natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Romanians' music preferences were analysed considering the first three options mentioned by the respondents. 
Preferinţele muzicale ale românilor au fost analizate luând în considerare primele trei opţiuni menţionate de respondenţi.
24 Graph 6 depicts the music genres mentioned the most often in 2010 and 2015, found in both studies, in order to increase the degree of symmetry between the data. 
24 Graficul 6 conţine genurile de muzică ce au fost menţionate cel mai des în 2010 şi 2015 şi care se regăsesc în ambele studii, pentru a creşte gradul de simetrie dintre date.
Dynamics of Main Musical Preferences - National Samples (What kinds of music do you listen most often? 
Dinamica principalelor preferinţe muzicale - eşantioane naţionale (Ce genuri de muzică ascultaţi cel mai des?
[First, Second, and Third] Maximum 3 possible answers) 
[În primul, în al doilea şi în al treilea rând] Maxim 3 răspunsuri posibile)
24 This is why each person was counted for each mentioned category, resulting in a total greater than 100%. 
24 Din acest motiv, fiecare persoană a fost numărată pentru fiecare categorie menţionată, rezultând într-un total mai mare de 100%.
As we can notice, folk music remains the most frequent music genre among the first three options, at national level, although we notice a decrease of approximately 7% - from 59% in 2010, to 52% in 2015. 
După cum poate fi remarcat, muzica populară a rămas genul de muzică cu cea mai mare frecvenţă ca prime trei opţiuni, la nivel naţional, deşi se poate observa o scădere de 7% - de la 59%, în 2010, la 52%, în 2015.
The second music genre that we find in the first three options of the Romanians is ethno music, which, on average, did not record any changes (Graph 6). 
Cel de-al doilea gen muzical ce se regăseşte printre primele trei opţiuni ale românilor este reprezentat de muzica etno, pentru care n-a fost înregistrată, în medie, nicio schimbare (Graficul 6).
On the other hand, we notice a growth in the case of the other music genres: foreign pop music - from 12% to 23%, hip-hop/rap music from 6% to 10%, rock / alternative music - from 5% to 12% or classical / symphonic music - from 6% to 13% (Graph 6). 
În schimb, pot fi observate creşteri pentru celelalte genuri muzicale: muzica pop străină de la 12% la 23%, muzica hip-hop / rap - de la 6% la 10%, muzica rock / alternativă - de la 5% la 12%, sau muzica clasică / simfonică - de la 6% la 13% (Graficul 6).
The interesting aspect about these genres is that they are not normally considered to belong to the same category or to address the same public. 
Aspectul interesant este că aceste genuri muzicale nu sunt considerate, în mod normal, ca făcând parte din aceeaşi categorie sau adresându-se aceluiaşi public.
On the other hand, the rural environment is associated with: foreign pop music - 61% and Romanian pop music - 60%, classical and symphonic music - 67%, electronic or house music - 68%, hip-hop/rap - 67% and rock / alternative music - 81% (Table 15). 
În schimb, mediului urban îi sunt asociate: muzica pop străină - 61% şi autohtonă - 60%, muzica clasică şi simfonică - 67%, electronică sau house - 68%, hip-hop / rap - 67% şi rock / alternativă 81% (Tabelul 15).
It is obvious that the music genres associated with the rural environment are the traditional (and related) genres, all of them being performed only in the Romanian language. 
Ce este evident este că genurile de muzică asociate mediului rural sunt genurile tradiţionale şi derivate din acestea, iar toate au ca limbă de interpretare doar româna.
Moreover, the results are also distributed according to certain expectations - that is, the fact that some of these music genres are associated with the urban culture (hip-hop/ rap, rock/alternative, electronic/house music), with a poor appreciation within the rural culture. 
În plus, rezultatele se distribuie şi conform unor aşteptări şi anume, faptul că o parte dintre aceste genuri muzicale sunt asociate culturii urbane (hip-hop / rap, rock / alternativă, electronică / house), cu o mai slabă apreciere în cultura rurală.
Distribution of the main preferred music genres on residence areas 
Distribuţia principalelor genuri de muzică preferate pe medii de rezidenţă
The consumption of film genres was approached in a manner similar to the music genres consumption - by adding the first three options mentioned by the respondents 
Într-o manieră asemănătoare cu consumul genurilor de muzică a fost abordat şi consumul de genuri cinematografice - adunând primele trei opţiuni menţionate de către respondent
and treating these options not as an order of preferences, but considering them equal, in order to have a general image on the preferences of the sample. 
şi tratând aceste opţiuni nu ca ordine a preferinţelor, ci considerându-le egale, pentru a putea avea o imagine generală despre prefererinţele prezente în eşantion.
Dynamics of the main film preferences - national samples 
Dinamica principalelor preferinţe cinematografice - eşantioane naţionale
(What film genres do you watch most frequently? 
(Ce genuri de filme vizionaţi cel mai des?
Furthermore, another fact to be noticed is that there is a 5% growth for documentaries - from 13% to 18% and historical films - from 17% to 22% (Graph 7). 
De asemenea, un alt fapt ce trebuie remarcat este că există o creştere de 5% pentru genurile de film documentar - de la 13% la 18%, şi istoric - de la 17% la 22% (Graficul 7).
When we consider the residence environment, the results show that most of the 
Luând în considerare mediul de rezidenţă, rezultatele arată că pentru aproape toate genurile cinematografice, majoritatea oamenilor
film genres are preferred by people living in an urban area. 
care le preferă locuiesc în mediul urban.
However, the preferences of urban and rural residents are very close in terms of adventure, action and mystery and Indian films (Table 16). 
Există, însă, procente foarte apropiate între preferinţele respondenţilor din urban şi rural în ceea priveşte filmele de aventură, de acţiune şi poliţiste şi filmele indiene (Tabelul 16).
These preferences, as well as the options for the most watched film genres, in general, may be related to the fact that 46% of the Romanians watch films on TV at least one hour daily (Graph 1). 
Atât aceste preferinţe, cât şi opţiunile pentru cele mai vizionate genuri cinematografice, în general, pot fi puse în legătură cu faptul că 46% dintre români vizionează filme la televizor cel puţin o oră pe zi (Graficul 1).
These data point to the hypothesis that a significant part of Romanians adapt their preferences according to the film offer of the TV channels. 
Astfel, este indicată ipoteza că o parte considerabilă a românilor îşi adaptează consumul de filme în funcţie de oferta canalelor televizate.
Sci-Fi (Science Fiction) / Fantasy 
De aventură / De acţiune / Poliţiste
Book Acquisition - case study 
Achiziţia de carte - studiu de caz
Besides the music and film preferences, we also analysed - in a case study - the book acquisition in Romania and in the city of Bucharest, as an activity included in the non-public cultural consumption. 
Pe lângă preferinţele de muzică şi film, a mai fost realizat un studiu de caz şi pe achiziţia de carte din România şi municipiul Bucureşti, tot ca activitate cuprinsă în categoria de consum cultural non-public.
First of all, we must mention that the analysis of the number of purchased books shows a high number of persons who did not answer this question. 
Pentru început, trebuie menţionat că analiza numărului de cărţi achiziţionate prezintă un număr foarte mare de persoane care nu au răspuns la această întrebare.
The reasons may be diverse: 
Motivele pot fi diferite:
a) the question mentions “in the last 12 months”, therefore a part of the persons considered it was not the case to answer, because they had not purchased books in the previous year. 
a) întrebarea menţionează „în ultimele 12 luni”, aşadar o parte dintre persoane au considerat că nu e cazul să răspundă, deoarece n-au cumpărat cărţi în ultimul an;
b) some persons refused to answer in order not to look “bad”. 
b) unele persoane au refuzat să răspundă pentru a nu se pune într-o lumină nefavorabilă.
For this reason, Table 17 also presents the total number of persons, out of which the percentages were calculated. 
Din acest motiv, Tabelul 17 prezintă şi numărul total de persoane din care au fost calculate procentele.
When making a distinction between the national and the Bucharest samples, we may notice that there is a higher rate of persons who stated that they had not purchased any books in the previous year within the national sample - 25%, 
Distingând între eşantionul naţional şi cel pe municipiul Bucureşti, poate fi observat că există o rată mai mare a persoanelor de la nivel naţional care au declarat că n-au cumpărat nicio carte în ultimul an - 25%, comparativ cu 6% în Bucureşti.
This distinction supplements the previous results, which highlighted that the Bucharest inhabitants read books daily in a higher proportion (Graph 5 and Table 8). 
Această distincţie completează rezultatele anterioare, care evidenţiau faptul că bucureştenii citesc cărţi zilnic într-o proporţie mai mare (Graficul 5 şi Tabelul 8).
The distribution on genders also shows that, regardless of the sample, the majority of women and men purchase between 1 and 10 books. 
Distribuţia pe sexe plasează şi ea majoritatea femeilor şi bărbaţilor, indiferent de eşantion, în intervalul de 1-10 cărţi achiziţionate.
At national level, the percentage of men is 66%, while the percentage of women is 65%. 
La nivel naţional, bărbaţii prezintă un procent de 66%, iar femeile, 65%.
In Bucharest, the percentages are higher for both genders - around 77%, for both men and women. 
În municipiul Bucureşti, procentele sunt mai ridicate pentru ambele genuri - 77% atât pentru bărbaţi, cât şi pentru femei.
However, there is a difference: at national level, women record higher percentages for a higher number of books acquired, which matches the previous findings, which highlighted that, on average, women read books more frequently than men (Table 9). 
Însă există şi o distincţie: la nivel naţional, femeile au procente mai mari pentru categoriile cu număr mai mare de cărţi, lucru ce este în acord cu rezultatele anterioare care evidenţiau că femeile, în medie, citesc cărţi mai des decât bărbaţii (Tabelul 9).
And, when considering the residence environment, the higher acquisition of books tends to be associated with the urban area. 
Iar în funcţie de mediul de rezidenţă, achiziţia mai mare de cărţi tinde să fie asociată cu mediul urban.
Distributions on number of books acquired in the last 12 months 
Distribuţii pentru numărul de cărţi cumpărate în ultimele 12 luni
Men Women Men Women Rural Urban 
. Bărbaţi Femei Bărbaţi Femei Rural Urban
In the case of fully-read books in the last 12 months, we find the same situation of nonanswers, which highlights that there is a very high probability that the groups or persons who chose to answer both questions contain the same persons overall. 
În cazul numărului de cărţi citite integral în ultimele 12 luni, întâlnim aceeaşi situaţie a non-răspunsurilor, fapt ce evidenţiază că există o probabilitate foarte mare ca grupurile de persoane care au ales să răspundă la ambele întrebări să conţină, în mare, aceleaşi persoane.
The general distinction between the two samples remains in the same pattern as the book acquisition: the majority of the persons are found in the reading interval of 1 to 10 books, with 75% for the national sample and 81% for Bucharest, showing an association of Bucharest with a higher number of books fully read, if we also take into account the percentages for the rest of the categories (Table 18). 
Distincţia generală între cele două eşantioane păstrează acelaşi tipar ca în cazul achiziţiei de carte: majoritatea persoanelor se află în intervalul de lectură de 1-10 cărţi, cu 74% pentru eşantionul naţional şi 81% pentru municipiul Bucureşti, indicând o asociere a Bucureştiului cu un număr mai mare de cărţi citite integral, dacă ţinem cont şi de procentele pentru celelalte categorii (Tabelul 18).
The persons' gender also makes a difference in terms of book reading: at national level, women tend to fully read more books than men, although, on average, both genders are mainly placed in the interval 1-10 books - 76% men and 70% women, the latter recording higher percentages in terms of fully-read books. 
Genul persoanelor diferenţiază şi el cititul de cărţi: la nivel naţional, femeile tind să citească integral mai multe cărţi decât bărbaţii, deşi, în medie, ambele genuri sunt plasate majoritar în intervalul 1-10 cărţi - 76% bărbaţi şi 70% femei, acestea din urmă prezentând procente mai mari pe categoriile ce indică un număr mai mare de cărţi citite integral.
In Bucharest there are no significant differences between men and women (Table 18). 
În municipiul Bucureşti nu există diferenţe semnificative între bărbaţi şi femei (Tabelul 18).
Distribution on number of fully-read books in the last 12 months 
Distribuţii pentru numărul de cărţi citite integral în ultimele 12 luni
Table 19 depicts the persons' favourite method of acquiring books, including the respondents' first and second options. 
Tabelul 19 prezintă modul în care persoanele preferă să achiziţioneze cărţi, integrând prima şi a doua opţiune menţionată de respondenţi.
25 The general analysis highlights the fact that both the persons in the national sample and those in Bucharest make up two main categories: 
25 Ca analiză generală, poate fi observat că atât persoanele din eşantionul naţional, cât şi cele din municipiul Bucureşti formează două categorii principale:
a) those who prefer to buy books in person, from stores - 38% at national level and 54% in Bucharest, and 
a) cei care preferă să achiziţioneze în mod personal, din magazine - 38% la nivel naţional şi 54% în Bucureşti, şi
25 This must be taken into account, as the same person was counted in two situations, which results in a total higher than 100%. 
25 De acest fapt trebuie ţinut cont, întrucât aceeaşi persoană a fost numărată în două situaţii, lucru ce rezultă într-un total mai mare de 100%.
b) those who stated they did not buy books, because they did not read - 36% at national level and 23% in Bucharest. 
b) cei care au menţionat că nu cumpără pentru că nu citesc - 36% la nivel naţional şi 23% în Bucureşti.
The book-acquisition method gives us extra information on the distinction between women and men, at national level. 
Modalitatea în care persoanele achiziţionează cărţi oferă informaţii în plus pentru distincţia între femei şi bărbaţi, la nivel naţional.
We notice that women choose to buy books in person in a higher proportion than men - 43%, versus 32% in the case of men. 
Se poate observa faptul că într-o proporţie mai mare femeile aleg să îşi cumpere personal cărţi 43%, comparativ cu 32% pentru bărbaţi.
Furthermore, it is also relevant that men stated that they did not buy books because they did not read in a higher proportion - 39%, as compared to 32% in the case of women. 
De asemenea, este relevant şi faptul că într-o proporţie mai ridicată bărbaţii au declarat că nu cumpără cărţi pentru că nu citesc - 39%, comparativ cu 32% pentru femei.
Another distinction which matches the record lower percentages in terms of buying 
O altă distincţie care se menţine în acord cu analizele anterioare este cea între mediul urban şi mediul rural.
previous analyses is that between the urban and books in person - 29%, as compared to 45% for 
Dintre persoanele din mediul rural, 46% au menţionat că nu cumpără cărţi
I buy them in person 
Tabelul 19.
I buy them in person on the Internet 
Distribuţii pentru modalităţile de achiziţie a cărţilor
Somebody else buys them for me 
Le cumpăr personal de pe internet
I receive them as a present 
Le cumpără alte persoane pentru mine
I borrow them from acquaintances / friends / family 
Le împrumut de la cunoştinţe / prieteni, familie
I borrow them from the library 
Le împrumut de la bibliotecă
I do not acquire books because I do not read 
Nu procur cărţi pentru că nu citesc
I do not acquire books because 
Nu procur cărţi pentru că am suficiente acasă
capital was associated with a higher probability to choose the online book acquisition in the first place. 
probabilitate mai mare de a avea ca primă opţiune achiziţionarea cărţilor din librăriile online.
Similarly to the distribution on book acquisition methods, Table 20 includes the respondents' first two preferences regarding the acquisition criteria. 
Asemenea distribuţiilor pentru modalităţile de achiziţie, Tabelul 20 înglobează primele două preferinţe ale respondenţilor în ceea ce priveşte criteriile de achiziţie.
27 The general analysis ofthe answers highlighted that the most important criterion of book purchasing is the respondents' interest in the subject of the book. 
27 Analiza generală a răspunsurilor a evidenţiat că cel mai important criteriu pentru a achiziţiona o carte este interesul pe care subiectul cărţii îl prezintă pentru respondenţi.
The majority of the persons chose this reason as the first or second option, regardless of the sample, yet with a higher statistical weight at national level - 59%, as compared to Bucharest - 51%. 
Majoritatea persoanelor au ales acest motiv, ca prima sau a doua opţiune, indiferent de eşantion, cu pondere mai mare, însă, la nivel naţional - 59%, comparativ cu municipiul Bucureşti - 51%.
Then the notoriety of the books follows in the ranking of book acquisition. 
Următoarele criterii folosite pentru achiziţionarea cărţilor fac referire la notorietatea acestora.
On the other hand, there is a difference in terms of residence environment: for 
27 Şi în acest caz, persoanele au fost numărate pentru mai multe variante de răspuns, rezultând într-un total mai mare de 100%.
the urban residents, the notoriety of the book does not matter very much - 14%, as compared to 21% for rural residents. 
în funcţie de mediul rezidenţial: pentru persoanele din mediul urban contează mai puţin dacă au auzit de o carte - 14%, comparativ cu 21% pentru rural.
This shows that persons living in urban areas have a higher interest in reading less-known books. 
Acest lucru indică faptul că persoanele din mediul urban prezintă un interes mai mare către lectura de cărţi mai puţin cunoscute.
As the openness towards new or unknown things pertains to the characteristics of the persons with an omnivorous cultural consumption, the answer “I have heard of it” as a first option was analysed in relation to the individuals' diversified cultural capital. 
Deoarece deschiderea către lucruri noi sau necunoscute ţine de caracteristicile persoanelor cu un consum cultural omnivor, varianta de răspuns „am auzit de ea”, ca primă opţiune, a fost analizată în relaţie cu capitalul cultural diversificat al indivizilor.
The results showed a negative correlation 28. 
Rezultatele au indicat o corelaţie negativă28.
Thus, the increased trend to choose a book due to its notoriety is associated with a lower diverse cultural capital, and this is because in the contemporary society the majority of the capital forms are much more dynamic. 
Astfel, tendinţa crescută de a alege o carte datorită notorietăţii este asociată cu un capital cultural diversificat mai scăzut, iar acest lucru apare datorită faptului că în societatea contemporană majoritatea formelor de capital sunt mult mai dinamice.
Prestige (good name) of the publication 
Tabelul 20.
Activities carried out together with friends and acquaintances are not very frequent among Romanians. 
Activităţile alături de prieteni şi cunoştinţe nu sunt foarte des întâlnite în rândul românilor.
When we add up the answers stating “never” on the fourth activity categories analysed in this section - film watching, parties, games and cooking - we find out that 65% of 
Cumulând răspunsurile „niciodată” pe cele patru categorii de activităţi analizate în această secţiune - vizionare de filme, petreceri, jocuri şi gătit , aflăm că în medie 65% dintre respondenţii din eşantionul
the respondents - on average - have never performed any of the listed activities (Graph 8). 
naţional n-au desfăşurat niciuna dintre cele patru activităţi enunţate (Graficul 8).
The frequency distributions show that the maximum frequency with which these activities are performed together with friends is once or twice a year, followed by “once or twice a month”. 
Distribuţiile de frecvenţe arată că cel mai des respondenţii desfăşoară aceste activităţi cu prietenii o dată sau de două ori pe an, urmând apoi categoria de răspuns „o dată sau de două ori pe lună”.
Collective domestic cultural consumption - national sample 
Consum cultural domestic colectiv - eşantion naţional
(In the last 12 months, how often have you invited friends/acquaintances over to your house with the 
(În ultimile 12 luni, cât de des aţi invitat prieteni / cunoscuţi acasă pentru:)
0 Never 0 1-2 times a year 0 1-2 times a month 1-2 times a week Daily 
0 Niciodată 0 1-2 ori pe an A 1-2 ori pe lună 1-2 ori pe săptămână Zilnic
Watch films Dance, music parties etc. 
A viziona filme Petreceri cu muzică,
Dance and music parties have the highest frequency in a year (31%), followed by cooking (21%) (Graph 8). 
Anual, activităţile cu cea mai mare frecvenţă sunt reprezentate de petreceri cu dans şi muzică - 31% - şi de gătit - 21% (Graficul 8).
Both the moment and the nature of the activities point to the idea that Romanians perform these activities in their houses when it comes to festive moments, 
Atât momentul, cât şi natura activităţilor indică ideea că românii desfăşoară astfel de activităţi la ei acasă atunci când vine vorba de momente festive, cum ar
such as birthdays or various religious or official holidays. 
fi zilele de naştere sau diverse sărbători religioase sau legale.
The monthly frequency of the listed activities is lower, but they are more homogenously distributed - between 10 and 12% - the differences are very small, regardless of the type of the analysed activity. 
Frecvenţa lunară a activităţilor listate este mai mică, însă ele prezintă o distribuţie mult mai omogenă - între 10 şi 12% - diferenţele fiind foarte mici, indiferent de tipul de activitate analizat.
Collective domestic cultural consumption - Bucharest sample 
Consum cultural domestic colectiv - eşantion municipiul Bucureşti
From the viewpoint of similarities, we can notice in Graph 9 that the majority of the Bucharest people have answered “never”. 
Din punctul de vedere al asemănărilor, putem observa în Graficul 9 că majoritatea bucureştenilor se plasează în categoria de răspuns „niciodată”.
Furthermore, when we also take into account the type of activity, we find the highest percentages in the category of answers “music and dance parties” (32%) and „cooking” (20%), performed once or twice a year. 
De asemenea, ţinând cont de moment şi tipul de activitate, cele mai mari procente se regăsesc tot pentru categoriile de răspuns „petreceri cu muzică şi dans” (32%) şi „a găti” (20%), desfăşurate o dată sau de două ori pe an.
On the other hand, we can notice a change as regards the monthly gathering with friends and acquaintances in order to play various games: 22%, as compared to 12% for the national sample (Graphs 8 and 9). 
În schimb, se poate observa o schimbare în ceea ce priveşte întâlnirea lunară cu prieteni şi cunoştinţe pentru a juca diverse jocuri: 22%, comparativ cu 12% pentru eşantionul naţional (Graficele 8 şi 9).
The similarities and differences between the national and the Bucharest samples are 
Asemănările şi diferenţele dintre eşantionul naţional şi cel pe municipiul Bucureşti se păstrează
maintained even within the national sample, when making the distinction between the residence environments (rural and urban). 
chiar şi în interiorul eşantionului naţional, atunci când distingem între mediile de rezidenţă (rural şi urban).
Thus, we can notice differences in terms of film watching - 18% in urban areas for the answer “Once or twice a year as compared to 11% in rural areas. 
Astfel, pot fi observate diferenţe în ceea ce priveşte vizionarea de filme - 18% în urban, pentru categoria de răspuns „1-2 ori pe an”, comparativ cu 11% în rural.