natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aged 18 - 24 (28%) 
Venituri de 1000-1999 RON (69%)
General distributions of preferences of participation in dance classes - Bucharest sample 
Distribuţii generale ale preferinţelor de participare la cursuri de dans - eşantion Bucureşti
The latter was mentioned by 20% of the respondents, as compared to 15% of those who mentioned traditional folk dance. 
Acesta a fost menţionat de 20% dintre respondenţi, faţă de 15% care au menţionat dansul popular.
Similar scores were obtained at Bucharest level, too, where modern dance had the most mentions. 
Rezultate similare au fost obţinute şi la nivelul municipiului Bucureşti, dansul modern având cele mai multe menţiuni.
Distribution of preferences for children's dance classes - national sample 
Distribuţia preferinţelor pentru cursuri de dans pentru copii - eşantion naţional
268 Preferences for dance classes - traditional folk, modern, ballroom, classical dance 
268 Preferinţele pentru cursuri de dans - popular, modern, de societate, clasic
8.2 Traditional folk music and dance: explanations and causes 
8.2 Muzica şi dansul popular: explicaţii şi cauze
The concept of folklore was developed in the 18th century in the context of industrialisation, when among the middle-class people a feeling of cultural alienation occurred, and thus the urban-rural dichotomy was built; persons living in rural areas were deemed closer to the nature and the past. 
Conceptul de folclor a fost dezvoltat în secolul al XVIII-lea în contextul industrializării, când în rândul persoanelor din clasa de mijloc a apărut un sentiment de alienare culturală, construindu-se astfel dihotomia urban-rural; persoanele care locuiesc în mediul rural au fost considerate a fi mai apropiate de natură şi de trecut.
This was the idea that built the image of the peasants being the closest to the essence of the nations they belonged to39. 
Această idee a fost cea care a construit imaginea ţăranilor drept grupul cel mai apropiat de esenţa naţiunilor din care făceau parte39.
Thus, the traditional folk dances and music became a part of the process of building the national identity. 
Astfel, dansurile şi muzica folclorică au devenit parte a procesului de construire a identităţii naţionale.
Anca Giurchescu draws the attention on the difference between folklore and folklorism. 
Anca Giurchescu atrage atenţia asupra diferenţei dintre folclor şi folclorism.
Thus, folklore is defined as a product whose forms are permanently transformed within communities, while folklorism is an action of strict and intentional selection of the products by the representatives of various institutions, with the purpose of stage performance40. 
Astfel, folclorul este definit drept un produs ale cărui forme sunt în continuă transformare în rândul comunităţilor, pe când folclorismul reprezintă o acţiune de selecţie strictă şi intenţionată a produselor de către diverse instituţii în scopul reprezentării pe scenă40.
This differentiation has been useful in understanding the development of folklore products since the '80s in socialist Romania. 
Această diferenţiere este utilă în înţelegerea dezvoltării produselor folclorice începând cu anii '80 în România socialistă.
Speranţa Râdulescu41 describes the folklore products in the dance and music category as products of the party's intentions, deemed artificial and seen as an instrument of governing and of promoting the communist party's interests. 
Speranţa Rădulescu41 descrie produsele folclorice din categoria dans şi muzică drept produse ale intenţiilor partidului, considerate artificiale şi văzute ca un instrument de guvernare şi de promovare a intereselor partidului comunist.
The musicologist mentions that this way the shift from peasants' music, deemed traditional, to folkloric music is accomplished; she describes folkloric music as "formalised, symmetrical, reproducible, decent and optimistic or enthusiastic"42. 
Muzicologul menţionează că astfel se realizează trecerea de la muzica ţărănească, considerată tradiţională, către cea folclorică, pe care o descrie ca „formalizată, simetrică, reproductibilă, decentă şi optimistă sau entuziastă"42.
In this differentiation an important role was played by the festival Cântarea României („Song to Romania"), which, through its 
În această diferenţiere un rol important l-a avut festivalul Cântarea României, care prin amploare şi numărul persoanelor implicate
41 S. Râdulescu, „Traditional Musics and Ethnomusicology: Under Political 
41 S. Rădulescu, „Traditional Musics and Ethnomusicology: Under Political
scope and number of people involved, made folkloric music widely known among the population. 
a făcut ca muzica folclorică să fie cât mai cunoscută în rândul populaţiei.
Giurchescu analyses the consequences of folklorism on the Romanian folkloric (popular) dance. 
Giurchescu analizează care sunt consecinţele folclorismului asupra dansului folcloric (popular) românesc.
Secondly, folklore products (popular music and dance) are perceived as cultural acts that can only be performed on stage43. 
În al doilea rând, produsele folclorice (muzica si dansul popular) sunt percepute ca acte culturale ce pot să fie reprezentate doar pe scenă43.
The consequence of the transformation of folkloric music and dance into a cultural product with which the population became familiar within the folklore ensembles functioning within socialist factories is their reproduction within private events in the present period. 
Consecinţa transformării muzicii si dansului folcloric într-un produs cultural cu care populaţia s-a familiarizat în cadrul ansamblurilor folclorice care funcţionau pe lângă fabricile socialiste este reproducerea în perioada actuală în cadrul unor evenimente private.
At present, after the fall of the socialist regime, this assumed manner of instrumentation of the folkloric products has disappeared. 
În prezent, odată cu căderea regimului socialist, acest mod asumat de instrumentare a produselor folclorice a dispărut.
However, the results obtained within this study highlight the Romanian consumers' preference for folkloric products in the consumption of music and dance. 
Cu toate acestea, rezultatele obţinute în cadrul acestui studiu evidenţiază preferinţa consumatorilor români faţă de produsele folclorice în consumul de muzică şi dans.
As regards the listening to music, both at national level and at Bucharest level, the most listened to genre is the traditional folk music, while the most known types of dance are still traditional folk dances, mentioned by 74% of the respondents. 
În ceea ce priveşte ascultarea muzicii, atât la nivel naţional, cât şi pentru Bucureşti, cel mai ascultat gen este cel popular, iar cele mai cunoscute tipuri de dans sunt tot cele populare, menţionate de 74% dintre respondenţi.
The regular listeners to traditional folk and ethno music, i.e. those who listen often and very often to this music genre, are persons aged above 50 (57.8%), mainly men (53.9%), from rural areas (56.8%), high school graduates (57.8%). 
Ascultătorii fideli de muzică populară şi etno, adică cei care ascultă des şi foarte des acest gen de muzică, sunt persoane cu vârsta peste 50 de ani (57,8%), preponderent bărbaţi (53,9%) din mediul rural (56.8%), cu studii medii (57,8%).
Traditional folk dance was the first option, both at national and at Bucharest levels, with a higher percentage for the national level - 74% versus 61%. 
Dansul popular a fost primul ca opţiune, atât la nivel naţional, cât şi la nivelul municipiului Bucureşti, cu un procent mai mare pentru naţional - 74% faţă de 61%.
Furthermore, it recorded the most specific mentions, such as hora and sârba, both mentioned by 10% of the respondents at national level. 
De asemenea, el a înregistrat cele mai multe menţiuni specifice, spre exemplu hora şi sârba, ambele menţionate în proporţie de 10%, la nivel naţional.
This situations places traditional folk dances among the best-known types of dance among the Romanian public. 
Această situaţie plasează dansurile populare în rândul celor mai cunoscute tipuri de dans de către publicul român.
And as far as the participation in dance courses at national 
De asemenea, în ceea ce priveşte practicile culturale de consum asociate dansului, respondenţii au participat în mai
Preferences for dance classes - traditional folk, modern, ballroom, classical dance 269 
Preferinţele pentru cursuri de dans - popular, modern, de societate, clasic 269
level is concerned, traditional folk dances are again on the first position; on the other hand, at Bucharest level they are ranked the second, surpassed by modern dance. 
mare măsură la spectacole de dansuri populare, menţionate în proporţie de 37% la nivel naţional şi de 27% la nivelul municipiului Bucureşti.
The situation is similar as regards the preferences for dance courses, too: traditional folk dances are ranked the first at national level, while modern dances are ranked the first at Bucharest level. 
Situaţia este similară şi în ceea ce priveşte preferinţele pentru cursuri: dansurile populare sunt pe primul loc la nivel naţional şi dansurile moderne - pe primul loc la nivelul municipiului Bucureşti.
General distributions of the participation in dance performances - national sample 
Distribuţii generale ale participării la spectacole de dans - eşantion naţional
Which of the following types of dance have you attended as a spectator...? 
Dintre următoarele tipuri de dans, la care aţi participat ca spectator...?
In this sub-chapter we shall present the possible reasons why the folk music and dance have kept their positions in the Romanian public's preferences. 
În cadrul acestui subcapitol vom prezenta care ar putea fi principalele motive pentru menţinerea preferinţelor publicului român pentru muzica şi dansurile populare.
For this purpose, we monitored the accessibility degree of folklore products for the wide public, considering the following aspects: the available offer of folklore products, the cost of the interaction with such events and the degree of familiarisation with and knowledge of the respective products. 
În acest scop, am urmărit gradul de accesibilitate al produselor folclorice de către publicul larg, având în vedere următoarele aspecte: oferta disponibilă de produsele folclorice, costul interacţiunii cu asemenea evenimente şi gradul de familiaritate şi de cunoaştere a produselor respective.
As regards the available offer, we analysed the data on the performing arts institutions available at the National Institute of Statistics. 
În ceea ce priveşte oferta disponibilă, am analizat datele privind instituţiile de spectacol disponibile la Institutul Naţional de Statistică.
Thus, in terms of traditional folk dance performances offer, we monitored the data on the category "Artistic ensembles", which, under the Law of cultural establishments, comprise folk ensembles, and for the music performances we monitored the data on the category "Folkloric orchestras". 
Astfel, în ceea ce priveşte oferta privind spectacolele de dans popular, am observat datele privind categoria „Ansambluri artistice" care, conform Legii aşezămintelor culturale, cuprind ansamblurile folclorice, iar pentru spectacolele de muzică am urmărit datele privind categoria „Orchestre populare".
The artistic ensembles, with all the present categories (drama, animation, operas, musicals and operetta, philharmonics and symphonic orchestras, folkloric orchestras) have recorded a considerable growth of the number of existing entities during the analysed period (19902015), from eight ensembles in 1990, to 20 in 2010, to 130 in 2015. 
Ansamblurile artistice, cu toate categoriile prezente (dramatice, de animaţie, opere, muzicale de estradă şi operetă, filarmonice şi orchestre simfonice, orchestre populare) au avut o creştere a numărului de entităţi existente foarte mare pe parcursul perioadei analizate (1990-2015), de la opt ansambluri în 1990, la 20 în 2010, la 130 în 2015.
Moreover, the number of spectators for folkloric performances is higher, as compared to other categories approximately two million for 2015. 
De asemenea, numărul spectatorilor pentru spectacolele folclorice este mai mare, în comparaţie cu celelalte categorii - aproximativ două milioane pentru anul 2015.
270 Preferences for dance classes - traditional folk, modern, ballroom, classical dance 
270 Preferinţele pentru cursuri de dans - popular, modern, de societate, clasic
As regards the category "Folkloric orchestras", the results are different: their number dropped in comparison with 1990, when there were 23 orchestras, but increased as compared to 2000, when there were only eight, 12 orchestras being in existence in 2015. 
În ceea ce priveşte categoria „Orchestre populare", rezultatele sunt diferite: numărul acestora a scăzut comparativ cu anul 1990, când existau 23 de orchestre, dar a crescut faţă de anul 2000 când erau doar opt, în 2015 existând 12 orchestre.
The number of spectators is also smaller as compared to the number of spectators for artistic ensembles - approximately 200 thousand in 2015. 
Numărul de spectatori este, de asemenea, mai mic faţă de numărul de spectatori pentru ansamblurile artistice - aproximativ 200 de mii în anul 2015.
However, the folkloric orchestras are not the only category in the folkloric music offer, single performers representing a significant category. 
Cu toate acestea, orchestrele populare nu reprezintă singura categorie din oferta de muzică populară, interpreţii reprezentând o categorie semnificativă.
Moreover, in terms of (public versus domestic) consumption, the folklore products have become more accessible for domestic consumption, through the set up of TV channels specialising in traditional folk music, included in the (low-cost) TV subscription plan44. 
În plus, în ceea ce priveşte tipul de consum (public versus privat), produsele folclorice au devenit mai accesibile pentru consumul privat, prin înfiinţarea televiziunilor specializate în muzică populară, încadrate în grila de abonamente TV (cu un cost scăzut)44.
According to the analysed data, the persons who mainly consume traditional folk music and dance performances are mainly persons living in rural areas, with low incomes, aged above 50. 
Conform datelor analizate, persoanele care consumă în principal muzică şi spectacole de dans popular sunt preponderent din mediul rural, au venituri mici şi fac parte din categoriile de vârstă de peste 50 de ani.
This socio-demographic profile emphasises the impact of the accessibility degree on the offer of cultural products. 
Acest profil socio-demografic subliniază impactul pe care îl are gradul de accesibilitate a ofertei de produse culturale.
Thus, in rural areas, as there is no such great diversity of cultural products to be consumed, the performances organised by local institutions within local celebrations, which generally have folklore products in their programme, are almost the only forms of artistic manifestation accessed by the people. 
Astfel, în mediul rural, deoarece nu există o diversitate atât de mare a produselor culturale ce pot fi consumate, spectacolele organizate de instituţiile locale în cadrul sărbătorilor locale care în general au în program preponderent produse folclorice, reprezintă aproape singurele forme de manifestare artistică la care persoanele au acces.
Therefore, of the people who have participated in dance performances, 76% mentioned there were specific festivals/ celebrations in their locality, while 64% have participated in local celebrations at least once in the last year. 
Aşadar, dintre cei care au participat la spectacole de dans, 76% au menţionat că există festivaluri/ sărbători specifice în localitatea lor, iar 64% dintre aceştia au participat cel puţin o dată în ultimul an la sărbători locale.
by the public institutions have low costs, being available for people in all the income categories. 
Un venit scăzut reprezintă o barieră în accesul la diversele forme
According to the analysed data, the persons who mainly consume traditional folk music and dance performances are mainly persons living in rural areas, with low incomes, aged above 50. 
de produse culturale, iar de cele mai multe ori spectacolele organizate de către instituţiile publice au costuri mici, fiind disponibile pentru persoanele din toate categoriile de venituri.
Listening to music is a cultural consumption activity that scores very high percentages both in Bucharest and nationwide. 
Ascultarea de muzică este o activitate de consum cultural ce înregistrează procente foarte ridicate atât în Bucureşti, cât şi la nivel naţional.
The results of the study confirm the theories that highlight the socialisation nature of music; the participation in musical events is a group activity (most of the respondents participate together with family and friends). 
Rezultatele studiului confirmă teoriile care evidenţiază caracterul de socializare al muzicii; participarea la evenimentele cu caracter muzical este o activitate de grup (cei mai mulţi respondenţi participă alături de familie şi prieteni).
The practice of listening to music decreases with age, but is not necessarily influenced by the education level. 
Practica ascultării de muzică scade cu înaintarea în vârstă, dar nu este influenţată neapărat de nivelul de educaţie.
In terms of gender, at national level men listen to music in a higher proportion and more often, but at Bucharest level the situation is upturned. 
Din punctul de vedere al genului, la nivel naţional bărbaţii ascultă mai mult şi mai des muzică, însă la nivelul municipiului Bucureşti situaţia este inversă.
The analysis of the evolution of musical tastes in the last 10 years reveals a sophistication and a diversification of the preferences. 
Analiza evoluţiei gusturilor muzicale din ultimii 10 ani relevă o sofisticare şi o diversificare a preferinţelor.
The national results highlight the univorous trend of Romanians, with a possible orientation towards omnivorousness. 
Rezultatele la nivel naţional evidenţiază tendinţa de univorism a românilor, cu posibilă orientare către omnivorism.
The profile of hip-hop/rap, jazz, electronic, blues and experimental music listeners is similar. 
Profilul ascultătorilor de muzică hip-hop/rap şi jazz, muzică electronică, blues şi muzică experimentală este asemănător.
Therefore, of the people who have participated in dance performances, 76% mentioned there were specific festivals/celebrations in their locality, while 64% have participated in local celebrations at least once in the last year. 
Drept urmare, o explicaţie pentru construirea preferinţelor respondenţilor faţă de produsele folclorice poate să derive dintr-o ofertă mai mare comparativ cu alte produse, fiind legată de mediul de provenienţă si de vârsta înaintată a publicului.
A low income represents a barrier in the access to the various forms of cultural products, and oftentimes the performances organised by the public institutions have low costs, being available for people in all the income categories. 
Această ofertă are un cost de participare scăzut pentru că este susţinută de instituţii publice (festivaluri, orchestre si ansambluri populare etc.), dar şi de mediul privat, prin televiziuni care promovează muzica populară.
as the Latino dance surpasses modern and classical dances. 
În Bucureşti, topul este asemănător, doar ordinea este diferită, dansul latino surclasează dansul modern şi pe cel clasic.
The level of participation in dance performances is medium, with a slightly increased percentage among Bucharest inhabitants. 
Nivelul de participare la spectacolele de dans este mediu, cu un procent uşor mai ridicat în rândul locuitorilor din Bucureşti.
In Bucharest the profile of the participants in dance performances includes persons who give a great importance to music and spare time and practise a hobby. 
În Bucureşti profilul participanţilor la spectacole de dans include persoane care acordă o mare importanţă muzicii şi timpului liber şi practică un hobby.
They are mainly women with higher education. 
Sunt preponderent femei cu studii universitare.
The majority of the respondents have not participated in dance classes, but those who have prefer traditional folk and modern dances. 
Majoritatea respondenţilor nu au participat la cursuri de dans, dar cei care au participat au preferat dansurile populare şi moderne.
The preferences for the types of dance in the case of the participation in children's dance courses are oriented towards modern dance, both at national and at Bucharest level. 
Preferinţele pentru tipurile de dans în cazul participării la cursuri pentru copii se îndreaptă către dansul modern, atât la nivel naţional, cât şi pentru Bucureşti.
The traditional folk music and dance preferences are the most common among the respondents, both nationwide and in Bucharest. 
Preferinţele muzicale şi de dans de tip folcloric sunt cel mai des întâlnite în cadrul respondenţilor, atât la nivel naţional, cât şi la nivelul municipiului Bucureşti.
There are historical and cultural explanations for such preferences and in some cases the cultural offer has a major contribution. 
Există explicaţii istorice şi culturale pentru asemenea preferinţe şi în unele cazuri oferta culturală are o mare contribuţie.
However, music preferences have recorded a decrease as compared to the previous years. 
Cu toate acestea, preferinţele muzicale au înregistrat o scădere în comparaţie cu anii anteriori.
Bennett, A., Culture and Everyday Life, Londra, Thousand Oaks and New Delhi, Sage Publications, 2005a. 
Bennett, A., Culture and Everyday Life, Londra, Thousand Oaks si New Delhi, Sage Publications, 2005a.
Bennet, T. et al, Culture, Class, Distinction, Londra, Thousand Oaks and New Delhi, Routledge, 2009. 
Bennet, T. et al, Culture, Class, Distinction, Londra, Thousand Oaks şi New Delhi, Routledge, 2009.
Bucharest, Muzeul Ţăranului Român, Conferinţele de la Şosea, 2009. 
Bucureşti, Muzeul Ţăranului Român, Conferinţele de la Şosea, 2009.
Analysis of the romanian motion picture industry 
Analiza pieţei de film din România
the national institute for cultural research and training 
INSTITUTUL NAŢIONAL | PENTRU CERCETARE Şl FORMARE CULTURALĂ J
Romanian Motion Picture Market Analysis 189 
Analiza pieţei de film din România 161
Analysis of Motion Picture, Video and Television Programmes Production 
Analiza producţiei şi distribuţiei de filme cinematografice, video şi programe TV .165
Romanian Motion Picture Market Analysis 189 
2.4 Ocuparea forţei de muncă 178
Romanian Motion Picture Market Analysis 
Analiza pieţei de film din România 161
These data provide the national and regional overview on several indicators such as total number of screens, total number of seats in cinema theatres and total number of spectators. 
Aceste date oferă o imagine atât la nivel naţional, cât si la nivel regional în ceea ce priveşte o serie de indicatori, precum numărul total de ecrane, numărul total de locuri în cinematografe sau numărul total de spectatori.
The data also describe the evolution of the cinema network in Romania by cities over the period 2010-2015. 
De asemenea, datele oferă şi o imagine asupra evoluţiei reţelei cinematografice din România la nivel de oraşe pentru perioada 2010-2015.
The national motion picture market trend has been positive in terms of several indicators. 
Evoluţia pieţei naţionale de film a fost una pozitivă sub aspectul mai multor indicatori.
Number of cinema theatres with two 
cinematografe cu două sau mai multe ecrane
Source: National Centre of Cinematography (NCC) 
Sursa: Centrul Naţional al Cinematografiei (CNC)
The increase in the number of cinemas in operation and in the total number of spectators, including the increase in unit price of tickets sold, have triggered the growth in the revenues incurred by cinemas. 
Creşterea numărului de cinematografe în funcţiune, a numărului total de spectatori şi a preţului unitar al biletelor de vânzare a condus la creşterea veniturilor înregistrate de cinematografe.
The data in the table above show an annual increase in revenues by over 42%, i.e. nearly 14 MEUR of the movie market. 
Conform datelor din acest tabel rezultă o creştere anuală a încasărilor cu peste 42% sau aproape 14 mil. euro a pieţei de film.