natgillin/translations-raw huggingface dataset:
48 ŞThe chances represent results of logistic regression models - Exp(B) having as predictors the emergent cultural capital, the diverse cultural capital or the high cultural capital. 
48 Şansele reprezintă rezultatele unor modele de regresie logistică - Exp(B) - având ca predictori capitalul cultural emergent, capitalul cultural variat sau capitalul cultural ridicat.
Model specifications: p < 0.05 for x2, d.f. = 1. 
Specificaţii model: p < 0,05 pentru x2, d.f. = 1.
For the Hosmer-Lemeshow test, the probability level was not calculated (d.f. = 0), the used variables characteristics being given. 
Pentru testul Hosmer-Lemeshow nu a fost calculat nivelul de probabilitate (d.f. = 0), fiind date caracteristicile variabilelor folosite.
206 Cultural consumption, cultural capital and active ageing 
206 Consum cultural, capital cultural şi îmbătrânire activă
Distribution of the main impediments in the elderly's participation in cultural events, depending on the types of cultural capital - national sample 
Distribuţia principalelor impedimente pentru participarea vârstnicilor la evenimente culturale în funcţie de tipurile de capital cultural - eşantion naţional
From the viewpoint of the diverse cultural capital, the seniors whose emergent cultural capital is above the average are omnivorous, as well as consumers of the „refined" music genres (high cultural capital) and they have more chances to practise at least one hobby. 
Seniorii al căror capital cultural emergent este peste medie, din punctul de vedere al capitalului cultural variat sunt omnivori, dar şi consumatori ai genurilor muzicale „rafinate" (capital cultural ridicat), prezintă şanse mai mari pentru a practica cel puţin un hobby.
Taking into account the characteristics listed in the theoretical section of the chapter, regarding the relations between consumption and cultural capital, we can advance hypotheses on the utility of each of them. 
Ţinând cont de caracteristicile enunţate în secţiunea teoretică a capitolului, cu privire la relaţiile dintre consum şi capital cultural, putem deduce ipoteze cu privire la utilitatea fiecăruia.
For example, we can say that: the efficient use of the Internet facilitates the information and the connection with other persons with interests in the same field; cultural 
Spre exemplu, putem spune că: utilizarea eficace a internetului facilitează informarea şi conexiunea cu alte persoane pasionate de
omnivorousness increases the probability for a person to be open to try new things; and the high cultural capital, through its direct relation with education, increases a person's capacity to efficiently integrate the information obtained with the help of the other two. 
acelaşi domeniu; omnivorismul cultural creşte probabilitatea ca o persoană să fie deschisă către a încerca lucruri noi; iar capitalul cultural ridicat, prin relaţia directă pe care o are cu educaţia, creşte capacitatea unei persoane de a integra eficient informaţiile obţinute cu ajutorul celorlalte două.
Finally, we must note that the spontaneous answers regarding the main impediment perceived by the seniors in relation to the participation in cultural events dissociate age itself from epiphenomenal characteristics, such as illnesses or body dysfunctions. 
în ultimul rând, trebuie remarcat că răspunsurile spontane cu privire la principalul impediment pe care seniorii îl percep în relaţie cu participarea la evenimente culturale disociază vârsta în sine de caracteristici epifenomenale, precum boli sau disfuncţii ale organismului.
Age itself is perceived as an impediment in a low proportion, as compared to reasons explicitly related to the health condition. 
Vârsta în sine este percepută într-o proporţie mai mică drept un impediment prin comparaţie cu motive care invocă în mod explicit starea de sănătate.
These results remind us about the assumptions of the theories on active ageing, which make a distinction between the biological and psycho-social factors. 
Aceste rezultate trimit către asumpţiile teoriilor despre îmbătrânire activă, ce disting între factori biologici şi factori psiho-sociali.
Why should active ageing be limited to cultural participation and consumption? 
De ce trebuie redusă îmbătrânirea activă la participare şi consum cultural?
And this was not our goal. 
Nici nu ne-am propus acest lucru.
But, if this argument is valid, then its mutual must be valid. 
Dar dacă acest argument este valid, atunci şi reciproca trebuie să fie valabilă.
That is, we cannot limit active ageing to the mere physical effort required by subsistence activities. 
Şi anume, nu putem reduce îmbătrânirea activă la simplul efort fizic implicat în activităţile de subzistenţă.
As we mentioned at the beginning of the chapter, the definition of active ageing tends to be round, including multiple dimensions of human experiences. 
După cum am menţionat la începutul capitolului, definiţia îmbătrânirii active încearcă să fie una rotundă, care să cuprindă multiple dimensiuni ale experienţelor umane.
And two aspects are added to this fact: 1) the development of societies, sometimes fast, sometimes slow, is continuous and creates new conditions that define the needs of the individuals and the necessary capacities to fulfil them; and 2) even under the circumstances where the cultural participation or consumption are not directly visible or implied, they are in relation to other factors that decisively contribute to the active ageing. 
Iar acestui fapt i se adaugă încă două aspecte: 1) dezvoltarea societăţilor, uneori mai rapidă, alteori mai lentă, este continuă, şi creează noi condiţii care definesc nevoile indivizilor şi capacităţile necesare pentru a le îndeplini; şi 2) chiar şi în condiţiile în care participarea sau consumul cultural nu sunt direct vizibile sau direct implicate, ele sunt relaţionate de alţi factori care contribuie în mod decisiv la îmbătrânirea activă.
The analyses presented reveal that social stratification, as a theoretical dimension explicitly or implicitly underpinning the analyses on the cultural consumption, still has a major impact. 
Analizele prezentate relevă faptul că stratificarea socială, ca dimensiune teoretică ce a stat fie în mod explicit, fie implicit, la baza analizelor despre consum cultural, încă are un impact important.
The education and socio-economic status, as individual factors, and urbanisation, as contextual factor, have a significant impact on the active ageing experiences. 
Educaţia şi statusul socio-economic, ca factori la nivel individual, şi urbanizarea, ca factor contextual, prezintă un impact semnificativ asupra experienţelor de îmbătrânire activă.
We remind here that the manner in which the respondents regarded the moment or their retirement in relation to time and incomes available for the participation in cultural events makes a difference not in terms of age category, but in terms of education and residence area. 
Reamintim aici că modul în care respondenţii au privit momentul pensionării în relaţie cu timpul şi veniturile disponibile pentru participarea la evenimente culturale nu este diferit în funcţie de categoria de bătrâneţe, ci în funcţie de educaţie şi mediul de rezidenţă.
And the probability of having a hobby - a form of active ageing in relation with lifelong education - increases with education. 
Iar probabilitatea de a avea un hobby - formă îmbătrânire activă relaţionată cu învăţarea pe tot parcursul vieţii - creşte odată cu educaţia.
We must add to this the mention that the majority of the seniors with at least one hobby stated that they used to practise this activity before their retirement, anyway. 
Fapt la care se adaugă menţiunea că, oricum, majoritatea seniorilor cu cel puţin un hobby au menţionat că desfăşurau această activitate şi înainte de pensionare.
Molina, J.L., Petermann, S., & Herz, A. ,Defining and Measuring Transnational Fields' (Gottingen: Max Planck Institute for the Study of Religious and Ethnic Diversity, 2012) 
Molina, J.L., Petermann, S., & Herz, a., Defining and Measuring Transnational Fields, MMG Working Paper 12-16, Gottingen, Max Planck Institute for the Study of Religious and Ethnic Diversity, 2012.
Concept, Methodology and Final Results, Vienna, European Centre for Social Welfare Policy and Research, 2013. 
Concept, Methodology and Final Results, Viena, European Centre for Social Welfare Policy and Research, 2013.
Reading Practices in Contemporary Context 
Practici de lectură în context contemporan
Authors: Ioana Ceobanu and Anda Becuţ 
Autori: Ioana Ceobanu şi Anda Becuţ
Learning and acquiring the habit of reading 217 
Învăţarea şi deprinderea obiceiului de a citi 217
Intrinsic and extrinsic motivations for reading practices and book acquisition . . . 220 
Motivaţiile intrinseci şi extrinseci ale practicilor de lectură şi ale achiziţiei de carte . . . 220
Reading as a social value 223 
Cititul ca valoare socială 223
Objectives and methodology 225 
Obiective şi metodologie 225
Reading practices at national level 226 
Practicile de lectură la nivel naţional 226
Reading practices in Bucharest 239 
Practicile de lectură în Bucureşti 239
This chapter analyses the reading practices and the book consumption in contemporary context. 
Acest capitol este dedicat analizei practicilor de lectură şi consumului de carte în context contemporan.
According to the previous editions of the Cultural Consumption Barometer, there is, in general, an interest in reading lower than for other types of cultural activities, products or goods1. 
Conform ediţiilor anterioare ale Barometrului de Consum Cultural, în general există un interes mai scăzut pentru lectură decât pentru alte tipuri de activităţi, produse sau bunuri culturale1.
The main goals of the study have aimed for the identification of the role of reading and books in people's agenda of cultural consumption, as well as of the role and level of attractiveness of the written culture. 
Principalele obiective ale studiului au urmărit identificarea rolului pe care îl au lectura şi cărţile în agenda de consum cultural a oamenilor şi a rolului si nivelului de atractivitate pe care îl are cultura scrisă. în acest sens, vom prezenta
In this respect, we shall present a series of comparative analyses and studies (e.g. from UK, USA etc.) and sociological theories that can provide comprehensive explanations for the results recorded in this year's edition. 
0 serie de studii şi analize comparative (de ex.: din Marea Britanie, SUA etc.) şi teorii sociologice care pot oferi explicaţii exhaustive pentru rezultatele înregistrate în ediţia din acest an.
The main theories through which we have tried to explain the results of this report are the theory of imitation, theories of learning, theories of consumption, the theory of motivation and explanatory 
Principalele teorii prin care am încercat să explicăm rezultatele din acest raport sunt teoria imitaţiei, teorii ale învăţării, teorii ale consumului, teoria motivaţiei şi teorii
The history and practices of writing have raised the interest of researchers from the viewpoint of the qualitative leap that they have brought to mankind's evolution and of their influence on the development of civilisations. 
Istoria şi practicile de scriere au suscitat interesul cercetătorilor din perspectiva saltului calitativ pe care l-au adus în evoluţia umanităţii şi a influenţei pe care au avut-o asupra dezvoltării civilizaţiilor.
With the shift from oral to written tradition, mankind has evolved by transmitting and accumulating knowledge from one generation to another. 
Odată cu trecerea de la tradiţia orală la cea scrisă, omenirea a evoluat prin transmiterea şi acumularea cunoaşterii de la o generaţie la alta.
Although in a sense the history of reading might overlap with the history of writing, the reading practices began to develop with the development of the printing press. 
Deşi într-un anumit sens istoria lecturii ar putea fi suprapusă cu istoria scrierii, practicile de lectură au început să se dezvolte doar după dezvoltarea tehnologiei tiparului.
Once attributes of privileged (laic or religious) classes, writing and reading became accessible to larger and larger groups only after Gutenberg's invention. 
Apanaj al claselor privilegiate - fie ele laice sau religioase - scrierea şi lectura au devenit accesibile unor grupuri din ce în ce mai largi doar începând cu invenţia lui Gutenberg.
This is why we believe that reading practices developed alongside the industrialisation and the mass production of books, when the latter became accessible 
De aceea considerăm că practicile de lectură s-au dezvoltat odată cu industrializarea şi producţia în masă a cărţilor, când acestea au devenit accesibile unor categorii sociale - până atunci excluse din sistemul de producere şi
1 I. Oanâ, Consum cultural non-public in Croitoru C. et al., Barometrul de consum cultural 2015. 
1 I. Oană, Consum cultural non-public în Croitoru C. et all.,
theories from the viewpoint of the socio-historical context in Romania. 
Preferinţe, practici şl tendinţe, p. 79.
We aimed for the identification of the respondents' attitude towards the importance of reading and ongoing learning and how these are considered (or not) a path to personal success or to the wellbeing of the society. 
Am urmărit să identificăm care este atitudinea respondenţilor cu privire la importanţa pe care o au lectura şi învăţarea continuă şi cum sunt apreciate ca fiind sau nu o cale către succesul personal sau bunăstarea societăţii.
We have measured the library-visiting behaviour, as a practice connected to the book consumption, through the percentage of people who have a public library subscription. 
Am măsurat comportamentul de vizitare a bibliotecilor, ca o practică conexă consumului de carte, prin procentul celor care au un abonament la o bibliotecă publică.
to various social categories - excluded up to that moment from the system of production and transmission of knowledge. 
Diviziunea muncii, apariţia conceptului de timp liber şi dezvoltarea practicilor de loisir, producţia în masă a literaturii universale au transformat funcţiile sociale ale practicilor de lectură.
The labour division, the occurrence of the concept of spare time and the development of loisir practices, the mass production of the universal literature have transformed the social functions of the reading practices. 
Odată cu dezvoltarea economiei şi a societăţii cunoaşterii, importanţa lecturii a devenit din ce în ce mai mare, iar practicile de lectură s-au diversificat în funcţie de evoluţia tehnologiilor şi a celorlalte practici culturale.
The audiovisual revolution marked a turning point in the development of reading practices and threatened the domination of the written productione2. 
Cu toate acestea, sub imperiul unor noi forme de divertisment şi de captare a atenţiei
In this context, the motivations for reading have diversified, including, besides the motivations of education and knowledge enrichment, motivations of leisure, too. 
maselor, practicile de lectură au început să se retragă din ce în ce mai mult din zona de loisir în care ajunseseră şi să redevină practici culturale legate mai mult de educaţie şi profesionalizare.
The reading practices cannot be, therefore, analysed and interpreted outside the larger framework of the economy of knowledge, which includes the production and distribution of reading supports. 
Fără o imagine a infrastructurii de producţie şi distribuţie a conţinuturilor creative, practicile de lectură nu pot fi analizate şi înţelese.
Up until recently, these supports were only made in printed form, but once the new technologies appeared, the written culture has also been moving into the virtual space. 
Pentru înţelegerea practicilor de lectură în contextul contemporan din România este necesară prezentarea principalelor statistici la nivel european în ceea ce priveşte accesul la carte şi apetitul pentru lectură al europenilor.
According to the research report of the special Eurobarometer no. 399 on the theme of cultural access and participation5, in 
Profilul socio-demografic al europenilor care au citit
3 European Commission, Special Eurobarometer 278, European Cultural 
3 Comisia Europeană, Eurobarometru Special 278, European Cultural Values,
4 Eurostat, Cultural Statistics Report Eurostat, 2016, p. 118 
4 Eurostat, Raportul de Statistici Culturale Eurostat, 2016, p. 118
5 European Commission. 
5 Comisia Europeană.
Special Eurobarometer 399, 2013 p. 12. 
Eurobarometru Special 399, 2013 p. 12.
According to the 2012 edition of the same study, 59% of the Romanians had stated they read books at least once a year, while in 2010, 51% of the Romanians stated they read books at least once a year. 
Conform ediţiei din 2012 a aceluiaşi studiu, 59% dintre români declaraseră că citesc cărţi cel puţin o dată pe an, în timp ce în anul 2010, 51% dintre români au declarat că citesc cărţi cel puţin o dată pe an.
The data are comparable with the previous editions of the Barometer: in 2008, on this topic 66% of the Romanians stated they read books at least once a year, while in 2007 only 59% of the Romanians stated the same. 
Datele sunt comparabile cu ediţiile anterioare ale Barometrului: în anul 2008, pe acest subiect 66% dintre români au declarat că citesc cărţi cel puţin o dată pe an, iar în anul 2007 doar 59% dintre români au declarat acelaşi lucru.
Thus, we notice a nearly 20% growth of the percentages of those who stated they read at least one book a year at the level of the year 2015, as compared to 2007, this level being similar to the European average. 
Remarcăm astfel o creştere de aproape 20% a procentelor celor care menţionau că citesc cel puţin o carte pe an la nivelul anului 2015, comparativ cu anul 2007, acest nivel fiind similar cu media europeană.
In order to explain the dynamics of the reading practices it is important to detail the factors that can influence the book consumption. 
Pentru explicarea dinamicii practicilor de lectură este importantă detalierea factorilor care pot influenţa nivelul consumului de carte.
The public and private infrastructure associated to written culture is very important, because it facilitates the people's access to books as cultural objects. 
Infrastructura publică şi privată asociată culturii scrise este foarte importantă, pentru că facilitează accesul oamenilor la carte ca obiect cultural.
The public libraries are an essential component of this infrastructure, and the size of the public network of libraries can explain the reading practices. 
Bibliotecile publice sunt o componentă esenţială a acestei infrastructuri, iar dimensiunea reţelei publice de biblioteci poate explica practicile de lectură.
This is why the differences at national or even international level must be understood in the wider context of the books distribution system. 
De aceea, diferenţele de la nivel naţional sau chiar internaţional trebuie înţelese în contextul mai larg al sistemului de distribuţie al cărţilor.
In the United Kingdom there are 4,6988 libraries, while France or Germany have an 
html (accesat la data de 15.11.2016)
infrastructure of over 9,0009 public libraries. 
Potrivit acestor date,
According to these data, the infrastructure of public libraries in Romania is smaller than in other European states and, implicitly, the people's access is also lower. 
infrastructura de biblioteci publice din România este mai mică decât în alte state ale Europei şi, implicit, şi accesul oamenilor la ele este mai scăzut.
Learning and acquiring the habit of reading 
Învăţarea şi deprinderea obiceiului de a citi
Like any other cultural practice, reading is a habit learned and reproduced by mimetism or rational choice. 
Ca orice practică culturală, lectura este o deprindere care se învaţă şi se reproduce prin mimetism sau alegere raţională.
The taste for reading is shaped through socialisation, and the social and cultural environments have a great importance in shaping and developing reading practices. 
Gustul pentru lectură se formează prin socializare, iar mediul social şi cel cultural au o mare importanţă în formarea şi dezvoltarea practicilor de lectură.
Before presenting the main results of the study, it is important to describe the most important theories that explain the reading practices and their motivations. 
înainte de a prezenta principalele rezultate ale studiului, este important să descriem cele mai importante teorii care explică practicile de lectură şi motivaţiile care stau la baza lor.
The main purposes that people read for are relaxation, entertainment and the need to learn new things, in a variable order from one case to another. 
Principalele scopuri pentru care oamenii citesc sunt relaxarea, divertismentul şi nevoia de a învăţa lucruri noi, într-o ordine care diferă de la caz la caz.
The studies conducted for the better understanding of the reasons people read or do not read10 have concluded that people - particularly youngsters who are exposed to an environment rich in reading options (e.g. the equipment of the domestic space with a bookcase) - are rather inclined to interact with the book, as well as to visit 
Studiile realizate pentru a înţelege mai bine motivele pentru care oamenii citesc sau nu10 au concluzionat că oamenii - şi în special tinerii care sunt expuşi unui mediu bogat în opţiuni de lectură (de ex. dotarea spaţiului domestic cu o bibliotecă) - sunt mai degrabă predispuşi să interacţioneze cu cartea, dar şi să viziteze spaţiul unei biblioteci publice11.
The first models of training and education are formed within the family, through the process of imitation. 
Primele modele de instruire şi educaţie sunt formate în cadrul familiei, prin procesul de imitaţie.
The reading behaviours can be explained through the learning models that have been explained by sociologists, anthropologists etc. 
Comportamentele de lectură pot fi explicate prin modelele de învăţare care au fost explicate de sociologi, psihologi, antropologi etc.
Besides the school, which educates the reading tastes, the family has a very important role in the individual's education, particularly in the sense of inheriting a valorisation of reading and long-term education, even outside the cultural and educational institutions that have this intrinsic role. 
Pe lângă şcoală, care educă gusturile pentru lectură, familia deţine un rol foarte important în educaţia individului, în special în sensul moştenirii unei valorizări a lecturii şi a educaţiei pe termen lung, chiar şi în afara instituţiilor culturale sau educaţionale care au acest scop de la sine înţeles.
The sociologists12 who have studied this phenomenon have shown the importance of mimicking of practices in the process of shaping the individual's values, attitudes and behaviour. 
Sociologii12 care au studiat acest fenomen au demonstrat importanţa pe care o are copierea practicilor în decursul timpului în procesul de formare a valorilor, atitudinilor şi comportamentelor individului.
218 Learning and acquiring the habit of reading 
218 învăţarea şi deprinderea obiceiului de a citi
In the same study14, the researchers show that in the case of youngsters and children who read frequently the influence of the fact that 57%15 of their parents used to read to them on a daily basis is manifested. 
studiu14, cercetătorii arată că în cazul tinerilor şi copiilor care citesc frecvent se manifestă influenţa faptului că 57%15 dintre părinţii lor au avut stabilit în trecut un program zilnic pentru a le citi.
The National Reading Panel16, devised as a good practice guide in the USA, has shown (through the opinion given by organisations representing citizens, teachers, parents, academics, educational policies experts and researchers) that the family and close persons have a major role in children's learning of language, in shaping their imagination and in their reading habit. 
National Reading Panel16, realizat ca un ghid de bune practici în SUA, a arătat (prin opinia oferită de organizaţii care reprezintă cetăţeni, profesori, părinţi, membri din mediul academic, experţi în politici educaţionale şi cercetători) faptul că familia şi persoanele apropiate au un rol major în învăţarea limbajului de către copii, în formarea imaginaţiei şi în deprinderea de a citi.