natgillin/translations-raw huggingface dataset:
» the fact that the general population does not have enough information on the real cost of the goods (products or services) they benefit from, following the activity of public institutions. 
» faptul că populaţia generală nu deţine informaţii suficiente privind costul real al bunurilor (produse sau servicii) de care beneficiază în urma activităţii instituţiilor publice.
For example, the population may underestimate the costs of setting-up a theatre performance and it is precisely this piece of information which is used when expressing their opinion on the price of a theatre ticket, on the relation between the perceived quality of the performance and the price paid for the ticket and so on; 
De exemplu, populaţia poate subevalua costul realizării unui spectacol de teatru şi tocmai această informaţie este folosită atunci când îşi exprimă opinia în ceea ce priveşte preţul unui bilet la spectacol, raportul dintre calitatea percepută a spectacolului şi preţul plătit pentru bilet ş.a.m.d.
Firstly, as Andrews and Van de Walle note33, the very idea that supports the implementation of professional management within the public sector is based on the need to improve the operation of the public services to the benefit of the citizens; in other words, the management activity should be mainly guided by the citizens' needs. 
În primul rând, după cum remarcă Andrews şi Van de Walle33, însăşi ideea ce susţine implementarea managementului profesionist în sectorul public se bazează pe nevoia de a îmbunătăţi funcţionarea serviciilor publice în beneficiul cetăţenilor; în alţi termeni, activitatea de management ar trebui să fie ghidată mai degrabă de nevoile cetăţenilor.
Secondly, the population's perceptions may quite often have a higher degree of accuracy than the experts' evaluations. 
În al doilea rând, nu de puţine ori percepţiile populaţiei pot avea o mai mare acurateţe decât cea a evaluărilor făcute de experţi.
In this case, it is the actual personal interaction experience with a certain type of goods (considered by some authors as a weakness of the subjective indicators) that provides a better knowledge regarding the results of an institution's activity34. 
În acest caz, tocmai experienţa personală de interacţiune cu anumit tip de bunuri (menţionată de unii autori drept o slăbiciune a indicatorilor subiectivi) furnizează o mai bună cunoaştere a rezultatelor activităţii unei instituţii.
Last, but not least, the development of several objective indicators (performance measures) may be, in its turn, a difficult, problematic action (which would not reveal important, but less visible aspects, such 
34 Nu în ultimul rând, dezvoltarea unor indicatori obiectivi (măsuri ale performanţei) poate fi la rândul ei o acţiune dificilă, problematică (prin care nu pot fi relevate aspecte importante, dar mai puţin vizibile, precum disparităţi geografice în accesul la activitatea unei instituţii35).
as geographical disparities in the access to the activity of an institution35). 
34 Kelly şi Swindell, „The Case”, p.93.
However, there are still other approaches, which combine the use of subjective and objective indicators, as well as information that comes from the experts' knowledge. 
35 De exemplu, pe baza numărului de bilete vândute de un muzeu local avem acces la informaţii despre dimensiunea publicului respectivei instituţii.
In this situation, the institutions can simultaneously use internal measurements based on the calculation of efficiency and data on the subjective dimension of the population's satisfaction. 
Însă aceste date nu ne furnizează nicio informaţie cu privire la rezidenţa locală a vizitatorilor: nu ştim dacă aceştia provin din cartierele ce beneficiază de o bună infrastructură de transport, din
Types of approaches that may be used in the evaluation of public management, depending on the data used 
Tipuri de abordări ce pot fi folosite în evaluarea managementului public, în funcţie de datele folosite
Going beyond the importance of including the population's perception on the public cultural institutions' operation as an additional instrument in the evaluation ofthese institutions' management, we consider that an important argument to study these perceptions resides precisely in the large number of public cultural institutions available at local level (12,280), as well as in their territorial distribution (see Map 1). 
Dincolo de importanţa includerii ca instrument suplimentar în evaluarea managementului instituţiilor publice de cultură a percepţiei populaţiei cu privire la funcţionarea acestora, apreciem că un argument important pentru studierea acestor percepţii rezidă tocmai în numărul mare de instituţii publice de cultură disponibile la nivel local (12.280), precum şi în distribuţia teritorială a acestora (vezi harta 1).
Thus, public institutions are an issue that cannot be omitted in any activity of studying the public cultural consumption, as they practically provide a large part of the locally available cultural offer. 
Astfel, instituţiile publice sunt un punct ce nu poate fi omis în orice activitate de studiere a consumului public de cultură, practic acestea furnizând o mare parte a ofertei culturale disponibile la nivel local.
Moreover, even though not all the public cultural institutions are run by managers, the 
În plus, chiar dacă încă nu toate instituţiile publice de cultură sunt conduse de manageri,
large number ofthe latter suggests the emergence need instruments and methods to evaluate their 
numărul mare ale acestora sugerează emergenţa au nevoie de instrumente şi metode de evaluare a
of a large category of cultural professionals who activity. 
unei categorii mari de profesionişti în cultură care activităţii.
Map 1. 
Harta 1.
Distribution of public cultural institutions on development regions 
Distribuţia instituţiilor publice de cultură pe regiuni de dezvoltare
BUCHAREST-ILFOV lalomiţa ( J y^SOUTH 
Regiunea de dezvoltare Sud-Est s'
In the general structure of the research instrument, we reserved a relatively small section for the questions regarding the population's evaluations on the operation of public cultural institutions. 
În continuare, vom prezenta rezultatele obţinute în cadrul secţiunii din Barometrul de Consum Cultural 2015 dedicate culegerii de evaluări cu privire la activitatea instituţiilor de cultură.
Thus, we included 
Luând în considerare istoricul
a general question to measure the satisfaction with their activity and a set of 14 indicators to identify those characteristics most often associated with the public cultural institutions. 
sondajului desfăşurat cu regularitate începând cu 2005, punctăm astfel debutul unei activităţi de promovare a dezvoltării metodologiilor mixte de evaluare a managementului în instituţiile publice de cultură.
As regards the 14 indicators, we wanted to know whether the local institutions, from the population's viewpoint: 
În economia generală a instrumentului de cercetare, am rezervat o secţiune relativ restrânsă întrebărilor prin care am urmărit să surprindem evaluările populaţiei cu privire la funcţionarea instituţiilor publice de cultură.
perform an important activity for the community 
Aşadar, am introdus o întrebare generală de
operate in buildings that are in a good condition 
Referitor la cei 14 indicatori, am fost interesaţi să cunoaştem dacă, din perspectiva populaţiei, instituţiile de la nivel local:
have sufficient employees to develop quality activities 
Desfăşoară o activitate importantă pentru comunitate
are oriented towards attracting a new public (for example young people] 
Primesc suficiente fonduri de la autorităţi pentru a desfăşura activităţi de calitate
are supported by the private environment (companies] through sponsorships / donations 
Desfăşoară o activitate culturală variată Atrag voluntari în activităţile lor
develop sufficient educational activities with children and youngsters 
Deţin suficientă aparatură şi alte resurse materiale (calculatoare, echipamente etc.]
Our option for a rather limited number of questions was supported by several motivations. 
Opţiunea pentru un număr de întrebări mai degrabă limitat a fost sprijinită de mai multe motivaţii.
Firstly, we did not aim at evaluating the activity of specific, nominally identified institutions. 
În primul rând, nu ne-am propus evaluarea activităţii unor instituţii specifice, identificate nominal.
Given the structure of the sample (representative at national level, but not being able to provide information on the particular situation of each locality) and the large number of cultural institutions, it would not have been possible. 
Dată fiind structura eşantionului (reprezentativ la nivel naţional, dar neputând oferi informaţii pentru situaţia particulară a fiecărei localităţi în parte) şi numărul mare de instituţii de cultură, acest lucru nici nu ar fi fost posibil.
Secondly, we were interested in providing an overview image, which would though allow the selection of starting points for punctual initiatives, localised at the level of the various cultural institutions. 
În al doilea rând, am fost interesaţi de furnizarea unei imagini de ansamblu, din care să poată fi însă decelate puncte de pornire pentru iniţiative punctuale, localizate la nivelul diferitelor instituţii de cultură.
For this kind of situations, for example, we believe that the data we present are useful at least from the viewpoint of the existence of a reference value37. 
Pentru astfel de situaţii, de exemplu, credem că datele pe care le prezentăm sunt utile cel puţin din perspectiva existenţei unei valori de referinţă.
Last, but not least, the complexity of the research instrument allows for the analysis of these evaluations from multiple perspectives, practically enriching the possibilities to explore and understand the cultural preferences or behaviours. 
37 Nu în ultimul rând, complexitatea instrumentului de cercetare permite analiza acestor evaluări din multiple perspective, îmbogăţind practic posibilităţile de explorare şi înţelegere a comportamentului sau preferinţelor culturale.
37 An actual example: the average score of satisfaction obtained in the case of an institution that decides to make such an evaluation can be compared with the value obtained at national level, presented in this chapter. 
37 Un exemplu concret: scorul mediu al satisfacţiei obţinut în cazul unei instituţii care decide să facă o astfel de evaluare poate fi comparat cu valoarea obţinută la nivel naţional şi prezentată în acest capitol.
Activity of public cultural institutions at local level: degree of population's satisfaction 
Activitatea instituţiilor publice de cultură de la nivel local: gradul de satisfacţie a populaţiei
General satisfaction with the activity of the public cultural institutions. 
Satisfacţia generală cu activitatea instituţiilor publice de cultură.
Average on the entire sample 
Media pentru întregul eşantion
In general, how satisfied are you with the activity of public cultural institutions in your locality (libraries, museums, performing arts institutions, culture house/cultural centre, art school)? 
În general, cât de satisfăcut(ă) sunteţi de activitatea instituţiilor publice de cultură de la dumneavoastră din localitate (biblioteci, muzee, instituţii de spectacole, casa de cultură/ căminul cultural, şcoala populară de arte)?
Average obtained on the entire sample: 3.88 
Media obţinută pentru întregul eşantion: 3,88
Generally, the satisfaction with the activity of public cultural institutions (libraries, museums, performing arts institutions, culture houses, rural cultural houses or people's art school) records an average of 3.88 (a scale from 1 to 7 was used, where 1 means “totally unsatisfied” and 7 represents “totally satisfied”). 
La nivel general, satisfacţia vizavi de activitatea instituţiilor publice de cultură (biblioteci, muzee, instituţii de spectacole, case de cultură, cămine culturale sau şcoli populare de artă) înregistrează o medie de 3,88 (folosind o scală de la 1 la 7, unde 1 înseamnă „total nesatisfăcut”, iar 7 reprezintă „total satisfăcut”).
Given the high percentage of those who did not know how to answer this question (13.5%), as well as the clustering of many answers around the values 4 or 5 (graph 1), we may advance the idea of the absence of well-defined evaluations regarding the satisfaction with the activity of the cultural institutions, at least for a great part of the population. 
Dat fiind procentul mare al celor care nu au ştiut să ofere un răspuns la această întrebare (13,5%), precum şi concentrarea multor răspunsuri în jurul valorilor 4 sau 5 (graficul 1), se poate avansa ideea de absenţă a unor evaluări bine definite în ceea ce priveşte satisfacţia cu activitatea instituţiilor de cultură, cel puţin pentru o parte importantă a populaţiei.
The absence (or the poor reliability) of an evaluation may in this case show precisely the situation of the persons who are not connected to the cultural institutions' activity. 
Absenţa (sau slaba cristalizare) a unei evaluări poate indica în cazul de faţă tocmai situaţia persoanelor neconectate la activitatea instituţiilor publice de cultură.
Speaking of “nonattitudes”, Philip Converse notes the inconsistence or instability of the population's answers over time38 and attributes this to the tendency of giving uninformed answers. 
Vorbind despre „non-atitudini”, Philip Converse observă inconsecvenţa sau instabilitatea răspunsurilor populaţiei în decursul timpului38 şi atribuie acest fapt tendinţei de a oferi răspunsuri neinformate.
The lack of information among the population as regards the activity of the public institutions or services may manifest itself in two stances at least, both of them directly affecting the (favourable or less favourable) nature of the public perception. 
Lipsa informaţiilor în rândul populaţiei cu privire la activitatea instituţiilor sau serviciilor publice se poate manifesta în cel puţin două instanţe, ambele afectând direct natura (favorabilă sau mai puţin favorabilă) a percepţiei publice.
On one hand, the issue may be the lack of information regarding the performance of the institutions or services. 
Pe de o parte, poate fi vorba despre absenţa de informaţii cu privire la performanţa instituţiilor sau serviciilor.
Martin Baekgaard points out that the level of information on the performance recorded in the public activity 
Martin Baekgaard indică faptul că nivelul de informare cu
38 Philip E. Converse, „Attitudes and non-attitudes: Continuation of a dialogue. 
38 Philip E. Converse, „Attitudes and non-attitudes: Continuation of a dialogue”,The quantitative analysis of social problems (1970): 168-189.
The quantitative analysis of social problems” (1970): 168-189. 
* 1=Total nesatisfăcut(ă), 7=Total satisfăcut(ă)
helps the population to align its perceptions to the actual situation, to the concrete results obtained by the institutions (the perceptions regarding the performance thus influence the recorded level of satisfaction). 
privire la performanţa înregistrată în activitatea publică ajută populaţia să îşi alinieze percepţiile cu situaţia reală, cu rezultatele concrete obţinute de instituţii (percepţiile privind performanţa influenţează astfel nivelul înregistrat al satisfacţiei).
On the other hand, the perceptions are also influenced by the level of information on the cost of the cultural services or products. 
Pe de altă parte, percepţiile sunt influenţate şi de nivelul de informare cu privire la costul serviciilor sau produselor culturale.
Returning to the previous example: on the background of a low level of information, the population may underestimate or overestimate the cost of setting up the performances of a theatre institution and this very evaluation is used when expressing an opinion on the price of a theatre ticket, on the relation between the quality of a performance and the price paid for a ticket and so on. 
Revenind la exemplul anterior: pe fondul unui nivel scăzut de informare, populaţia poate subevalua sau supraevalua costul realizării spectacolelor unei instituţii de teatru şi tocmai acest evaluare este folosită atunci când îşi exprimă opinia în ceea ce priveşte preţul unui bilet la spectacol, raportul dintre calitatea unui spectacol şi preţul plătit pentru bilet ş.a.m.d..
In this respect, an increased level of information on the cost of the cultural services or products among the population contributes to a better contextualisation of the information regarding the performance. 
În acest sens, un nivel sporit de informaţii în rândul populaţiei cu privire la costul serviciilor sau produselor culturale contribuie la o mai bună contextualizare a informaţiilor privind performanţa.
Elements that influence the satisfaction level 
Figura 2.
Satisfaction I Socio-demographic (via perceptions)! characteristics 
Elemente ce influenţează nivelul de satisfacţie
But who are the persons more or less satisfied with the local public cultural institutions? 
Cine sunt însă persoanele mai mult sau mai puţin satisfăcute de activitatea instituţiilor publice de cultură de
The collected data show that the persons in the age groups of 14-20 and 28-35 years old record the highest level of satisfaction regarding the operation of the local public cultural institutions (Graph 2). 
Din datele culese, persoanele din grupele de vârstă 14-20 de ani şi 28-35 de ani înregistrează cel mai ridicat nivel de satisfacţie privind funcţionarea instituţiilor publice de cultură de la nivel local (graficul 2).
Actually, these are two important groups of culturally active young population. 
Este vorba practic de două grupe importante de populaţie tânără, activă din punct de vedere cultural.
A lower degree of satisfaction is recorded in the 21-27 years old category. 
Un nivel mai scăzut de satisfacţie se înregistrează în cazul categoriei 21-27 de ani.
A declining trend of the level of satisfaction is recorded in the case of people aged above 35; it continues until the moment of retirement. 
Un trend de scădere a nivelului de satisfacţie se înregistrează după vârsta de 35 de ani şi continuă până în momentul apropierii de vârsta pensionării.
General satisfaction with the activity of public cultural institutions. 
Satisfacţia generală cu activitatea instituţiilor publice de cultură.
Averages obtained on age groups 
Medii obţinute pe grupe de vârstă
Distribution of answers on age groups 
răspunsurilor pe grupe de vârstă
If we look at the distribution of the answers on age categories (Table 3), we notice that the proportion of those who cannot give an answer regarding their satisfaction with the activity of the cultural institutions grows with age (from 8-9% for youngsters to almost 25% for persons aged above 65). 
Dacă privim distribuţia răspunsurilor în funcţie de categoria de vârstă (tabelul 3), observăm că dimensiunea celor care nu pot oferi un răspuns cu privire la satisfacţia pe care o au în ceea ce priveşte activitatea instituţiilor de cultură creşte odată cu vârsta (de la 8-9% în cazul grupelor tinere de vârstă, până la aproape 25% în cazul seniorilor, persoanelor de peste 65 de ani).
People with a higher education level tend to be at the same time those who state they are more satisfied with the activity of the public cultural institutions (Graph 3, Table 4). 
Persoanele cu un nivel mai mare de educaţie tind să fie totodată şi cele care se declară mai satisfăcute de activitatea instituţiilor publice de cultură (graficul 3, tabelul 4).
Yet, the maximum level (4.1 for post high school education or 4.04 for higher education) is in the vicinity of the middle of the (1 to 7) scale. 
Însă nivelul maxim (4,10 în cazul persoanelor cu studii postliceale sau 4,04 în rândul celor cu studii superioare) se poziţionează tot în proximitatea mijlocului scalei (de la 1 la 7).
Averages obtained on education levels 
Medii obţinute pe niveluri de educaţie
(In general, how satisfied are you with the 
(În general, cât de satisfăcut(ă) sunteţi de activitatea instituţiilor publice de cultură de la dumneavoastră din localitate?)
activity of the public cultural institutions, in your locality?) 
Şcoală postliceală, inclusiv de maiştri
Distribution of answers on education levels 
răspunsurilor pe niveluri de educaţie
No school or elementary school 
Fără scoală sau scoală primară
Middle school and high school stage 1 
Gimnaziu si treapta I liceu
Post high school, including apprenticeship school 
Şcoală postliceală, inclusiv de maiştri
On the background of the different level of exposure to the activity of the public cultural institutions (the unequal distribution of the cultural infrastructure), we can notice a series of differences in the level of satisfaction depending on the residence area (urban or rural). 
Pe fondul nivelului diferit de expunere la activitatea instituţiilor publice de cultură (distribuţia inegală a infrastructurii culturale), putem observa o serie de diferenţe privind nivelul de satisfacţie în funcţie de mediul de rezidenţă (urban sau rural).
Thus, the population in the urban area states it is more satisfied than the inhabitants of the rural areas (Graph 4). 
Astfel, populaţia din mediul urban se declară mai satisfăcută decât locuitorii zonelor rurale (graficul 4).
Among the latter, we actually find the highest percentages of “totally unsatisfied” respondents (Table 5). 
În rândul acestora din urmă întâlnim de altfel cele mai mari procente ale celor care se declară „total nesatisfăcuţi” (tabelul 5).
Averages obtained on residence areas 
Medii obţinute pe medii de rezidenţă
(In general, how satisfied are you with the activity of the public cultural institutions, in your locality?) 
(În general, cât de satisfăcut(ă) sunteţi de activitatea instituţiilor publice de cultură de la dvs. din localitate?)
Distribution of answers on residence areas 
răspunsurilor pe medii de rezidenţă
In this respect, the degree of the population's satisfaction with the activity of the public cultural institutions also varies (Graph 5 and Table 6). 
În acest sens, şi gradul de satisfacţie a populaţie în legătură cu activitatea instituţiilor publice de cultură cunoaşte variaţii (graficul 5 şi tabelul 6).
The population of the North-West, Centre and Bucharest regions records, from this viewpoint, the highest degree of satisfaction. 
Populaţia regiunilor Nord-Vest, Centru şi Bucureşti cunosc, din acest punct de vedere, cel mai ridicat grad de satisfacţie.
Averages obtained on development region 
Medii obţinute pe regiuni de dezvoltare
Profile of public cultural institutions on local level: population's perception 
Profilul instituţiilor publice de cultură de la nivel local: percepţia populaţiei
While the general satisfaction as regards the activity of the public cultural institutions offers a starting point for what could be a method to evaluate the management, knowing the characteristics associated by the population with the institutions takes the analysis to a more detailed level. 
Dacă satisfacţia generală în ceea ce priveşte activitatea instituţiilor publice de cultură furnizează un prim punct de plecare pentru ceea ce ar putea constitui o modalitate de evaluare a managementului, cunoaşterea caracteristicilor asociate de populaţie instituţiilor conduce analiza la un nivel mai detaliat.
Thus, a new stratum of information is added, helping the better understanding of the way the public cultural institutions are perceived at local level. 
Este adăugat astfel un nou strat de informaţii ce ajută la mai buna înţelegere a felului în care sunt văzute instituţiile publice de cultură la nivel local.
As we mentioned in the sub-section dedicated to the methodology, we aimed at studying the population's opinion on the presence or absence of certain features at the level of the local institutions. 
După cum am menţionat în subsecţiunea dedicată metodologiei, am urmărit să studiem opinia populaţiei în ceea ce priveşte prezenţa sau absenţa anumitor trăsături la nivelul
The specifications made as regards 
instituţiilor locale.