natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Books are not valued as assets that might be loaded with a symbolism of affection, attachment or admiration for a person, so that they would be worth offering as a gift. 
Cărţile nu sunt valorizate ca bunuri ce ar putea fi încărcate cu o simbolistică a afecţiunii, ataşamentului sau admiraţiei faţă de o persoană astfel încât să fie oferite în dar.
This may also reveal the fact that people do not value books as goods that can be useful, practical or necessary.. 
Acest lucru poate să ne indice inclusiv faptul că oamenii nu valorizează cărţile ca bunuri ce pot fi utile, practice sau necesare.
to what extent do you agree with the following statements:: 
În ce măsură sunteţi de acord cu următoarele afirmaţii:
I buy them in person (from the bookshop/kiosk/stand / book fairs/supermarket/antiques shop); 
Le cumpăr personal (din librărie / chioşc / tarabă / târguri de carte / supermarket / anticariat);
I buy them in person over the Internet; 
Le cumpăr personal de pe internet;
I borrow them from acquaintances / friends, family; 
Le împrumut de la cunoştinţe / prieteni, familie;
I borrow them from the library; 
Le împrumut de la bibliotecă;
I do not acquire books because I do not read; 
Nu procur cărţi pentru că nu citesc;
I do not acquire books because I have enough of them in my personal library; 
Nu procur cărţi pentru că am suficiente în biblioteca de acasă;
A list of criteria for choosing a book highlights the price, the author's prestige, the familiarisation with the publication and the subject of the book as being the main criteria in choosing a book. 
O listă a criteriilor după care este aleasă o carte evidenţiază preţul, prestigiul autorului, cunoaşterea publicaţiei şi subiectul publicaţiei ca fiind principalele criterii de alegere ale unei cărţi.
We remind here the importance of the author, as an indicator of the quality that we have spoken about in the first section of this chapter. 
Reamintim aici despre importanţa autorului, ca indicator al calităţii despre care am vorbit în prima parte a capitolului.
The book is a good for which marketing is as important as it is for other (cultural on non-cultural) goods. 
Cartea este un bun pentru care marketingul este la fel de important ca şi pentru alte bunuri, fie ele culturale sau nonculturale.
From this standpoint, the author of a publication is like a brand, which may or may not sell a book. 
Din această perspectivă, autorul unei publicaţii este asemenea unui brand, ce poate vinde sau nu o carte.
book acquisition - national sample (2016) 
Tabelul 7.
When you buy a book, which are the main two criteria to choose it? 
Distribuţii generale privind principalele criterii pentru achiziţia de cărţi - eşantion naţional (2016)
The publisher's prestige (reputation); 
Am auzit de ea;
The rarity of the publication; 
Mă interesează subiectul cărţii;
Most of the respondents have read between 1 and 20 books in the last 12 months. 
Cei mai mulţi respondenţi au citit între 1 şi 20 de cărţi în ultimele 12 luni.
The income influences the number of books that people buy, to a certain degree. 
Venitul influenţează în oarecare măsură numărul de cărţi pe care oamenii le cumpără.
Thus, those who stated that in the last 12 months have bought more than 10 books have incomes over 3,000 lei. 
Astfel, cei care au declarat că în ultimele 12 luni au cumpărat mai mult de 10 cărţi au venituri mai mari de 3000 de lei.
According to the NSI74, data, in the last 10 years the monthly expenses with the purchase of books, newspapers 
Conform datelor de la INS74, în ultimii 10 ani au crescut constant cheltuielile medii lunare pentru cumpărarea de
and stationery have constantly increased. 
cărţi, ziare şi articole de papetărie.
A slight decrease can be noticed for 2015, but the difference is not significant. 
O mică scădere se poate observa pentru anul 2015, însă diferenţa nu este semnificativă.
The average difference is 4 lei (around 1 Euro) per household. 
Diferenţa medie este de patru lei pentru o gospodărie.
Although the price of books has constantly decreased, average expenses have not grown significantly. 
Cu toate că preţul cărţilor a scăzut constant, media cheltuielilor nu a crescut semnificativ.
Hence we can conclude that the price itself is not an explanatory factor for the number of books acquired or read. 
De aici putem concluziona faptul că nu preţul, în mod direct, este un factor explicativ al numărului de cărţi cumpărate sau citite.
With a growth of the budget spent on books in a household of approximately 4 lei (around 1 Euro) in 10 years, we cannot speak about a growth of the interest in written culture. 
Cu o creştere a bugetului cheltuit în gospodărie pentru cărţi de aproximativ patru lei în 10 ani, nu putem vorbi despre o creştere a interesului pentru cultura scrisă.
1-20 No book bought, 21-30 31-50 
1-20 Nici o carte cumpărată, 21-30 31-50
Accessed on 20.02.2017 
Accesat la data de 20.02.2017
236 Reading practices at national level 
236 Practicile de lectură la nivel national
Average monthly expenses per household for buying books, newspapers and stationary75 (2005-2015) 
Cheltuielile medii lunare pentru cumpărarea de cărţi, ziare si papetârie75 (2005-2015)
The dynamics of the consumption prices is relevant in order to be able to evaluate and explain certain specific aspects of the level of reading at national level. 
Dinamica indicelui preţurilor de consum este relevantă pentru a putea evalua şi explica anumite aspecte specifice ale nivelului de lectură de la nivel naţional.
We can notice from the graph below that, since 2001 until 2016 inclusively, the price of books decreased. 
Se poate observa din graficul de mai jos faptul că, din 2001 până în anul 2016 inclusiv, preţurile cărţilor au scăzut.
Even though in 2011 an increase was recorded, the general trend was a trend of continuous decline. 
Chiar dacă în anul 2011 s-a înregistrat o creştere, tendinţa generală a fost una de scădere continuă.
Reading practices at national level 237 
Practicile de lectură la nivel national 237
In the following lines we shall describe the reading behaviour recorded at national level. 
în următoarele rânduri vom descrie comportamentul de lectură înregistrat la nivel naţional.
We shall analyse the number of books fully read in the last 12 months, the people's preferences for Romanian or foreign authors, the differences in reading between men and women and the main impediments faced by respondents when they could not access a book. 
Vom analiza numărul de cărţi citite integral în ultimele 12 luni, preferinţele oamenilor pentru autori români sau autori străini, diferenţele de lectură dintre femei şi bărbaţi şi principalele impedimente pe care le-au avut respondenţii atunci când nu au putut accesa o carte.
Of the respondents who mentioned they had read, most of the people have read between 1 and 20 books in the last 12 months. 
Dintre cei care au menţionat că au citit, cei mai mulţi respondent, au citit între 1 şi 20 de cărţi în ultimele 12 luni.
One of the explanations might be the existence of other consumption preferences of the people. 
Una dintre explicaţii ar putea fi existenţa altor preferinţe de consum ale oamenilor.
The frequency of reading is lower as compared to other types of cultural consumption - such as watching TV or movies at home. 
Frecvenţa cu care oamenii citesc este mai scăzută în raport cu alte tipuri de consum cultural - cum ar fi privitul la TV sau vizionarea de filme acasă.
Hereinafter, in order to illustrate this hypothesis, we shall present a series of data on the consumption of other types of cultural goods and products, in comparison with reading. 
în continuare, pentru a exemplifica această ipoteză vom prezenta o serie de date despre consumul altor tipuri de bunuri şi produse culturale în comparaţie cu lectura.
More than 80% of the respondents watch TV daily, for at least one hour. 
Peste 80% dintre respondenţi se uită la televizor zilnic, cel puţin o oră.
Of these respondents, 46% watch TV for more than three hours every day. 
Dintre aceştia, 46% se uită la televizor peste 3 ore în fiecare zi.
Furthermore, more than half of the interviewees watch movies on TV for at least one hour every day. 
De asemenea, peste jumătate dintre cei intervievaţi vizionează filme la TV cel puţin o oră în fiecare zi.
A possible explanation, besides those pertaining to the valorisation of reading or to education, is found in the psychological implications of some consumption behaviours requiring more or less sensorial and emotional responses to various types of goods. 
O posibilă explicaţie, pe lângă cele ce ţin de valorizarea lecturii sau de educaţie, se regăseşte în implicaţiile psihologice ale unor comportamente de consum care implică mai multe sau mai puţine răspunsuri senzoriale şi emoţionale la tipuri diferite de bunuri.
Thus, the consumers rather prefer to be passive receivers in the consumption process, with a minimum effort. 
Astfel, consumatorii preferă mai degrabă să fie receptori pasivi în procesul de consum, cu un efort minim.
The hedonistic consumption is that type of consumption for pleasure or the emotion-based consumption, focused on „here" and „now". 
Consumul de tip hedonist este acel tip de consum al plăcerii sau consumul bazat pe emoţie, pe „aici şi acum".
1-20 No book read. 
1-20 Nici o carte citită, 21-30 31-50
In terms of reading for relaxation, people equally read Romanian authors or foreign authors, in translated versions. 
Pentru lectura în scop de relaxare, oamenii citesc în egală măsură autori români sau autori străini în traducere.
The reading for professional purposes is directly related to the people's interest and level of investment in long-term training and education. 
Lectura în interes profesional se leagă direct de interesul şi de nivelul de investiţie a oamenilor în educaţia şi formarea pe termen lung.
The data confirm what we have previously mentioned, i.e. that Romania ranks on the last positions in the EU in terms of the percentage of the population who participates in continuous, lifelong training or learning programmes. 
Datele confirmă ceea ce am menţionat în paginile anterioare. şi anume că România se poziţionează pe ultimele locuri în Uniunea Europeană în ceea ce priveşte procentul din populaţie care participă la programe de formare sau învăţare continuă pe tot parcursul vieţii.
Furthermore, these data supplement the above analyses in terms of valorisation of reading, but they also strengthen the hypothesis according to which reading is not deemed a source of success for people. 
De asemenea, aceste date completează analizele prezentate mai sus în raport cu valorizarea lecturii, dar întăresc şi ipoteza conform căreia lectura nu este considerată ca fiind o sursă prin care oamenii să obţină succesul.
Reading authors in their original language is a practice with a low frequency at national level. 
Lectura de autori în limba originală este o practică cu o frecvenţă redusă la nivel naţional.
One of the explanations might be related to the fact that people do not master a foreign language at high enough a level to read in other languages or that these books are very expensive. 
Una dintre explicaţii ar putea fi legată de faptul că oamenii nu stăpânesc o limbă străină la un nivel suficient de avansat încât să poată citi cărţi în alte limbi sau aceste cărţi sunt foarte scumpe.
238 Reading practices at national level 
238 Practicile de lectură la nivel national
In the last 12 months, what authors have you read the most often, considering their nationality? - national sample (2016) 
În ultimele 12 luni, ce autori aţi citit mai des, după naţionalitatea lor?- eşantion naţional (2016)
In the last 12 months, what authors have you read the most often, considering their nationality? 
În ultimele 12 luni, ce autori aţi citit mai des, după naţionalitatea lor?
Reading for relaxation (e.g. fiction) 
Autori străini (în traducere)
Foreign authors (in the original language) 
Autori străini (în limba originală)
Most of the people who read choose to read all books in traditional, printed format. 
Cei mai mulţi dintre cei care citesc aleg să citească toate cărţile în format clasic, tipărit.
Moreover, the percentage of those who have access to a device that allows them to read books in electronic format - e.g. e-book reader - is quite low. 
De asemenea, procentul celor care au acces la un dispozitiv care să le permită să citească cărţi în format electronic - de ex. e-book reader, este destul de mic.
Another explanation might be related to the number of books in Romanian which are edited and published in electronic format that may result in a constant behaviour of choosing e-books. 
O altă explicaţie ar putea fi legată de numărul de cărţi în limba română care sunt editate şi publicate în format electronic şi în final de un comportament constant de a alege cărţile în format electronic.
As regards the differences between genders in terms of reading frequency, at national level, women read more often than men. 
Raportat la diferenţa dintre genuri în ceea ce priveşte frecvenţa de lectură, la nivel naţional, femeile citesc mai des decât bărbaţii.
There is a possibility for those who used to be non-readers to have read at least one book in 2016, as compared to 2015. 
Există posibilitatea ca cei care erau non-cititori să fi citit cel puţin o carte în 2016, comparativ cu anul 2015.
is a small adjustment for the male non-readers. 
Bărbaţii citesc mai puţin şi mai rar decât femeile.
Men read less and more rarely than women. 
78 I. Oană, Consumul cultural non-publlc, în Barometrul de consum cultural
A possible explanation is the fact that women are generally also the ones who participate more frequently in cultural activities and are more frequent consumers of culture than men. 
O posibilă explicaţie este faptul că femeile sunt în general şi cele care participă mai frecvent la activităţi culturale şi sunt consumatoare mai frecvente de cultură decât bărbaţii.
In the area of written culture women have the same image, too 
Şi în zona culturii scrise există aceeaşi imagine a femeilor.
Table 9. 
Mai mult de 51 de cărţi
1-2 times a year 
1-2 ori pe an
More than 3 hours daily 
Între 1-2 ore zilnic
Reading practices in Bucharest 239 
Mai mult de 3 ore zilnic
Reading practices in Bucharest 
Practicile de lectură în Bucureşti 239
The inhabitants of the capital city are aware of the importance of knowledge and culture, both for personal development and for the development of the community or of the society in general. 
Locuitorii din capitală sunt conştienţi de importanţa cunoaşterii şi a culturii atât în dezvoltarea personală, cât şi în cea comunitară sau a societăţii în general.
However, work is deemed more important for 
Totuşi, munca este considerată mai importantă pentru a obţine succesul în viaţă, fără a
success in life, without excluding the training process or the reading practices, though. 
exclude însă procesul de instruire sau practicile de lectură.
These results translate the Bucharest people's trust in the meritocracy system, as well as the valorisation of practical experience and correctness. 
Aceste rezultate traduc încrederea bucureştenilor în sistemul meritocraţiei, dar şi valorizarea experienţei practice şi a corectitudinii.
The reading practices have rather a functional and practical aspect and less of a leisure (loisir) component. 
Practicile de lectură au mai degrabă un aspect funcţional şi practic şi mai puţin o componentă de loisir sau de petrecere a timpului liber.
Values associated with the reading practices - Bucharest sample [2016] [To what extent to you agree with the following statements?] 
Valorile asociate practicilor de lectura - eşantion Bucureşti [2016] [în ce măsură sunteţi de acord cu următoarele afirmaţii?]
If you want to be successful in your life, you must train continuously 
Dacă vrei să ai succes în viaţă trebuie să te instruieşti continuu
One can be an honest and appreciated person without having read 
Poţi fii un om corect şi apreciat şi fără să fi citit
One can be successful without reading 
Poţi să ai succes în viaţă şi fără să citeşti
In general, reading is an occupation of those prone to laziness 
In general, cititul este o ocupaţie a celor înclinaţi spre lene
240 Reading practices in Bucharest 
240 Practicile de lectură în Bucureşti
The social sciences researchers have shown that the economic and social environments influence the reading practices, and the habitus is essential in shaping and transmitting the taste for reading and the reading-related practices. 
Cercetătorii din ştiinţele sociale au demonstrat faptul că mediul economic şi social influenţează practicile de lectură, iar habitusul este esenţial pentru formarea şi transmiterea gustului pentru lectură şi a practicilor legate de citit. în acest sens, infrastructura domestică şi dotarea cu cărţi a gospodăriilor sunt foarte importante în înţelegerea accesului la carte şi în frecvenţa practicilor de lectură.
In this respect, the domestic infrastructure and the households' endowment with books are very important in understanding the access to books and in the frequency of the reading practices. 
Cea mai mare parte a gospodăriilor din Bucureşti deţin sub 100 de cărţi, un procent destul de mare de respondenţi având o bibliotecă cu mai mult de 100 de cărţi.
Graph 10. 
Graficul 11.
Number of books owned- Bucharest sample 
Număr de cărţi cumpărate în ultimul an eşantion Bucureşti
None 1-100 101-500 More than 500 
Nici una 1-100 101-500 Peste 500
The Bucharest people's interest in books and in the development of their personal library is high, as revealed by the number of books bought in the last year, approximately 40% of the respondents stating that they have bought more than 20 books. 
Interesul bucureştenilor pentru cărţi şi pentru dezvoltarea bibliotecii personale este mare, aşa cum demonstrează numărul de cărţi cumpărate în ultimul an, aproximativ 40% dintre respondenţi declarând că au cumpărat mai mult de 20 de cărţi.
When choosing to purchase a book in print format, the Bucharest people buy it in person from the bookshop or other book-selling places (47%). 
Principalele criterii utilizate pentru cumpărarea unei cărţi sunt preţul (24%), prestigiul cărţii / autorului şi cunoaşterea titlului (19%) şi subiectul cărţii (16%).
The price of books remains prohibitive for some Bucharest people, although the price index shows a constant decrease of prices in the last 16 years or more, with slight fluctuations during the economic crisis and immediately after it. 
Preţul cărţilor rămâne prohibitiv pentru o parte din bucureşteni, deşi indicele preţurilor ne arată o scădere constantă a acestora de mai mult de 16 ani, cu mici fluctuaţii în perioada crizei economice şi după aceasta.
This observation is also confirmed by the results of the Cultural Consumption Study at Bucharest level82, where the respondents placed books in the top of the most expensive cultural products and services and 45% of them thought the price of books was high and very high. 
Aceasta constatare este confirmată şi de rezultatele Studiului de consum cultural la nivelul oraşului Bucureşti82, unde respondenţii plasau cărţile în topul celor mai scumpe produse şi servicii culturale şi 45% dintre ei considerau preţul cărţilor ca fiind mare şi foarte mare.
Studiu de consum cultural la nivelul oraşului Bucureşti, p.98 
82 A. Mitoi, „Consumul cultural în spaţiul public" în C. Croltoru et all.,
Reading practices in Bucharest 241 
Studiu de consum cultural la nivelul oraşului Bucureşti, p.98
These results prove that the economic value of the book is high, and the exchange or loan practices, widely spread in the communist period (particularly for censored or rare books) are still kept and perpetuated. 
Aceste rezultate dovedesc faptul că valoarea economică a cărţii este una ridicată, iar practicile de schimb sau împrumut, atât de răspândite în perioada comunistă (în special pentru cărţile cenzurate sau rare), sunt încă păstrate şi perpetuate.
The book reveals itself as having a symbolic, social value, it is the object of informal exchanges, a „currency" within social networks, an indicator of the social status, in the logics of „gift for gift"83 in order to grant its owner prestige and to draw success in life, as previously mentioned. 
Cartea se dovedeşte a avea o valoare simbolică, socială, este obiectul schimburilor informale, «monedă» în cadrul reţelelor sociale, indicator de statut social şi intră în logica dar contra dar83 pentru a conferi prestigiu deţinătorului şi a atrage, aşa cum spuneam anterior, succesul în viaţă.
As part of the public book-distribution infrastructure, libraries can be a source of access to books or information. 
Parte din infrastructura publică de distribuţie a cărţilor, bibliotecile pot constitui o sursă de acces la carte sau informaţie.
However, the majority of the Bucharest people (more than 90%) do not have a library subscription, either at a neighbourhood library, a school or university / academic library, a specialised library or an embassy's / foreign cultural centre's library. 
Cu toate acestea, majoritatea bucureştenilor (peste 90%) nu sunt abonaţi la niciun tip de bibliotecă, fie de cartier, şcolară sau universitară / academică, specializată sau a unei ambasade / a unui centru cultural străin.
Only 12% of the respondents stated they had a subscription at the city library. 
Doar 12% dintre respondenţi au declarat că sunt abonaţi la biblioteca municipală.
Of the very low percentage of Bucharest inhabitants that state they have a library subscription, most of the respondents go to the library to read or borrow books, very few of them using the library for other purposes (reading the newspapers, watching movies or accessing the Internet). 
Din procentul foarte mic de locuitori ai oraşului Bucureşti care declară că sunt înscrişi la bibliotecă, cei mai mulţi merg pentru a citi sau pentru a împrumuta cărţi, foarte puţini dintre ei folosind biblioteca în alt scop (a citi presa, a viziona filme sau pentru acces la internet).
The high level of the domestic and public infrastructure that facilitates the access to books explains the quite high percentage of Bucharest people (70%) who stated they had read at least one book in the last 12 months. 
Nivelul ridicat al infrastructurii domestice şi publice care facilitează accesul la cărţi explică procentul destul de mare al bucureştenilor (70%) care au declarat că au citit cel puţin o carte în ultimele 12 luni.
The number of people who have not read any books is nearly equal to those who have read 20 books maximum in the last year. 
Numărul celor care nu au citit nici o carte este aproape egal cu cel care au citit maximum 20 de cărţi în ultimul an.
Most of them only read books in print format, although quite a high percentage also read some books in electronic format (47%) and very few prefer the audio-book format. 
Cei mai mulţi dintre ei citesc doar cărţi în format tipărit, deşi un procent destul de mare citesc unele cărţi şi în format electronic (47%) şi foarte puţini preferă formatul de audio-book.
Number of fully read books in the last year Bucharest sample 
Număr de cărţi citite integral în ultimul an eşantion Bucureşti
[In the last 12 months, approximately how many books have you fully read?] 
[în ultimele 12 luni, aproximativ câte cărţi aţi citit integral?]
As regards the type of readings, most of the Bucharest inhabitants prefer to read books written by Romanian authors, for professional purposes (53%), while in the case of reading for relaxation they prefer foreign authors. 
în ceea ce priveşte tipul lecturilor, cei mai mulţi locuitori ai oraşului Bucureşti preferă din interes profesional lectura de cărţi scrise de autori români (53%), în timp ce în cazul lecturilor pentru relaxare preferă cărţi de autori străini.
Very few respondents state they read books by foreign authors for professional purposes or for relaxation, in the original language (less than 6%). 
Foarte puţini respondenţi declară că citesc cărţi de autori străini în interes profesional sau pentru relaxare în limba originală (sub 6%).
Lifelong training is very important for the majority of the respondents, and the reading practices are deemed part of this process. 
Instruirea pe tot parcursul vieţii este foarte importantă pentru majoritatea respondenţilor, iar practicile de lectură sunt considerate parte din acest proces.