel that you are a Romanian 
Să te fi născut în România
History of living in the locality 
Istoricul locuirii în localitate
[How long have you been living in this locality? 
[De câţi ani locuiţi în această localitate? - recodificare]
Q I am living in a locality different from the one I was born in 0 I've been living in the same locality since birth 
0 Locuiesc în altă localitate faţă de localitatea de origine 0 Locuiesc în aceeaşi localitate de la naştere
One of my family members or a close relative is working abroad 
Un membru al familiei mele sau rudă apropiată lucrează în străinătate
1 used to work abroad 
Am fost plecat/ă în străinătate să lucrez
National identity and the Centenary of the Great Union 13 
Am fost plecaţ/ă în străinătate în vizită
2.3 Centenary of the Great Union 
Identitate naţională si Centenarul Marii Uniri 13
For this theme we included three distinct questions in the study. 
Pentru această tematică au fost incluse în studiu trei întrebări distincte.
The first one focuses on the respondents' initial relation to the Centenary of the Great Union. 
Prima dintre ele vizează raportarea iniţială a respondenţilor la Centenarul Marii Uniri.
The other two questions attempted to identify the respondents' opinions on the types of events that should be organised and their interest to participate in events dedicated to the Centenary of the Great Union. 
Celelalte două întrebări au încercat să identifice opiniile respondenţilor cu privire la tipurile de evenimente ce ar trebui organizate si interesul de a participa la evenimente dedicate Centenarului Marii Uniri.
In order to illustrate as well as possible the manner in which the respondents relate themselves to the theme of the Great Union Centenary, the first question within this section was an open-ended question (What is the first thing that comes to your mind when you hear the phrase "Centenary of the Great Union"?). 
În ideea de a ilustra cât mai bine modul în care respondenţii se raportează la tematica Centenarului Marii Uniri, prima întrebare din cadrul acestei teme a fost o întrebare deschisă, adresată sub forma unui test de limbă (Care este primul lucru care vă vine în minte când auziţi sintagma „Centenarul Marii Uniri"?).
The received answers were then recoded into distinct answer categories, and six categories were obtained in the end: Mentioning the idea of union or Great Union; National identity elements; Temporal dimension of the Centenary; Festive elements (anniversary, celebration etc.); Feelings and values; Others (Graph 7). 
Răspunsurile primite au fost apoi codificate în categorii distincte de răspuns, fiind obţinute în final sase categorii: Menţionarea ideii de unire sau a Marii Uniri; Elemente de identitate naţională; Dimensiunea temporală a centenarului; Elemente festive (aniversare, sărbătoare etc.); Sentimente si valori; Altele (Graficul 7).
As some answers could be simultaneously included in two distinct categories, the data in the graph below present the percentages for the cumulation of all the answers received. 
Întrucât unele răspunsuri puteau fi incluse simultan în două categorii diferite, datele din graficul de mai jos prezintă procentele pentru cumularea tuturor răspunsurilor primite.
The results show that 42% of the respondents associate the Centenary of the Great Union with the general idea of union (unification of the country, union, unity of the country, reunification etc.). 
Rezultatele indică faptul că 42% dintre respondenţi asociază Centenarul Marii Uniri cu ideea generală de unire (întregirea ţării, unire, unitatea ţării, reîntregire etc.) sau cu evenimentul specific al Marii Uniri (Marea Unire, Marea Unire a ţării, Unirea statelor române, Unirea ţărilor române, ziua Marii Uniri etc.).
5 Domnitor (Ruler) of the Romanian Principalities (1859-1862), after the Union 
Această asociere semantică directă nu este întâlnită pentru celelalte răspunsuri primite.
of the Romanian Principalities of Moldavia and Wallachia, in 1859. 
Astfel, 20% dintre răspunsuri includ elemente de identitate naţională (Alexandru loan
Two per cent of the answers fell in the category of Others. 
2% dintre răspunsuri au fost incluse în categoria Altele.
Relation to the Centenary of the Great Union [What is the first thing that comes to your mind when you hear the syntagm „Centenary of the Great Union"? - Cumulative percentages] 
Raportarea la Centenarul Marii Uniri [Care este primul lucru care vă vine în minte când auziţi sintagma „Centenarul Marii Uniri"? - procente cumulate]
Mention of the union / Great Union 
Menţionarea Unirii / Marea Unire
Just as in the case of the previous section, we used an open-ended question and the answers received were subsequently grouped into five distinct categories (Festive events, Cultural and educational events, Commemorative events, Local or identity-related events; Others). 
Similar cu întrebarea precedentă, am folosită o întrebarea deschisă, răspunsurile primite fiind ulterior grupate în cinci categorii distincte (Evenimente cu caracter festiv; Evenimente cultural-educative; Evenimente comemorative; Evenimente locale sau identitare; Altele).
14 National identity and the Centenary of the Great Union 
14 Identitate naţională si Centenarul Marii Uniri
Festive events (shows, fairs, concerts, musical events, festivities etc.) are by far the first in the hierarchy of preferences, being mentioned in 43% of the answers. 
Evenimentele cu caracter festiv (spectacole, bâlciuri, concerte, evenimente muzicale, serbări etc.) ocupă de departe primul loc în ierarhia preferinţelor, fiind menţionate în 43% dintre răspunsuri.
They are followed by cultural and educational events, with 18% of the mentions. 
Acestea sunt urmate de evenimente cultural-educative, cu 18% dintre menţiuni.
We notice here that, although a small part of the answers included relatively specific cultural activities (symposia, plays, exhibitions etc.), most mentions referred to the generic categories Cultural events and Educational events. 
Remarcăm aici faptul că, deşi o mică parte dintre răspunsuri au inclus activităţi culturale relativ specifice (simpozioane, spectacole de teatru, expoziţii etc.), majoritatea menţiunilor au făcut referire la categoriile generice Evenimente culturale şi Evenimente educative.
This incurs that, although the people of Gorj show some interest in cultural and educational events, they might not know too well the specific activities that might cover this area of interest. 
Înţelegem de aici faptul că, deşi manifestă un oarecare interes pentru evenimente culturaleducative, populaţia din Gorj ar putea să nu cunoască foarte bine activităţile specifice care ar putea să le acopere această arie de interes.
In order to address this issue, cultural services providers should not limit the promotion of cultural events to specific terms ("vernissage", "symposium" etc.), but they should also include elements of the common language. 
Pentru a răspunde la această problemă, furnizorii de servicii culturale ar trebui să nu limiteze promovarea evenimentelor culturale la folosirea exclusivă de termeni specifici („vernisaj", „simpozion" etc.), ci să includă şi elemente din limbajul comun.
The third position in the ranking is occupied by commemorative events (parades, military parades, deposition of wreaths, commemorations etc.), which were mentioned in 11% of the answers. 
Cea de-a treia poziţie în ierarhie este ocupată de evenimentele comemorative (parade, parade militare, depunerea de coroane de flori, comemorări etc.), acestea fiind menţionate în 11% dintre răspunsuri.