natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As far as the respondents' gender is concerned, women are willing to a higher degree to learn a foreign language in order to be able to communicate at basic level when spending their holiday abroad and to better understand another culture, while a higher percentage of men are willing to learn a foreign language in order to be able to meet people from other countries, to read books or newspapers and watch movies in another language. 
În ceea ce priveşte genul respondenţilor, femeile ar fi dispuse într-un număr mai mare să înveţe o limbă străină pentru a putea comunica elementar atunci când petrec vacanţa în străinătate şi pentru a putea înţelege mai bine o altă cultură, în timp ce un procent mai mare de bărbaţi sunt dispuşi să înveţe o limbă străină pentru a putea cunoaşte oameni dinalte ţări, pentru a citi cărţi sau ziare şi a viziona filme în altă limbă.
In terms of age, we notice that the young population (aged 18-34) is the most willing to learn a foreign language or to improve the knowledge level of the languages they already know, regardless of the reason. 
Din punct de vedere al vârstei, populaţia tânără (grupa de vârstă 18-34 ani) este cea mai dispusă să înveţe o limbă străină sau să-şi îmbunătăţească nivelul de cunoştinţe al limbilor cunoscute deja, indiferent de motiv.
We notice, however, an increase of the percentages for the 35-49 age-group as regards the willingness to be able to read books or newspapers and watch movies in another language. 
Se poate observa însă o creştere a procentelor pentru grupa de vârstă 35-49 ani în cazul dorinţei de a putea citi cărţi sau ziare şi de a viziona filme în altă limbă.
Furthermore, this is the motivation that records the highest percentages within the rural population. 
De asemenea, acesta este motivul care înregistrează cele mai mari procente la populaţia din mediul rural.
practices and it depends on multiple factors, as well as on the socio-demographic characteristics of the population. 
Interacţiunea românilor cu elementele culturilor străine se produce prin variate moduri şi practici şi depinde de diferiţi
The direct contact of Romanians with elements of foreign culture takes place, on one hand, at relational level - through friends and family members living abroad - and, on the other hand, at the level of foreign cultural products they consume - movies, music, books, TV shows of foreign channels etc. Other manner of interaction between the Romanian population and the foreign culture are the travels abroad for vacation or work purposes -, the culinary preferences for foreign traditional food or the interaction with people from other countries at work. 
Contactul direct al românilor cu elemente ale culturii străine are loc, pe de o parte, la nivel relaţional: prin prietenii şi membrii ai familiei care trăiesc în străinătate, iar, pe de altă parte, la nivelul consumului de produse culturale străine, aşa cum sunt filmele, muzica, cărţile, emisiunile TV ale posturilor străine etc. Un alt mod în care se produce interacţiunea dintre populaţia română şi cultura străină sunt călătoriile turistice sau în scop lucrativ, preferinţele culinare pentru mâncarea specifică altor ţări sau interacţiunea cu persoane din alte ţări la locul de muncă.
The preference for consuming foreign cultural products decreases with ageing. 
Preferinţa pentru consumul de produse culturale străine scade odată cu înaintarea în vârstă.
Furthermore, the interest in foreign culture (from EU countries or from other non-EU countries), as well as the interest in directly meeting people from Europe record low values among the elderly people. 
De asemenea, interesul pentru cultura străină (din ţările UE şi din alte ţări non-UE), cât şi interesul de a cunoaşte în mod direct alte persoane din Europa înregistrează valori scăzute în rândul populaţiei în vârstă.
The interest in foreign culture also varies with the development region to which the respondents belong. 
Interesul pentru cultura străină mai diferă şi în funcţie de regiunea de dezvoltare din care fac parte respondenţii.
The young population shows a greater openness towards foreign culture. 
Populaţia tânără manifestă o deschidere mai mare către cultura străină.
it a good action that might help Europeans better know each other, while 63% consider that a good action in this respect would be the development of educational mobility programmes for pupils, students and teachers. 
Populaţia s-a arătat deschisă la acţiuni care implică dezvoltarea limbilor străine în şcoli, 74% dintre respondenţi numind-o ca fiind o acţiune bună care ar putea ajuta europenii să se cunoască mai bine, iar 63% consideră că
The sociodemographic profile of the respondents willing to learn a foreign language or to improve the level of the languages they already use shows that women are more willing to do this in order to be able to communicate at basic level when spending their holiday abroad and to better understand other cultures, while men would do it in order to be able to meet people from other countries and to read books or newspapers and to watch movies in other languages. 
Profilul socio-demografic al celor care sunt dispuşi să înveţe o limbă străină sau să-şi îmbunătăşească nivelul cunoştinţelor în cazul limbilor pe care le folosesc indică faptul că femeile sunt mai dispuse să facă acest lucru pentru a putea comunica elementar când petrec vacanţa în străinătate şi pentru a înţelege mai bine alte culturi, iar bărbaţii pentru a putea cunoaşte oameni din alte ţări şi pentru a putea citi cărţi sau ziare şi pentru a viziona filme în alte limbi.
The European Working Group on culture and development La culture au c&ur. 
Grupul de lucru european privind cultura şi dezvoltare La culture au c&ur.
Table 1. 
O dată la 4-6 luni
35 - 49 years old 
Diferenţe în mersul la operă/operetă în funcţie de grupele de vârstă
Table 2. 
Tabelul 3.
Differences in opera/operetta attendance, depending on age groups 
Diferenţe în mersul la operă/operetă în funcţie de nivelul de educaţie
35 - 49 years old 
Cel mult 10 clase/ profesională
Table 3. 
Tabelul 4.
Differences in opera/operetta attendance, depending on education level 
Diferenţe în participarea la festivaluri în funcţie de grupele de vârstă
Table 4. 
Tabelul 5.
Differences in festival attendance, depending on age groups 
Diferenţe în participarea la festivaluri în funcţie de nivelul de educaţie
Table 5. 
Tabelul 6.
Table 6. 
Tabelul 7.
Differences in performance attendance, depending on gender and residence environment 
Diferenţe în participarea la spectacole în funcţie de grupele de vârstă
Table 7. 
O dată la 4-6 luni
Differences in performance attendance, depending on age groups 
O dată la 2-3 luni
Differences in museum/exhibition visiting, depending on education level 
Diferenţe în vizitarea muzeelor/expoziţiilor în funcţie de nivelul de educaţie
DOMESTIC CULTURAL CONSUMPTION 
ANEXA 2.
■ Never ■ Annually - Monthly 
■ Niciodată ■ Anual ■ Lunar
Distribution of respondents who watch movies, depending on residence environment 
Distribuţia respondenţilor care vizionează filme în funcţie de mediul de rezidenţă
Frequency of listening to radio and music 
Frecvenţa cu care respondenţii ascultă emisiunile radio şi muzică
Distribution of respondents who read books, depending on education level 
Cel mult 10 Liceu/post-liceală învăţământ superior
High school / post-high school Higher education 
Distribuţia respondenţilor care citesc cărţi în funcţie de nivelul de educaţie
Distribution of respondents who prefer specialised literature, depending on education level 
Distribuţia respondenţilor care preferă literatura de specialitate în funcţie de nivelul de educaţie
Table referring to the frequency of using the Internet for various activities 
Tabel referitor la frecvenţa cu care este folosit internetul pentru diverse activităţi
Once/twice a year or never 
2.Pentru a petrece timp pe reţele sociale (Facebook etc.)
For social networks (Facebook etc.) 
Pentru a utiliza poşta electronică (e-mail)
For reading online newspapers or magazines 
Pentru a vizita bloguri sau forumuri
For listening to radio/music 
Pentru a citi ziare sau reviste
For downloading free music 
Pentru a asculta radio/muzică
For watching online movies 
Pentru a descărca muzică gratis
For downloading free movies 
Pentru a viziona filme online
For watching online TV channels 
Pentru a descărca filme gratis
For watching adult materials (erotic, pornographic) 
Pentru a viziona canale TV online
For my own website/blog/ vblog 
Pentru a viziona materiale pentru adulţi (erotice, porno)
For downloading online software and IT applications 
Pentru a descărca aplicaţii şi softuri online
For using online software and IT applications 
Pentru a utiliza softuri şi aplicaţii online
ANNEX 3. 
ANEXA 3.
NATIONAL CULTURE AND FOREIGN CULTURE 
CULTURA NAŢIONALA SI CULTURA STRĂINĂ
Bucharest respondents' perception on non-European culture 
Percepţia respondenţilor din Bucureşti despre cultura din afara Europei
Asian culture (Chinese, Japanese, Indian) 
Cultură asiatică (chineză, japoneză, indiană)
European culture (French, Spanish, Italian etc.) 
Cultură europeană (franceză, spaniolă, italiană etc.)
Music in Romanian Don't have any Music in foreign Don't listen to music language preferences in this languages 
Muzică în limba Nu am preferinţe în Muzică în limbi Nu ascult muzică română acest sens străine
Population's preferences for cultural goods (music), analysis at national level 
Preferinţele populaţiei pentru produse culturale (muzică), analiză la nivel naţional
Population's preferences for cultural goods (movies), analysis at national level 
Preferinţele populaţiei pentru produse culturale (filme), analiză la nivel naţional
2015 Cultural Consumption Barometer. 
Barometrul de consum cultural 2015.
Preferences, practices, trends 
Preferinţe, practici şi tendinţe
No. 22, Unirii Blvd., 2nd Floor, District 3, Postal Code 030833, Bucharest Tel: +4021 891 91 03 | Fax: +4021 893 31 75 | Web: http://www.culturadata.ro/ 
Tel: +4021 891 91 03 | Fax: +4021 893 31 75 | Web: http://www.culturadata.ro/
No. 7, I. Maniu Blvd., Cotroceni Business Center, Block C, ground floor, Postal Code 060274, District 6, Bucharest, Romania. 
Bd. I. Maniu, nr. 7, Cotroceni Business Center, corp C, parter, cod poştal 060274, sector 6, Bucureşti, Romania.
national institute for research and cultural training 
INSTITUTUL NATIONAL PENTRU CERCETARE Şl FORMARE CULTURALĂ
Introduction and Methodology [Carmen Croitoru, Anda Becuţ] 5 
Introducere şi metodologie [Carmen Croitoru, Anda Becuţ] 5
Cultural Management [Carmen Croitoru, Andrei Crăciun] 17 
Managementul cultural [Carmen Croitoru, Andrei Crăciun] 17
Non-public Cultural Consumption [Iulian Oan﻿ 59 
Consum cultural non-public [Iulian Oan﻿ 59
Digital Piracy [Ioana Ceobanu] 111 
Pirateria digitală [Ioana Ceobanu] 111
Visual Arts: Knowledge, Taste and Participation [Anda Becuţ, Oana Mateescu] 143 
Artele vizuale: cunoaştere, gust şi participare [Anda Becuţ, Oana Mateescu] 143
Film and Cinema Consumption. 
Consumul de film şi cinema.
Watching Practices, Preferences and Spectators' Profiles 
Practici de vizionare, preferinţe
[Bogdan Pălici, Lacrima Iuga] 173 
si profiluri de spectator [Bogdan Pălici, Lacrima Iuga] 173
Youngsters, Culture and Creativity [Ştefania Voicu] 213 
Tinerii, cultura şi creativitatea [Ştefania Voicu] 213
Participation in Festivals: Practices and Types of Public [Andrei Crăciun, Alexandru Dragomir] 249 
Participarea la festivaluri: practici şi tipuri de public [Andrei Crăciun, Alexandru Dragomir] 249
Cultural Consumption and Leisure Practices within the Public Space 
Consumul cultural şi practicile de agrement în spaţiul public [Mădălina Manea] 297
In 2015 we celebrate ten years since the Cultural Consumption Barometer was launched in the Romanian cultural space, with the purpose to identify the way common people interact with the cultural products or practise certain forms of cultural consumption. 
In anul 2015 se împlinesc zece ani de când Barometrul de Consum Cultural a fost lansat în spaţiul cultural românesc, cu scopul de a identifica modul în care oamenii obişnuiţi interacţionează cu produsele culturale sau practică anumite forme de consum cultural.
The objective of this study is to provide relevant, updated statistical data for the grounding of the policies and projects of the various cultural organisations and institutions, both at central and local levels. 
Obiectivul acestui studiu este de a furniza date statistice relevante şi de actualitate pentru fundamentarea politicilor şi proiectelor diferitelor organizaţii şi instituţii culturale, deopotrivă la nivel central şi local.
The study was conceived as a useful instrument for the experts in the cultural and creative sectors, from the viewpoint of identifying the recipients of the cultural creations and services, of the values, perceptions, behaviours, needs and expectations of the general population, in relation to the cultural or creative act. 
Studiul a fost gândit ca un instrument de lucru util pentru specialiştii din sectoarele culturale şi creative, din perspectiva cunoaşterii destinatarilor creaţiilor şi serviciilor culturale, a valorilor, percepţiilor, comportamentelor, nevoilor şi aşteptărilor populaţiei generale, în raport cu actul cultural sau de creaţie.
This undertaking of identifying the cultural actors or beneficiaries is not an isolated one, such studies have been made in other cultural spaces for several decades; similar and relevant examples are the studies of the UNESCO Statistics Institute, of the Department of Prospective and Statistical Studies within the French Ministry of Culture and Telecommunications or the European Commission's special Eurobarometers on cultural themes. 
Demersul de cunoaştere a beneficiarilor sau actorilor culturali nu este unul izolat, astfel de studii realizându-se în alte spaţii culturale de mai multe decenii, exemple grăitoare şi similare fiind studiile Institutului pentru statistici al UNESCO, cele ale Departamentului de Studii Prospective şi Statistice din cadrul Ministerului Culturii şi Comunicaţiilor din Franţa sau Eurobarometrele speciale pe teme culturale ale Comisiei Europene.
The periodical repetition of this research aims at tracking several consumption trends on greater periods of time, as it is known that the change of the social practices and values is a slow process, often imperceptible, which 
Repetarea periodică a acestei cercetări are ca scop urmărirea unor tendinţe de consum pe perioade mai mari de timp, ştiut fiind faptul că schimbarea valorilor şi a practicilor sociale este un proces lent, adesea
becomes obvious particularly in crisis situations. 
imperceptibil şi care devine evident mai ales în situaţii de criză.
The structure of the Barometer includes several question-modules repeated annually, which allow the identification of the trends (the evolution or involution of the cultural consumption), as well as modules different from one year to another, depending on the topical themes at national or international level. 
Structura Barometrului include câteva module de întrebări care se repetă anual şi care permit identificarea tendinţelor (evoluţia sau involuţia consumului cultural), dar şi module ce diferă de la an la an, în funcţiile de temele de actualitate la nivel naţional sau internaţional.
The study provides valuable information on the dynamics of the values and practices within the contemporary Romanian society and allows the identification of national trends. 
Studiul oferă informaţii preţioase despre dinamica valorilor şi practicilor din societatea românească contemporană şi permite identificarea unor tendinţe la nivel naţional.
During all this time that has passed since its first edition, the Cultural Consumption Barometer has been generating various reactions; it was challenged, it was also used, but the major success of this undertaking has been its quasiannual repeatability and its constant pursue to give common people a voice, so that they can express their opinion on various themes of general interest. 
În tot acest timp ce s-a scurs de la prima ediţie, Barometrul de Consum Cultural a generat reacţii diverse, fiind contestat, dar şi utilizat, succesul major al acestui demers fiind însă repetabilitatea lui aproape anuală şi constanţa cu care a dat o voce oamenilor obişnuiţi în a-şi exprima părerea pe anumite teme de interes general.
Even though these opinions have often been different from those of the experts in the field, the study has provided important information on loisir (leisure) activities, on the practices of reading and of book culture, on the types of public of the cultural and creative sectors, the differences in the cultural consumption at the level of the Development Regions, the choices and curiosities of children and youngsters as future actors of the cultural consumption, the modifications that occurred from the viewpoint of the effects of the economic crisis on the cultural 
Chiar dacă de multe ori aceste păreri nu au coincis cu opiniile specialiştilor din domeniu, studiul a furnizat informaţii importante despre activităţile de loisir (petrecere a timpului liber), practicile de lectură şi cultură scrisă, tipurile de public pentru sectoarele culturale şi creative, diferenţele de consum cultural la nivelul Regiunilor de Dezvoltare, alegerile şi curiozităţile copiilor şi tinerilor ca viitori actori ai consumului cultural, modificările survenite din perspectiva efectelor crizei economice asupra consumului cultural, modul de informare privind oferta culturală, topul celor mai reprezentative instituţii de cultură şi festivaluri,
consumption, the modality of information on the cultural offer, the top of the most representative cultural institutions and festivals, the rural and urban cultural practices, depending on the size of the town, the degree of civic activism in the cultural field etc. 
practicile culturale în mediul rural şi urban, în funcţie de dimensiunea oraşului, gradul de activism civic în domeniul cultural etc.
Another major contribution that this study has brought in the Romanian cultural space was the cultural experts' familiarisation with the statistical research instruments and the facilitation of interdisciplinarity and intersection of ideas. 
O altă contribuţie importantă pe care acest studiu l-a adus în spaţiul cultural românesc a fost familiarizarea specialiştilor din domeniul culturii cu instrumentele de cercetare statistică şi facilitarea interdisciplinarităţii şi a intersecţiilor de idei.
Through the diverse themes it has tackled, the study had the purpose to overcome the hallo effect, by abandoning the excessive anchoring in one's specialisation or sub-sector, and to promote an overall vision on the cultural system, wherein all the participants in the cultural act (artists/creators, public/ consumers, cultural organisations/institutions managers / directors) are equally important and find themselves in a more or less obvious inter-dependent relation. 
Prin temele diverse pe care le-a atins, studiul a avut ca scop depăşirea efectului de halou, renunţarea la ancorarea excesivă în propria disciplină sau propriul sub-sector şi promovarea unei viziuni de ansamblu a sistemului cultural, în care toţi participanţii la actul cultural (artişti/creatori, public / consumatori, manageri / directori de instituţii/organizaţii culturale) sunt deopotrivă importanţi şi există într-o relaţie de interdependenţă mai mult sau mai puţin evidentă.
The economic crisis, with its positive and negative effects, was a moment that highlighted this state of ecosystem of culture, and the cooperation and identification of the partners or of the competition seem to be the main conclusions it left behind. 
Criza economică, cu efectele ei pozitive şi negative, a fost un moment care a evidenţiat această stare de ecosistem a culturii, iar cooperarea şi cunoaşterea partenerilor sau a concurenţei par să fie principalele concluzii care rămân în urma ei.
And, if we consider the cyclic nature of the crises, theorised by Kondratiev, we may expect a return of the economic recession, with effects on culture. 
Iar dacă este să luăm în considerare ciclicitatea crizelor teoretizată de Kondratiev, ne putem aştepta la o revenire a recesiunii economice cu efecte la nivelul culturii.
Diversity acknowledgement, respect for alterity and for the values of the other are the essential coordinates of culture, and they can beneficially disseminate to the level of the other fields. 
Recunoşterea diversităţii, respectul alterităţii şi valorilor celuilalt sunt coordonate esenţiale ale culturii şi se pot propaga benefic la nivelul celorlalte domenii.
The tension between the public and private sectors or between the global and the local, the discrepancies between the rural and the urban, the social stratification or the gender differences, the issue of the cultural management and the status of the artists, the civic engagement and participative democracy in culture, all these themes of interest were reflected in the previous editions of the Barometer, which thus has become a platform for exchanging ideas. 
Tensiunea dintre sectorul public şi privat sau dintre global şi local, decalajele dintre rural şi urban, stratificarea socială sau diferen-ţele de gen, problematica managementului cultural şi statutul artiştilor, implicarea civică şi democraţia participativă în cultură, toate aceste teme de interes s-au reflectat în ediţiile anterioare ale Barometrului, care a devenit astfel o platformă de schimb de idei.
As we look back, we notice that the public launch of this study's results has generated debates on themes that otherwise would have remained more or less latent, being only the object of discussions within experts' or specialised publications' circles. 
Privind retrospectiv, constatăm că lansarea publică a rezultatelor acestui studiu a generat dezbateri pe teme care altfel rămâneau mai mult sau mai puţin latente, fiind doar obiectul unor discuţii în cercurile închise ale experţilor sau al publicaţiilor de specialitate.
undertaking was built on, starting from the major difficulty to measure something that apparently cannot be measured. 
INSTITUTUL NATIONAL PENTRU CERCETARE Şl FORMARE CULTURALĂ
However, theorisers and practitioners in the area of social sciences have long ago started the analysis of the cultural forms, using extended definitions of culture. 
Cu toate acestea, teoreticieni şi practicieni din zona ştiinţelor sociale au început de foarte multă vreme analiza formelor culturale, utilizând definiţii extinse ale culturii.
We shall not list here the wide range of researchers from various fields, such as sociology and economy of culture, cultural studies, philosophy of culture or even cultural psychology; we highlight instead the fact that the statistics of culture is not a new discipline, and its mission is to know and to develop the field. 
Nu vom reaminti aici pleiada de cercetători din diferinte domenii, cum ar fi sociologia şi economia culturii, studiile culturale, filosofia culturii sau chiar pshihologia culturală, dar vrem să accentuăm faptul că statistica culturii nu este o disciplină nouă, iar misiunea ei este de cunoaştere şi dezvoltare a domeniului.
The reluctance to adjoin the field of culture (loaded with a dose of sacredness and ineffable) with the field of numbers (generally perceived as prosaic and cold) is explainable and we may consider it a form of symbolic pollution1 that we can also find when combining other fields or spheres of human activity. 
Rezistenţa la alăturarea domeniului culturii (încărcat de o doză de sacralitate şi inefabil) cu domeniul cifrelor (perceput în genere ca prozaic şi rece) este explicabilă şi o putem considera o formă de poluare simbolică1 întâlnită şi la combinarea altor domenii sau sfere ale activităţii umane.
» a people's way of life or an abstraction from behaviour are translated through the everyday leisure practices at national level, 
» modul de viaţă al unui popor sau o abstracţie a comportamentului se traduc prin practicile cotidiene de petrecere a timpului liber la nivel naţional,
» the social legacy is found in the perception and attitudes towards the tangible, intangible and landscape cultural heritage, 
» moştenirea socială se regăseşte în percepţia şi atitudinile faţă de patrimoniul cultural material, imaterial şi peisagistic,