natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These include activities whose practice requires experience, knowledge and specific abilities. 
Acestea din urmă includ activităţi a căror practicare necesită experienţă, cunoaştere şi abilităţi specifice.
Therefore, various activities (sports practising, playing a musical instrument, making various objects etc) require making considerable efforts in order to be familiar with and to master them79. 
Aşadar, diferite activităţi (practicarea unor sporturi, interpretarea la un instrument muzical, confecţionarea unor obiecte etc.) necesită depunerea unui efort considerabil pentru cunoaşterea sau stăpânirea lor80.
By contrast, the entertainment and relaxation activities are a category of activities wherein the effort required for their practice is reduced. 
Prin contrast, activităţile de divertisment şi relaxare constituie o categorie de activităţi în care efortul solicitat pentru practicarea lor este redus.
Thus, we speak about such activities as attending music or entertainment shows, cinema theatres, 
Astfel, vorbim despre activităţi ca: mersul la spectacole de divertisment sau
restaurants, discos etc. The forms of recreational participation are characterised by practising activities of short duration or even occasional, which are pleasant and do not require a special training or experience80. 
muzică, mersul la cinematograf, mersul la restaurant, mersul la discotecă etc. Formele de participare recreativă se caracterizează prin practicarea unor activităţi de scurtă durată sau chiar ocazionale, care sunt plăcute, fără a fi nevoie de experienţă sau pregătire specială81.
Stebbins (1997) also discusses a hedonistic component inherent to recreational activities, although it is not essential for the motivation behind participation81. 
Stebbins (1997) aduce în discuţie, de asemenea, o componentă hedonistă inerentă activităţilor recreative, deşi aceasta nu este esenţială motivaţiei din spatele participării82.
In order to understand more profoundly the activities comprised under the umbrella of the concept of recreational activities, Stebbins (1997) identifies a number of elements on the basis of which the entertainment and relaxation activities differentiate from other leisure ways. 
Pentru înţelegerea mai profundă a activităţilor cuprinse sub umbrela conceptului de practici recreative, Stebbins (1997) identifică un număr de elemente în baza cărora activităţile de divertisment şi relaxare se diferenţiază de alte moduri de petrecere a timpului liber.
Firstly, they include a ludic / entertaining element (entertainment)82. 
În primul rând, în cazul acestora transpare un element ludic / distractiv (entertainment)83.
Secondly, the entertainment and relaxation activities share aspects of social interaction and sensorial stimulation. 
În al doilea rând, activităţile de divertisment şi relaxare au în comun aspecte de interacţiune socială şi stimulare senzorială.
Thus, recreational activities are common 
leisure) este numit de Stebbins un concept analitic sau sensibilizator.
138 Forms of participation in entertainment and relaxation activities 
participanţilor, prin funcţia de odihnă şi relaxare pe care o îndeplinesc.
and frequent, their exploration being particularly important specifically on grounds of accessibility83. 
Astfel, activităţile recreative sunt obişnuite şi frecvent întreprinse, explorarea lor fiind un demers deosebit de important tocmai din această raţiune a accesibilităţii84.
Besides clarifying the concept of casual leisure, Stebbins (1997) also makes a classification of entertainment and relaxation activities, focusing on the forms of engagement required from the public. 
Pe lângă clarificarea conceptului de activităţi recreative, Stebbins (1997) realizează o clasificare a activităţilor de divertisment şi relaxare, îndreptându-şi atenţia asupra formelor de implicare solicitate din partea publicului.
On the one hand, we can identify what Stebbins (1997) calls passive entertainment)84. 
Pe de o parte, poate fi identificat ceea ce Stebbins (1997) numeşte consum receptiv sau pasiv (termenul original fiind de passive entertainment)85.
The concept more concretely refers to activities that do not require the consumer's concentration or analysis (watching TV, going to the cinema, listening to music). 
Conceptul face referire, mai concret, la activităţi care nu necesită putere de concentrare sau analiză din partea consumatorului (privitul la televizor, mersul la cinematograf, ascultarea muzicii).
On the other hand, the participant may resort to a more active form of consumption, where their direct involvement in the process is necessary. 
Pe de altă parte, participantul poate recurge la o formă mai activă de consum, unde este necesară implicarea directă în proces.
The activities based on an active consumption - or active entertainment - represent a situation where the direct involvement is necessary (e.g. gambling)85. 
Activităţile bazate pe un consum activ, sau active entertainment, reprezintă o situaţie în care este necesară implicarea directă (ex: jocurile de noroc)86.
Moreover, Stebbins (1997) draws the attention upon the distinction between common recreational activities and mass (popular) leisure activities86. 
Mai mult decât atât, Stebbins (1997) atrage atenţia asupra distincţiei dintre activităţile recreative comune şi activităţile de consum comercial de masă (mass or popular leisure)87.
Starting from the concept of casual leisure, the following lines will analyse the frequencies of the participation in entertainment and relaxation activities in the category of passive consumption (attending cinema theatres, attending music or entertainment shows, attending sports competitions as a spectator) and in the category of active consumption (going to malls, discos/clubs, restaurants, bars or cafes). 
Pornind de la conceptul de activităţi recreative, următoarele rânduri cuprind analiza frecvenţelor de participare la activităţi de divertisment şi relaxare din categoria consumului receptiv (mersul la cinematograf, mersul la spectacole de divertisment sau muzică, participarea la competiţii sportive în calitate de spectator) şi din categoria consumului activ (mersul la mall, mersul la discotecă / club, mersul la restaurante, baruri sau cafenele).
Based on the data in Table 5, we can notice a relatively moderate degree of participation in recreational activities in the public space. 
Pe baza datelor din Tabelul 5, poate fi observat un grad relativ moderat de participare la activităţi recreative în spaţiul public.
Thus, 71% of the respondents state they have never participated in sports competitions as spectators in the last year, 67% of them have not attended a cinema theatre, and 57% have not attended entertainment shows. 
Astfel, 71% dintre respondenţi declară că nu au participat niciodată în ultimul an, în calitate de spectatori, la competiţii sportive, 67% dintre aceştia nu au mers la cinematograf, iar 57% nu au participat la spectacole de divertisment.
Going to the mall is the most common casual leisure activity among the respondents. 
Mersul la mall este activitatea de divertisment şi relaxare cel mai frecvent întâlnită în rândul respondenţilor.
By comparison with the other activities, 40% of the respondents state they have gone to the mall at least once a month. 
Prin comparaţie cu celelalte activităţi, 40% dintre respondenţi declară că au mers cel puţin o dată pe lună la mall.
These values are higher than those of 2014, highlighting the fact that more and more persons go to the mall with a monthly or weekly frequency87. 
Aceste valori sunt crescute comparativ cu anul 2014, punând astfel în evidenţă faptul că tot mai multe persoane merg la mall cu o frecvenţă lunară sau săptămânală88.
Moreover, 27% of the respondents include going to restaurants, bars or cafes (other than those within malls) in the category of activities practised at least once a month. 
În plus, 27% dintre respondenţi încadrează mersul la restaurante, baruri sau cafenele (altele decât cele situate în incinta mall-urilor) în categoria activităţilor realizate cel puţin o dată pe lună.
It is noteworthy that the frequency of going to the cinema is higher than the frequency of participating in entertainment shows: while 7% of the respondents go to the cinema at least once a month, only 3% of the interviewed persons participate in entertainment shows monthly. 
Interesant de remarcat este faptul că frecvenţa mersului la cinematograf este mai ridicată decât frecvenţa participării la spectacole de divertisment: în timp ce 7% dintre respondenţi merg cel puţin o dată pe lună la cinematograf, doar 3% dintre persoanele chestionate participă lunar la spectacole de divertisment.
These data are not different from those in the previous editions of the Cultural Consumption Barometer (2014 and 2015). 
Aceste date nu diferă semnificativ de cele regăsite în ediţiile anterioare ale Barometrului de Consum Cultural (situaţia pentru anii 2014 şi 2015).
Forms of participation in entertainment and relaxation activities 139 
Forme de participare la activităţi de divertisment şi relaxare 139
Frequency of participation in entertainment and relaxation activities- national sample (2016) 
Frecvenţa participării la activităţi de divertisment şi relaxare - eşantion naţional (anul 2016)
*(for shopping, games, movies, restaurant etc.)) 
O dată la 4-6 luni
attending cinema or participation in music or entertainment shows. 
În schimb, nu pot
The analysis of the forms of participation by age reveals a decrease with age in the degree of participation, found for all the activities. 
fi identificate diferenţe de gen în ceea ce priveşte mersul la cinematograf sau participarea la spectacole de divertisment sau muzică.
Furthermore, we can also notice a higher frequency of participation in recreational activities based on a passive consumption for the persons with a high level of education. 
Dintre respondenţii aflaţi în această categorie, 76% declară că au mers cel puţin o dată pe an la cinematograf şi 70% menţionează participarea cel puţin anuală la spectacole de muzică.
While more than 50% of the highly-educated persons have gone to the cinema theatre or to music or entertainment shows at least once a year, the situation is different for persons with a low education level. 
De asemenea, poate fi observată o frecvenţă mai mare de participare la activităţi recreative bazate pe un consum receptiv în cazul persoanelor cu un nivel ridicat de educaţie.
In the last year, 18% of the persons 
Dacă peste 50% dintre persoanele cu educaţie ridicată au
140 Forms of participation in entertainment and relaxation activities 
140 Forme de participare la activităţi de divertisment şi relaxare
with a low level of education have participated in music or entertainment shows, 13% of them have participated in sports competitions as spectators, and 9% have attended cinema. 
mers cel puţin o dată pe an la cinematograf sau la spectacole de muzică sau divertisment, situaţia este diferită în cazul persoanelor cu un nivel redus de educaţie.
As the 2016 Eurostat report shows88, the higher the education level, the more probable it is for a person to participate in both cultural and recreational activities. 
Aşa cum reflectă şi raportul Eurostat din anul 201689, cu cât nivelul de educaţie este mai ridicat, cu atât este mai probabil ca o persoană să participe atât la activităţi culturale, cât şi la activităţi recreative.
Frequency of participation in casual leisure, depending on gender, age and education: passive consumption stylenational sample (2016) 
Frecvenţa participării la activităţi de divertisment şi relaxare, în funcţie de gen, vârstă şi educaţie: stil de consum receptiv - eşantion naţional (anul 2016)
At least once a year you have gone to ... 
Cel puţin o dată pe an aţi mers la...
6.2.2 Public with an active consumption style 
6.2.2 Public cu un stil de consum activ
Casual leisure activities also include an active consumption type, wherein the public is directly engaged. 
Activităţile recreative includ, de asemenea, un tip de consum activ, în care publicul se implică în mod direct.
This sub-chapter contains the analysis of the frequencies of casual leisure activities practised in spaces like the mall, disco or club, and the restaurant, cafe or bar, respectively. 
Acest subcapitol conţine analiza frecvenţelor de petrecere a timpului liber în spaţii precum mall-ul, discoteca sau clubul, respectiv restaurantul, cafeneaua sau barul.
Therefore, Table 7 presents the analysis of the degree of participation in the above activities, by gender, age and education level. 
Aşadar, Tabelul 7 prezintă analiza gradului de participare la activităţile enumerate mai sus, în funcţie de gen, vârstă şi nivel de educaţie.
Thus, going to the mall is a leisure activity more frequent than going to the disco or club or going to the restaurant, bar or cafe. 
Astfel, mersul la mall rezultă a fi o activitate mai frecventă de petrecere a timpului liber, prin comparaţie atât cu mersul la discotecă sau club, cât şi cu mersul la restaurant, bar sau cafenea.
Moreover, in the case of going to the restaurant a difference can be noticed in the participation degree, in relation to the respondents' gender. 
De asemenea, în cazul mersului la restaurant poate fi observată o diferenţă în gradul de participare, raportat la genul respondenţilor.
Therefore, we can notice that 65% of the respondents of masculine gender have attended bars, restaurants or cafes at least once in the last year, as compared to 51% of the women. 
Aşadar, se poate observa că 65% dintre respondenţii de gen masculin au frecventat baruri, restaurante sau cafenele cel puţin o dată în ultimul an, comparativ cu 51% dintre femei.
Furthermore, the age influences the frequency of engaging in recreational activities, revealing a strong connection between the two variables: the participation degree declines with ageing. 
De asemenea, vârsta îşi pune amprenta asupra frecvenţei implicării în activităţi recreative, relevând o legătură puternică între cele două variabile: odată cu creşterea vârstei, gradul de participare scade.
Accordingly, 91% of the respondents between 18-24 years old go to the restaurant, bar or cafe at least once a year and only 25% of the people aged 65 or above practise this activity at least once a year. 
În această idee, 91% dintre respondenţii de 18-24 ani merg la restaurant, bar sau cafenea cel puţin o dată pe an şi doar 25% dintre cei de 65 de ani sau peste efectuează această activitate cel puţin o dată pe an.
At this old age it is more probable that the persons go to the mall (38%) than practise the other activities considered in Table 7. 
La această vârstă înaintată este mai probabil ca persoanele să meargă la mall (38%), decât să practice celelalte activităţi avute în considerare în Tabelul 7.
We can further notice that 91% of the persons between 18 and 24 years old have gone to clubs or discos in the last year, while going to the mall or restaurant are among the activities considerably attended by persons between 30-39 years old and between 40-49 years old. 
În continuare, se poate remarca faptul că 91% dintre persoanele cu vârste cuprinse între 18 şi 24 de ani au mers cel puţin o dată în ultimul an în cluburi sau discoteci, în timp ce mersul la mall sau la restaurant se numără printre activităţile frecventate într-o măsură considerabilă de persoane aflate în grupele de vârstă 30-39 şi 40-49 de ani.
The education level seems to be an important factor in explaining the forms of participation in casual leisure activities. 
Nivelul de educaţie pare a fi un factor important în explicarea formelor de participare la activităţi cu caracter recreativ.
restaurant / bar / cafe (not in a mall) 
Cel puţin o dată pe an aţi mers la...
*(for shopping, games, movies, restaurant etc.) 
/ cafenea (nu în mall)
6.3 Accessibility of participation forms 
6.3 Accesibilitatea formelor de participare
We can speak in this research about the forms of participation in entertainment and relaxation activities, considering socio-economic factors, such as the income or residence area (Graph 2). 
În cazul cercetării de faţă, putem vorbi despre formele de participare la activităţi de divertisment şi relaxare, având în vedere factori socio-economici, cum ar fi venitul sau mediul de rezidenţă (Graficul 2).
Firstly, we can highlight a positive correlation between the income and the frequency of participation for all the types of casual leisure activities, except for music and entertainment shows. 
În primul rând, poate fi pusă în evidenţă o corelaţie pozitivă între venit şi frecvenţa participării pentru toate tipurile de activităţi recreative, cu excepţia spectacolelor de muzică şi divertisment.
Consequently, the persons with a higher income engage in casual leisure activities more than the persons with a medium or low income. 
Aşadar, persoanele cu venit mai ridicat se implică într-o măsură mai mare în activităţi de divertisment şi relaxare, comparativ cu persoanele cu venit mediu sau scăzut.
For example, 59% of the persons with incomes over 3,000 RON state that they go to the mall at least once a month, while only 22% of the persons with a low income (under 1,000 RON) practise this activity. 
De exemplu, 59% dintre persoanele cu venitul de peste 3000 RON declară că merg, cel puţin o dată pe lună, la mall, fiind vorba de numai 22% în cazul persoanelor cu venit scăzut (sub 1000 RON).
Furthermore, the data show that the monthly frequency of going to the cinema is similar to the frequency of participation in sports competitions, as a spectator. 
De asemenea, datele indică faptul că frecvenţa lunară a mersului la cinematograf este similară frecvenţei participării, în calitate de spectator, la competiţii sportive.
When redirecting our attention onto the relation between the residence area and the frequency of participation in passive recreational activities, we notice that the data in Table 8 show visible differences between the forms of participation in urban and rural areas. 
Îndreptându-ne atenţia asupra relaţiei dintre mediul de rezidenţă şi frecvenţa participării la activităţi recreative cu caracter receptiv, datele din Tabelul 8 indică diferenţe vizibile în formele de participare între mediul urban şi rural.
At the level of the urban environment, we find participation frequencies higher than in the rural environment, for any of the activities considered. 
La nivelul mediului urban sunt întâlnite frecvenţe de participare mai crescute decât în mediul rural, pentru oricare dintre activităţile avute în vedere.
Moreover, we can also notice that the participation level is higher in Bucharest, as compared to other urban localities. 
De asemenea, se poate observa că nivelul de participare este mai ridicat în oraşul Bucureşti, comparativ cu alte localităţi din mediul urban.
A small part of the respondents engage in these leisure activities at least once a month, which confirms the occasional nature of the activities. 
O mică parte dintre respondenţi se implică în aceste activităţi de petrecere a timpului liber cel puţin o dată pe lună, ceea ce confirmă caracterul ocazional al activităţilor.
142 Forms of participation in entertainment and relaxation activities 
142 Forme de participare la activităţi de divertisment şi relaxare
Distribution of persons who participate monthly in recreational activities, depending on the monthly income in lei - 
Distribuţia persoanelor care participă cel puţin o dată pe lună la activităţi recreative în funcţie de venitul lunar în lei -
type. 
De asemenea,
Furthermore, going to the mall is an activity mainly preferred by the urban respondents, as compared to going to the disco or restaurant. 
mersul la mall reprezintă o activitate preferată îndeosebi de respondenţii din mediul urban, în comparaţie cu mersul la discotecă sau la restaurant.
Moreover, we can notice that the 
Mai mult, se poate observa că gradul de frecventare a mall-urilor este mai ridicat în
degree of attending malls is higher in other urban localities than gone to the mall at least once a month, as compared to 33% in in Bucharest: 46% of the inhabitants in the urban areas have the capital city. 
alte localităţi din mediul urban decât în Bucureşti: 46% dintre În cele din urmă, valorile general scăzute întâlnite la nivelul locuitorii din mediul urban au mers la mall cel puţin o dată pe mediului rural pot indica o accesibilitate redusă la mijloacele de lună, comparativ cu 33% în capitală. petrecere a timpului liber avute în vedere.
Frequency of participation in activities requiring active consumption, by residence area (2016) 
Frecvenţa participării la activităţi ce implică consum activ în funcţie de mediul de rezidenţă (anul 2016)
[In the last 12 months, how often...?] 
[în ultimele 12 luni, cât de des ...?]
Once every Once every 2-3 months4-6 months 
O dată la 2-3 luni
Have you gone to malls 
O dată la 4-6 luni
Have you gone to the disco / 
Aţi mers la discotecă / club
Forms of participation in community activities 
Forme de participare la activităţi cu caracter
This sub-chapter shall discuss the results of the study in relation to a series of activities mainly community-related in their nature: going to church and participation in local celebrations. 
În cadrul acestui subcapitol sunt discutate rezultatele studiului în relaţie cu o serie de activităţi care au îndeosebi un caracter comunitar: mersul la biserică şi participarea la sărbători locale.
By engaging themselves in collective activities, the members of the society build their personal identity, as well as the feeling of belonging to a group. 
Prin implicarea în activităţi colective, membrii societăţii ajung să îşi articuleze atât o identitate personală, cât şi un sentiment al apartenenţei la grup.
In general, community activities take place on certain occasions (a religious, local or national celebration)90. 
În general, activităţile cu caracter comunitar au loc cu o anumită ocazie (o sărbătoare religioasă, locală sau naţională)91.
They do not entail a long-term implication, but have a role in building social cohesion and affirming the local culture. 
Acestea nu presupun o implicare pe termen lung, dar au un rol în crearea coeziunii sociale şi în afirmarea culturii locale.
144 Forms of participation in community activities 
144 Forme de participare la activităţi cu caracter comunitar
The degree of participation in community activities is generally higher than the degree of participation in cultural or entertainment activities. 
Gradul de participare la activităţi cu caracter comunitar este, în general, mai ridicat decât gradul de participare la activităţi cu caracter cultural sau de divertisment.
In this case, Table 10 shows that 38% of the respondents have never participated in local events or celebrations in the last year, and 12% of them have never gone to church. 
În acest caz, din Tabelul 10, se remarcă faptul că 38% dintre respondenţi nu au participat niciodată în ultimul an la evenimente sau sărbători locale, iar 12% dintre aceştia nu au fost la biserică.
On the other hand, the results of the study show that more than 60% of the respondents who stated they had participated in a community event at least once in the last year and 50% of the interviewed persons stated they had attended church at least once a month. 
În schimb, rezultatele studiului indică faptul că un procent de peste 60% dintre respondenţi au declarat că au participat cel puţin o dată, în ultimul an, la un eveniment care a reunit comunitatea locală, iar 50% dintre persoanele chestionate au declarat că merg cel puţin o dată pe lună la biserică.
Frequency of participation in community activities - national sample (2016) 
Frecvenţa participării la activităţi cu caracter comunitar - eşantion naţional (anul 2016)
. ... have you participated 
~ / evenimente locale (zilele
... have you in local celebrations / 
O dată la 4-6 luni
g?ne i° events (days of the town / 
O dată la 2-3 luni
Gender, age and education are, to a certain extent, criteria for the differentiation of the participation in community activities (Table 11). 
Genul, vârsta şi educaţia reprezintă, într-o oarecare măsură, criterii de diferenţiere în participarea la activităţi cu caracter comunitar (Tabelul 11).