natgillin/translations-raw huggingface dataset:
> Young people are very open to cultural and creative activities and are willing to actively engage in such activities. 
> Tinerii sunt foarte deschişi la activităţi culturale şi creative pe care doresc să le consume într-un mod activ.
Culture as a vector for youth development (UNESCO), available at http://www.un.org/esa/socdev/documents/youth/fact-sheets/ youth-cultureasavector.pdf 
Culture as a vector for youth development (UNESCO), disponibil la http://www.un.org/esa/socdev/documents/youth/fact-sheets/ youth-cultureasavector.pdf
Fernandez-Blanco, V., Garaa-Diez, M. si Prieto-Rodrfguez, J. „Educational Performance and Cultural Consumption: Some Evidence from OECD Teenagers" http://www.economicsofeducation.com/wp-content/uploads/donostia2004/17.pdf 
Fernandez-Blanco, V., Garcîa-Diez, M. si Prieto-Rodrîguez, J. „Educational Performance and Cultural Consumption: Some Evidence from OECD Teenagers" http://www.economicsofeducation.com/wp-content/uploads/donostia2004/17.pdf
Hakan Casares Berg, Maricha Dfaz Fierros, Purificacion Carballo Perez „Cultural Habits In Teenagers And Young Adults In Galicia", available at http://www.stat.gouv.qc.ca/statistiques/culture/pratiques-culturelles/pratiques-galicie.pdf 
Hâkan Casares Berg, Maricha Dfaz Fierros, Purificacion Carballo Perez „Cultural Habits In Teenagers And Young Adults In Galicia", disponibil la http://www.stat.gouv.qc.ca/statistiques/culture/pratiques-culturelles/pratiques-galicie.pdf
Huizinga, Johan, Homo ludens: determining the play-element in culture (Bucureşti: Humanitas, 2007) 
Huizinga, Johan, Homo ludens: încercare de determinare a elementului ludic al culturii (Bucureşti: Humanitas, 2007)
Cultural Consumption Barometer 2014. 
Barometrul de consum cultural 2014.
Culture between global and local. 
Cultura între global şi local.
National Institute for Cultural Research and Training, Editura Pro Universitaria. 
Institutul Naţional pentru Cercetare şi Formare Culturală, Editura Pro Universitaria.
Kim, Kyung Hee, „The Creativity Crisis: The Decrease in Creative Thinking Scores on the Torrance Tests of Creative Thinking", in Creativity Research Journal, 23(4), 285-295 (Routledge, 2011) 
Kim, Kyung Hee, „The Creativity Crisis: The Decrease in Creative Thinking Scores on the Torrance Tests of Creative Thinking", în Creativity Research Journal, 23(4), 285-295 (Routledge, 2011)
Elements de synthese», in Culture Etudes, 2011, Nr. 6 
Elements de synthese», în Culture Etudes, 2011, Nr. 6
Rubin, Jim, „Technology's Impact on the Creative Potential of Youth", in Creativity Research Journal, 24:2-3, 252-256 (Routledge, 2012) 
Rubin, Jim, „Technology's Impact on the Creative Potential of Youth", în Creativity Research Journal, 24:2-3, 252-256 (Routledge, 2012)
„Study of the Relationship between Parenting Attitude of Youth Fostering and Creativity among Students of Universities", in Journal of Behavioural and Brain Science, 5, 148-156, Published Online April 2015 in SciRes. http://www.scirp.org/journal/jbbs http:// dx.doi.org/10.4236/jbbs. 
„Study of the Relationship between Parenting Attitude of Youth Fostering and Creativity among Students of Universities", în Journal of Behavioral and Brain Science, 5, 148-156, Published Online April 2015 in SciRes. http://www.scirp.org/journal/jbbs http:// dx.doi.org/10.4236/jbbs.
Study of the Relationship between Parenting Attitude of Youth Fostering and Creativity among Students of Universities, Journal of Behavioural and Brain Science, 2015, 5, 148-156, Published Online April 2015 in SciRes. file.scirp.org/pdf/ JBBS_2015040910550036.pdf 
Study of the Relationship between Parenting Attitude of Youth Fostering and Creativity among Students of Universities, Journal of Behavioral and Brain Science, 2015, 5, 148-156, Published Online April 2015 in SciRes. file.scirp.org/pdf/JBBS_2015040910550036.pdf
THE TRAINING NEEDS OF PUBLIC CULTURAL INSTITUTIONS 
NEVOILE DE FORMARE PROFESIONALĂ ÎN INSTITUŢIILE PUBLICE DE CULTURĂ
Authors: Andrei Crăciun, Ioana Ceobanu, Silvia Caraiman, 
Autori: Andrei Crăciun, Ioana Ceobanu, Silvia Caraiman,
Main outcomes of the survey 11 
Anexe (eşantionul studiului) 34
The study The Training Needs of the Public Cultural Institutions marks a new direction in the applied research carried out by the National Institute for Cultural Research and Training (NICRT). 
Studiul Nevoile de formare profesională în instituţiile publice de cultură reprezintă începutul unei noi direcţii de cercetare aplicată, desfăşurată de Institutul Naţional pentru Cercetare si Formare Culturală (INCFC).
The initiative is the result of the convergence of the actions developed by the two departments of the institution: cultural research and cultural training, insofar as we are dealing with a project that has involved the close cooperation between both these departments. 
Iniţiativa se traduce într-un punct de convergenţă a celor două servicii din componenţa instituţiei: cercetarea în domeniul culturii şi formarea profesională în domeniul culturii, fiind vorba de un proiect care a presupus colaborarea strânsă dintre experţii celor două departamente.
Under these circumstances, this study plays an important role in achieving the specific objectives of each of the two departments and, at the same time, in helping NICRT fulfill its mission and goals in the field of culture. 
În acest context, studiul este important pentru atingerea obiectivelor specifice activităţii fiecărui serviciu şi, în acelaşi timp, pentru îndeplinirea misiunii şi planului INCFC în domeniul culturii.
The importance and the rationales behind this study are the direct response to the need that the NICRT's cultural training offer be closely linked to the real training needs and requirements existing across public institutions. 
Importanţa şi necesitatea studiului reies din dorinţa ca oferta INCFC de formare în domeniul culturii să fie strâns corelată cu cerinţele şi nevoile reale de formare existente în instituţiile publice.
The conference was structured into working groups, where people tackled the specific problems the managers of public cultural institutions are faced with in terms of the vocational training of their employees, while trying to come up with the most adequate solutions to address them. 
În cadrul conferinţei au fost organizate grupuri de lucru în care s-au discutat problemele specifice pe care le au managerii instituţiilor publice de cultură în ceea ce priveşte formarea profesională a angajaţilor, fiind dezbătute totodată şi soluţiile optime pentru întâmpinarea acestora.
The working groups covered in their debates the main types of public cultural institutions (performing art institutions, museums, cultural organizations and libraries), with each group comprising at least 20 participants and a moderator. 
Grupurile de lucru au acoperit tipuri fundamentale de instituţii publice de cultură (instituţii de spectacole sau concerte, muzee, aşezăminte culturale şi biblioteci), fiecare grup având cel puţin 20 de participanţi şi un moderator.
The conclusions of the group discussions covered the specificity of each cultural field, while also highlighting the general issues that are common to all the different cultural institutions, whatever their scope, size or location. 
Concluziile discuţiilor au acoperit specificitatea fiecărui domeniu cultural, dar în acelaşi timp au trasat şi probleme generale, comune diferitor instituţii, indiferent de domeniul de activitate, dimensiune sau localizare.
The draft version of the study contained the qualitative data gathered through discussions with managers and directors from various public cultural institutions and served as the basis for 
Varianta preliminară a studiului a cuprins date de factură calitativă culese în urma discuţiilor cu manageri şi directori de instituţii publice de cultură şi a reprezentat argumentul pentru
the sizing and the design of a quantitative approach, meant to enable the collection of factual information from as many public cultural institutions as possible. 
dimensionarea şi operaţionalizarea unei abordări cantitative, pentru culegerea de informaţii concrete de la nivelul cât mai multor instituţii publice de cultură.
As for the importance of the study, this comes to add to the NICRT's projects, dedicated to the research of the specific labor market in the field of cultural and creative sectors, standing as a new quantitative approach to the field concerned, make a more accurate data we are using on a current basis (relaying on the statistics provided by the National Institute of Statistics - NIS). 
Revenind la importanţa studiului, aceasta vine în completarea proiectelor INCFC de cercetare a pieţei muncii specifice sectoarelor culturale şi creative, reprezentând o nouă abordare cantitativă a domeniului, de nuanţare a datelor pe care le folosim în mod curent (având ca surse principale de date statisticile oferite de INS).
Within the context of the NICRT's strategy to redefine or to introduce new and culture-specific occupational standards and to include the new specific occupations that are specific to the current dynamics of the cultural sector in the Classification of Occupations in Romania, the identification of the training needs of the public cultural institutions in Romania is a necessary and important stage in substantiating the endeavors designed to support the adaptation of the cultural institutions to the new challenges of the present. 
În contextul strategiei INCFC de redefinire sau de introducere de noi standarde ocupaţionale specifice culturii şi de includere a noilor ocupaţii specifice dinamicii actuale a domeniului cultural în Clasificarea ocupaţiilor din România, identificarea nevoilor de formare în cadrul instituţiilor publice reprezintă un stadiu necesar şi important pentru argumentarea acestor demersuri care susţin adaptarea instituţiilor culturale la noile provocări ale contextului actual.
This study is complemented by another initiative of NICRT, whose purpose is to identify the training needs of the independent cultural operators, in the form of a meeting called Cultural NGO 1.0., with the participation of six focus groups, which examined the training needs of the independent cultural institutions. 
Studiul de faţă este completat de o altă iniţiativă a INCFC de identificare a nevoilor de formare ale operatorilor culturali independenţi, prin organizarea întâlnirii ONG cultural 1.0. în cadrul căreia au fost derulate şase focus-grupuri care au analizat nevoile de formare ale instituţiilor independente care activează în domeniul culturii.
The findings of this study, which are in sharp contrast with the needs identified by the report, give a clear picture of the needs for training of the cultural sector. 
Concluziile acestui studiu, sensibil diferite de nevoile identificate în raportul de faţă, completează imaginea asupra necesităţilor domeniului cultural în ceea ce priveşte formarea profesională.
Knowledge society and knowledge economy require more and more specialized human resources, with multiple and easily transferable skills and competencies. 
În societatea si economia cunoaşterii este nevoie din ce în ce mai mult de resurse umane specializate, cu abilităţi multiple şi transferabile.
Work and management in the field of knowledge imply a continuous adaptation to market needs, to the dynamics and to the ever bigger challenges generated by socio-economic changes and technological developments. 
Munca şi managementul în domeniul cunoaşterii presupun adaptarea continuă la nevoile pieţei, la dinamicile şi provocările tot mai mari generate de transformările socio-economice şi de evoluţiile tehnologice.
In this context, knowledge becomes a currency in itself, an investment that ensures the survival and the growth of the organization amid a fiercely competitive system that does not confine itself to the national level, but expands on an international scale, as result of labor market globalization. 
În acest context, cunoaşterea devine o monedă în sine, o investiţie ce asigură organizaţiei supravieţuirea şi dezvoltarea, într-un sistem concurenţial, ce se manifestă nu doar la nivel naţional, ci, odată cu globalizarea pieţelor muncii, se extinde şi la nivel internaţional.
National education policies are becoming more and more aware of the lifelong learning and continuing vocational training concepts, seen as an essential prerequisite for intelligent and sustainable development. 
Politicile naţionale în domeniul educaţiei încep să includă din ce în ce mai mult conceptul de învăţare pe tot parcursul vieţii sau formare profesională continuă, ca premisă esenţială pentru dezvoltarea inteligentă şi durabilă.
In Romania, these concepts tend to align to the European trends, which link employment policies to the knowledge economy. 
În România, acestea tind să se alinieze cadrului european, ce leagă politicile de ocupare a forţei de muncă de economia cunoaşterii.
As such, the focus is placed on the ultimate goal of the education and training, which should be the entering on the labor market or in the occupational sector envisaged. 
Se pune accent astfel pe rezultatul final al educaţiei şi formării, care ar trebui să fie inserţia pe piaţa muncii sau în sectorul ocupaţional vizat.
Researchers in the field even talk about a culture of lifelong learning, which is characteristic for the learning society. 
Cercetătorii din domeniu vorbesc chiar despre o cultură a învăţării continue, care este caracteristică societăţii învăţării (learning society).
According to Nijhof, "Learning society is a design for a modern life based on increased integration of Information and Communication and the fear of globalization".1 How relevant is the culture of lifelong learning in our country is a topic that deserves further consideration. 
Potrivit lui Nijhof, „societatea învăţării este un design pentru o viaţă modernă bazată pe integrarea crescută a informaţiei şi comunicării şi pe teama de globalizare".1 Cât de prezentă este această cultură a învăţării pe tot parcursul vieţii în ţara noastră este o temă care merită aprofundată.
According to the study Attitudes towards Work in Romania, our country ranks 28th out of 33 countries in terms of the rate of participation of the employed population in vocational training programs. 
Potrivit studiului Atitudini faţă de muncă în România, ţara noastră se află pe locul 28 din 33 de ţări în privinţa ratei de participare a populaţiei ocupate la programe de pregătire profesională.
1 Nijhof Wim J., Lifelong Learning as a European Skill Formation Policy, Human 
Cultura organizaţională poate stimula sau, din contră, poate inhiba aspiraţiile sau nevoile de formare profesională ale angajaţilor.
Work environment and management style are essential for the developing of the culture of lifelong learning, and the differences between state employees and those engaged in the private sector are obvious. 
Mediul de lucru şi stilul de management sunt esenţiale în dezvoltarea culturii învăţării pe tot parcursul vieţii, iar diferenţele dintre angajaţii la stat şi cei din mediul privat sunt evidente.
According to the mentioned study, most employees who attended a training program in the last year were employees from public organizations, who had also worked in the private sector once, followed by employees working in the public sector and by those working in private companies or joint ventures. 
Potrivit aceluiaşi studiu, cei mai mulţi angajaţi care au urmat un program de pregătire profesională în ultimul an sunt cei care lucrează la stat, dar au avut experienţe de lucru şi în privat, iar pe locurile următoare se situează angajaţii de la stat şi cei care lucrează în firme private cu capital mixt sau străin.
Studies on the knowledge economy are more and more frequent and have started to be incorporated in the public economic and social development policies and strategies. 
Studiile despre societatea sau economia cunoaşterii sunt din ce în ce mai dese şi încep să fie folosite în politicile şi strategiile de dezvoltare economică şi socială.
However, there is still no consensus, not even across Europe, about the definition and the manifestation of these concepts in each country, which makes international comparisons quite difficult. 
Cu toate acestea, nu există încă un consens nici la nivel european despre definiţia şi modul de manifestare al acestor concepte la nivelul fiecărei ţări, ceea ce face destul de dificile comparaţiile internaţionale.
According to the report The role of Culture in the Knowledge Economy, drafted on the basis of a study conducted across the countries of the International Network on Cultural Policy, the definitions of knowledge economy "depends on two dimensions: the material dimension, which covers issues related to production, information technologies and communications, industrial property, on the one hand, and the immaterial dimension, relating to intellectual resources, culture, knowledge, creativity, innovation, copyright and human capital." 
Potrivit raportului Rolul culturii în economia cunoaşterii, bazat pe un studiu la nivelul ţărilor din Reţeaua Internaţională de Politici Culturale, definiţiile economiei cunoaşterii sunt „în funcţie de două dimensiuni: cea materială, care cuprinde aspecte legate de producţie, tehnologiile informaţionale şi de comunicare, proprietate industrială, şi o a doua, imaterială, referitoare la resursele intelectuale, cultură, cunoaştere, creativitate, inovaţie, copyright şi capital uman".4 Aceste două dimensiuni reflectă relaţia strânsă ce există între învăţarea continuă, stimularea creativităţii şi inovaţiei, dezvoltarea economiei şi creşterea calităţii vieţii.
5 This occupational flexibility calls for competences and skills that may be related or transversal to his or her main occupation. 
5 Această flexibilitate ocupaţională necesită compentenţe si abilităţi care pot avea legătură cu domeniul său de activitate sau sunt transversale.
The specifics of the labor market in the cultural and creative industries determine the attitude of the artists and of the active population engaged in these fields towards training. 
Specificul pieţei muncii din sectoarele culturale si creative determină atitudinea artiştilor si persoanelor active în acest domeniu ocupaţional faţă de formarea profesională.
The difference between standard and non-standard work is crucial for understanding the culture of lifelong learning in these sectors. 
Diferenţa dintre tipul de muncă standard şi non-standard este esenţială în înţelegerea culturii învăţării pe tot parcursul vieţii în aceste sectoare.
Although studies have revealed that non-standard work is more specific to the cultural and creative sectors, in Romania this seems to be the exception rather than the rule, with slight differences between sub-sectors, and in particular in those sectors where the public dimension is smaller. 
Deşi studiile arată că în sectoarele culturale şi creative este specifică mai degrabă munca non-standard, în România aceasta este mai degrabă o excepţie decât o regulă, cu mici diferenţe între subsectoare, în special cele în care dimensiunea publică este mai redusă.
The labor market in the cultural and creative sectors have seen a positive trend in the period 2002-2009, evolving from 100,000 to 140,000 employed people. 
Piaţa muncii în sectoarele culturale şi creative a înregistrat o tendinţă pozitivă în perioada 2002-2009, cu o evoluţie de la 100.000 la 140.000 de persoane angajate.
According to this study, there is a growing demand for jobs requiring higher levels of qualification, whilst the proportion of jobs requiring low or no qualification is constantly declining. 
Potrivit acestui studiu, există o cerere tot mai mare de joburi care implică nivele ridicate de calificare, în timp ce joburile care implică nivel scăzut sau nicio calificare sunt din ce în ce mai rare.
In the UK there are wide discrepancy amongst sectors in terms of availability of skilled staff. 
În Marea Britanie există discrepanţe mari între sectoare în ceea ce priveşte disponibilitatea resursei umane calificate.
While some sectors suffer from a chronic shortage of highly skilled or specialist skill staff, in other sectors there is a highly qualified specialists but is lacking specific skils8. 
În timp ce în anumite sectoare există o lipsă cronică de personal înalt calificat sau cu abilităţi specifice, în alte sectoare personalul este înalt calificat, dar nu are abilităţile specifice.
The shortage is manifested in terms of human resources with technical skills or lacking transversal skills. 
8 Penuria se manifestă în privinţa resurselor umane cu abilităţi tehnice sau cu lipsă de abilităţi transversale.
The study also shows that the UK is confronted with a need for reskill, designed to replace the trend towards on-the-job training or training by means of in-house skill development programs. 
Studiul mai arată şi faptul că Marea Britanie se confruntă cu o nevoie de recalificare pentru a înlocui tendinţa de calificare la locul de muncă sau prin programe de perfecţionare.
Unfortunately, there is no such study in Romania at the moment, which is why starting a similar approach is a prerequisite for human resource development and for increasing international competitiveness, including in the cultural and creative sectors. 
În România nu există din păcate un studiu de acest gen, de aceea începerea unui demers similar este o condiţie necesară pentru dezvoltarea resurselor umane şi creşterea competitivităţii la nivel internaţional, inclusiv în sectoarele culturale şi creative.
Before presenting the main findings of this study, we need to describe the background on which training programs are carried out in the cultural sector, seen in relation with the European and the national laws and strategies in the field. 
Înainte de a trece la prezentarea principalelor rezultate ale studiului, este nevoie de o prezentare a contextului general în care se desfăşoară activităţile de formare profesională în cultură, din perspectiva strategiilor, legislaţiei europene şi naţionale în domeniu.
This study builds on the main priorities of the 2015-2020 work plan for culture, as they are defined in the European Agenda for Culture: Diversity and Intercultural Dialogue, Europe 2020 Strategy: Inclusive growth. 
Studiul de faţă porneşte de la principalele priorităţi pentru planul de lucru în domeniul culturii pentru perioada 20152020, aşa cum apar ele definite în Agenda Europeană pentru cultură: Diversitate şi dialog intercultural, Strategia Europa 2020: Creştere favorabilă incluziunii.
Thus, according to this plan, Priority Area A: Accessible and inclusive culture, Member States aim to develop the key competence "cultural awareness and expression", whereby experts will identify good practices for the development of this key competence and its integration into education policies, on the basis of knowledge and attitudes identified in the 
Astfel, conform acestui plan, Domeniul Prioritar A: Cultură accesibilă şi favorabilă incluziunii, statele membre au ca obiectiv dezvoltarea competenţei cheie sensibilizare si expresie culturală, experţii vor identifica bunele practici pentru dezvoltarea acestei competenţe-cheie si pentru integrarea acesteia în politicile de educaţie, pe baza cunoştinţelor si atitudinilor identificate în Recomandarea Parlamentului European şi a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competenţele-cheie pentru învăţarea pe
8 Creative & Cultural Skills: SectorSkills Assessment for the creative and cultural industries, Alliance Sector Skills Councils, 2010, p. 37 
8 Creative & Cultural Skills: Sector Skills Assessment for the creative and cultural
The target output should be a manual of good practices for cultural and education institutions. 
Rezultatul final ar trebui să fie un manual de bune practici pentru instituţiile culturale şi de învăţământ.
As instruments and working methods, it is proposed that experts should map existing training schemes and identify emerging skills and training needs in the tangible, intangible and digital heritage field. 
Ca instrumente de lucru, se propune ca experţii să realizeze un catalog al programelor de formare existente şi să identifice competenţele şi nevoile de formare emergente în domeniul patrimoniului material, imaterial şi digital.