natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The same happens in the case of organising events that involve various games 19% for the urban areas, for the answer “Once or twice a year”, as compared to 12% in the rural areas (Table 21). 
Acelaşi lucru se întâmplă şi pentru organizarea de evenimente ce presupun diverse jocuri - 19% în urban, pentru categoria de răspuns „1-2 ori pe an”, comparativ cu 12% în rural (Tabelul 21).
On the other hand, the distribution of percentages is homogenous as regards the activities pertaining to parties or cooking, in accordance with the fact that they are the most frequent activities performed together with friends, regardless of the residence area. 
În schimb, pentru activităţile ce fac referire la petreceri sau gătit, distribuţia procentelor este una omogenă, în acord cu faptul că acestea reprezintă cele mai desfăşurate evenimente împreună cu prietenii indiferent de mediul de rezidenţă.
Distribution of collective domestic cultural consumption activities on residence areas - national sample 
Distribuţia activităţilor de consum cultural domestic colectiv pe mediu de rezidenţă - eşantion naţional
In the last 12 months, how often have you invited friends / acquaintances over to your house with the purpose to: 
În ultimele 12 luni, cât de des aţi invitat prieteni / cunoscuţi acasă pentru:
WatcH films? 
. w . ,
P^ games? 
A viziona filme?
Cook? 
Rural Urban
The analysis of the collective domestic cultural consumption in relation to the age of the respondents highlights several additional aspects of this type of consumption. 
Analiza consumului cultural domestic colectiv în relaţie cu vârsta respondenţilor relevă aspecte suplimentare ale acestuia.
Firstly, we can notice that the activities pertaining to film watching and games, performed within the domestic space, are mainly associated with persons aged under 44, regardless of the (national or Bucharest) sample. 
În primul rând, poate fi observat că activităţile din spaţiul domestic ce presupun vizionarea de filme şi jocuri sunt asociate mai degrabă cu persoanele până în 44 de ani, indiferent de eşantion (naţional sau pe Bucureşti).
Secondly, we should notice the difference 
În al doilea rând, trebuie remarcată diferenţa dintre eşantionul
between the national and the Bucharest samples, as regards the 14-19 age category, for these two activities. 
naţional şi cel pentru municipiul Bucureşti în ceea ce priveşte categoria de vârstă 14-19 ani pentru aceste două activităţi.
house with the purpose to: 
Tabelul 22.
house with the purpose to: 
Tabelul 23.
When matching these results with the analysis on the residence environment, we may say that there is a peculiarity of Bucharest as regards the lifestyles of the teenagers. 
Coroborând aceste rezultate cu analiza pe mediu de rezidenţă, putem spune că există o particularitate a oraşului Bucureşti în ceea ce priveşte stilurile de viaţă ale adolescenţilor.
For example, we can assume that, at national level, the activities organised in one's own household also are, inter alia, a substitute for public cultural consumption 
Spre exemplu, putem asuma că la nivel naţional activităţile organizate în propria gospodărie reprezintă, printre altele, şi un substitut pentru
activities, such as going to a cinema theatre (an infrastructure that is absent or has a low functionality in many places nationwide). 
activităţi de consum cultural public, cum ar fi mersul la cinematograf (infrastructură care lipseşte sau are o funcţionalitate scăzută în multe locuri din ţară).
In the national sample, 38% of the persons stated that they had a cinema theatre in their locality, while 62% stated they needed one. 
În eşantionul naţional, 38% dintre persoane au menţionat că au un cinematograf în propria localitate, iar 62% au declarat că le este necesar.
This does not contradict the previously mentioned idea of sociality, as going to the cinema together with a group of friends also represents a form of socialisation, which may coexist with organising activities in one's own household. 
Acest lucru nu vine în contradicţie cu ideea de socialitate, enunţată anterior, întrucât şi mersul la cinema împreună cu un grup de prieteni reprezintă tot o formă de socializare care poate coexista cu organizarea de activităţi în propria gospodărie.
Because the social capital indicator was built as a measure of socialisation and interaction, based on the questions presented in this section, it was removed from the analyses that we are about to present, in order not to interpret the data tautologically. 
Întrucât indicatorul de capital social a fost construit ca măsură a socializării şi interacţiunii, bazându-se pe întrebările prezentate în această secţiune, acesta a fost scos din analizele ce urmează a fi prezentate, pentru a nu avea o interpretare tautologică.
In exchange, a domestic cultural infrastructure index was added, on the assumption that the owned infrastructural elements facilitate the activity of organising events within the household. 
În schimb, a fost adăugat un index de infrastructură culturală domestică, mergând pe asumpţia că elementele infrastructurale deţinute facilitează organizarea de evenimente în cadrul gospodăriei.
Furthermore, we should also mention that, although the four activities may seem different, the analyses showed that they group on the same dimension, which in this case points out the increased tendency towards socialisation. 
De asemenea, trebuie menţionat şi faptul că, deşi cele patru activităţi par diferite, analizele au indicat că ele se grupează pe aceeaşi dimensiune, care în cazul de faţă denotă tendinţa crescută către socializare.
Table 24 depicts the probability of performing a collective domestic cultural consumption activity less or more frequently, according to each type of owned capital - under or above the average. 
Tabelul 24 prezintă probabilitatea de a desfăşura mai rar sau mai des o activitate de consum cultural domestic colectiv în funcţie de fiecare tip de capital deţinut - sub medie sau peste medie.
For example, we may say that, at national level, persons with an aboveaverage emergent cultural capital watch films in their own household together with friends more frequently, as compared to persons having an under-average emergent cultural capital. 
Spre exemplu, putem spune că, la nivel naţional, persoanele cu un capital cultural emergent peste medie vizionează mai des filme împreună cu prietenii în propria gospodărie, comparativ cu persoanele ce au un capital cultural emergent sub medie.
Types of collective domestic cultural consumption - frequency of activities depending on capital types and domestic cultural infrastructure28 
Tipuri de consum cultural domestic colectiv - frecvenţa activităţilor în funcţie de tipurile de capital şi de infrastructură culturală domestică28
Adjusted index of cultural infrastructure 
Index ajustat de infrastructură culturală
Have dance, music parties etc.? 
Petreceri cu dans, muzică etc.?
29 The statement is based on an exploratory factorial analysis, which shows that the four variables are backed by a latent factor - sociability; national sample: KMO = 0.795, explained variable = 64%; Bucharest sample: KMO = 0.846, explained variable = 78%, extraction method PCA. 
29 Afirmaţia se bazează pe o analiză factorială exploratorie, ce indică faptul că cele patru variabile au în spate un factor latent - sociabilitatea; eşantion naţional: KMO = 0.795, variantă explicată = 64%; eşantion Bucureşti: KMO = 0.846, variantă explicată = 78%, metodă de extracţie PCA.
As we may notice, the only situation where a type of capital does not generate differences is found at the national level for the two groups based on the education level - under the average and above the average. 
După cum poate fi observat, singura situaţie în care un tip de capital nu produce diferenţe este la nivelul eşantionului naţional pentru cele două grupuri bazate pe nivelul de educaţie - sub medie şi peste medie.
Both groups perform activities involving film watching together with friends and acquaintances with an approximately equal frequency. 
Ambele grupuri desfăşoară cu o frecvenţă aproximativ egală activităţi ce implică vizionarea de filme cu prietenii şi persoanele cunoscute.
Regardless of the sampling context, the three types of capital operate positively on the collective domestic cultural consumption, also understood as sociability and interaction degree. 
Indiferent de contextul eşantionării, cele trei tipuri de capital acţionează în mod pozitiv asupra consumului cultural domestic colectiv, înţeles şi ca grad de socializare şi interacţiune.
Thus, the persons with a higher degree of adaptability to the new technologies (emergent cultural capital), who 
Astfel, persoanele cu un grad mai mare de adaptabilitate
30 This can be related to the fact that the sample includes persons aged at least 14, and some of them are in the category of under-average human capital. 
31 Acest lucru poate fi pus în legătură şi cu faptul că eşantionul conţine persoane cu o vârstă minimă de 14 ani, iar o parte dintre ele se încadrează în categoria de capital uman sub medie.
On the other hand, in Bucharest the average is influenced by a larger number of persons with higher education. 
În schimb, în Bucureşti, media este influenţată de un număr mai mare de persoane cu studii superioare.
Thus, the influence of the human capital is positive in both cases, as the youngsters are in a situation which is still being analysed. 
În acest mod, influenţa capitalului uman este una pozitivă în ambele cazuri, deoarece persoanele tinere sunt într-o situaţie în care studiile sunt în curs de desfăşurare.
prefer the experience of diverse and differentiated cultural products (diversified cultural capital) and with a formal education above the average (human capital) present a higher probability to perform at least some of these activities. 
la noile tehnologii (capital cultural emergent), ce preferă experienţa unor produse culturale diverse şi diferenţiate (capital cultural diversificat) şi cu o educaţie formală peste medie (capital uman) prezintă o probabilitate mai mare de a desfăşura cel puţin o parte dintre aceste activităţi.
And the domestic infrastructure elements also contribute positively to the frequency of these activities. 
Iar elementele de infrastructură domestică contribuie şi ele pozitiv la frecvenţa cu care indivizii desfăşoară aceste activităţi.
When matching these data with the other analysis factors, we may say that sociability is placed at the intersection between individuals' inclination to engage in these activities and their possibility to perform these activities. 
Coroborat cu ceilaţi factori din analiză, se poate spune că sociabilitatea este plasată la intersecţia dintre înclinaţia şi posibilitatea indivizilor de a se angaja în aceste activităţi.
Graph 10 supplements Table 24, highlighting, where necessary, the differences between the persons under or above the average of a capital type, in relation to the monthly watching of films together with friends or acquaintances, in their own household. 
Graficul 10 vine în completarea Tabelului 24, evidenţiind acolo unde este cazul diferenţele între persoanele aflate sub sau peste media unui tip de capital, în relaţie cu vizionarea lunară de filme împreună cu prieteni sau cunoştinţe, în propria gospodărie.
Thus, we can notice higher differences for the emergent cultural capital, the diversified cultural capital and the domestic 
Astfel, se pot observa diferenţe mai mari pentru capitalul cultural emergent, capitalul cultural diversificat şi
cultural infrastructure. 
infrastructura culturală domestică.
On the other hand, as the results in Table 24 suggest, the human capital shows differences that cannot be considered 
În schimb, după cum sugerează şi rezultatele prezentate în Tabelul 24, capitalul uman prezintă diferenţe
statistically significant, if we compare the persons with an above-average human capital (15%) with those under the average (14%). 
care nu pot fi considerate semnificative statistic, dacă vom compara persoanele cu capital uman peste medie (15%) cu cele sub medie (14%).
Emergent cultural capital Diversified cultural capital 
Capital cultural emergent Capital cultural diversificat
Adjusted domestic cultural infrastructure index 
Capital uman Index ajustat de infrastructuri
The media owned by the people within their households facilitate the domestic cultural consumption, both from the viewpoint of the possibility of performing domestic cultural practices, and from the viewpoint of individuals' options. 
Mijloacele deţinute de oameni în cadrul gospodăriei facilitează consumul cultural domestic atât din punctul de vedere al posibilităţii de a-l realiza, cât şi din punctul de vedere al opţiunilor pe care le au indivizii.
The raw index, which represents the total of the technological (non-differentiated) technological elements (included in the questionnaire), which people may use for the domestic cultural consumption, records a similar trend, both nationwide and in Bucharest, while the statistical weights are different on each value of the index. 
Indexul brut, ce reprezintă totalitatea elementelor tehnologice (cuprinse în chestionar), nediferenţiate, de care oamenii se pot folosi pentru consumul cultural domestic, prezintă atât la nivel naţional, cât şi la nivelul municipiului Bucureşti un trend asemănător, diferenţiindu-se ponderile pe fiecare valoare a indexului.
The majority of the people have between two and ten infrastructure elements, both nationwide and in Bucharest - 97% in the national sample and 98% in the Bucharest sample (Graph 11). 
Atât la nivel naţional, cât şi în Bucureşti, majoritatea oamenilor se plasează între 2 şi 10 elemente de infrastructură - 97% pentru eşantionul naţional şi 98% pentru eşantionul pe municipiul Bucureşti (Graficul 11).
The obvious differences in Graph 11 are related to the statistical weight of the percentages on various intervals. 
Diferenţele evidente ce reies din Graficul 11 sunt legate de ponderea procentelor pe diferite intervale.
Thus, most of the persons within the national sample own 2-5 elements of technological infrastructure - 52%, as compared to 37% in the Bucharest sample. 
Astfel, persoanele din eşantionul naţional sunt plasate în majoritate în intervalul 2-5 elemente de infrastructură tehnologică - 52%, comparativ cu 37% din eşantionul pe Bucureşti.
On the other hand, most of the Bucharest people own 6-10 elements - 62%, as compared to 45% of the national sample. 
În schimb, majoritatea bucureştenilor se plasează în intervalul 6-10 elemente - 62%, comparativ cu 45% din eşantionul naţional.
Graph 11. 
Graficul 11.
Distribution of domestic cultural infrastructure - raw index31 
Distribuţia infrastructurii culturale domestice - index brut32
' 0Yaxis - percent of people; 0X axis - number of domestic cultural infrastructure elements owned 
*axa 0Y - procent persoane; axa 0X - nr. elemente de infrastructură culturală domestică deţinute
The differences between the national and the Bucharest levels persist, in a similar manner, in the case of the adjusted index, which excludes infrastructure elements from the same category (either laptop, or desktop). 
Diferenţele între situaţia naţională şi cea de la nivelul Bucureştiului persistă, în manieră asemănătoare, şi în cazul indexului ajustat, ce exclude elemente de infrastructură din aceeaşi categorie (ori laptop, ori calculator de tip desktop).
In Graph 12 we notice that out of a maximum of eight differentiated elements, the persons within the national sample mainly own between two and five elements - 69%, as compared to 54% of the Bucharest 
În Graficul 12 se poate observa că dintr-un maximum de 8 elemente diferenţiate, persoanele din eşantionul naţional se plasează cu o frecvenţă mai mare în intervalul 2-5 elemente - 69%, comparativ cu 54% dintre
people. 
bucureşteni.
On the other hand, 42% of the persons within the Bucharest sample stated that they owned between six and eight different elements of technological infrastructure, versus 27% at national level. 
În schimb, la nivelul eşantionului pe municipiul Bucureşti, 42% dintre persoane au declarat că deţin între 6 şi 8 elemente diferite de infrastructură tehnologică, spre deosebire de 27% la nivel naţional.
When comparing the data of the two graphs (11 and 12), we conclude that many Romanians - Bucharest inhabitants in particular own more technological infrastructure elements from the same category. 
Comparând datele din cele două grafice (11 şi 12), reiese ideea că foarte mulţi români, şi în special bucureştenii, deţin mai multe elemente de infrastructură tehnologică din aceeaşi categorie.
31 The index was built by aggregating 12 technological elements (TV set, laptop, e-book reader etc.) owned by the respondents, which facilitate the cultural consumption. 
32 Indexul a fost construit prin agregarea a 12 elemente tehnologice (televizor, laptop, e-book reader etc.) ce facilitează consumul cultural, pe care respondenţii au declarat că le deţin.
Distribution of domestic cultural infrastructure -adjusted index 32 
Distribuţia infrastructurii culturale domestice - index ajustat33
0 Bucharest sample National sample 
0 Eşantion Bucureşti Eşantion naţional
* 0Y axis - percent of people; 0X axis - number of domestic cultural infrastructure elements owned 
*axa 0Y - procent persoane; axa 0X - nr. elemente de infrastructură culturală domestică deţinute
Given that the technological infrastructure within the household includes both old and new elements, it was analysed from the viewpoint of the influences that the new types of cultural capital may have upon it. 
Dat fiind că infrastructura tehnologică din cadrul gospodăriei conţine atât elemente vechi, cât şi noi, aceasta a fost analizată prin prisma influenţelor pe care tipurile noi de capital cultural le pot avea asupra ei.
Therefore, as we can notice in Table 25, there is a single pattern - both at national and at Bucharest level - wherein the chosen factors influence the domestic cultural infrastructure. 
Aşadar, după cum poate fi observat în Tabelul 25, atât la nivelul municipiului Bucureşti, cât şi la nivel naţional există acelaşi tipar în care factorii aleşi influenţează infrastructura culturală domestică.
When analysing the socio-demographic factors, the results show that, from the viewpoint of the gender, there are no significant differences between men and women; this 
Analizând factori socio-demografici, rezultatele arată că, din punctul de vedere al genului, nu există diferenţe semnificative între bărbaţi şi femei -
is not unexpected, because a large part of this infrastructure is generally used by all the members of a household. 
lucru de aşteptat, întrucât această infrastructură este folosită, în mare parte, de către toţi membrii unei gospodării.
However, there are differences in terms of age - younger persons own more elements that facilitate the domestic or individual cultural consumption. 
Însă există o diferenţă în funcţie de vârstă - persoanele mai tinere deţin mai multe elemente ce facilitează consumul cultural nonpublic.
In Bucharest, there is a difference between the persons aged under 55 and those aged above 55. 
În municipiul Bucureşti există o diferenţă între persoanele sub 55 de ani şi cele peste această vârstă.
The majority of the persons aged above 55 have five or less elements of domestic cultural infrastructure (calculated according to the adjusted index). 
Dintre persoanele de peste 55 de ani, majoritatea au 5 sau mai puţine elemente de infrastructură culturală domestică (calculate în funcţie de indexul ajustat).
On the other hand, the majority of the persons aged under 55 have five or more 
În schimb, majoritatea persoanelor sub 55 de ani se plasează în categoria
32 In order to correct the overlap of several products with the same function, an adjusted index was built, keeping a single element for each functionality, thus reducing their number to eight. 
33 Pentru a corecta suprapunerea unor produse ce au aceeaşi funcţie, a fost construit un index ajustat, ce păstrează un singur element pentru fiecare funcţionalitate, reducând numărul acestora la opt.
elements of domestic cultural infrastructure. 
celor care au 5 sau mai multe elemente de infrastructură culturală domestică.
At national level, although the trend is similar, there is a difference related to the age threshold that separates the age categories: around 44 years old. 
La nivel naţional, deşi tendinţa este asemănătoare, apare o diferenţă legată de pragul de vârstă ce separă categoriile de vârstă, cel de 44 de ani.
This does not contradict the assertion referring to gender, because they are not in the same analytical logics. 
Acest lucru nu vine în contradicţie cu afirmaţia referitoare la gen, deoarece nu este în aceeaşi logică analitică.
While most of the time we have both men and women in a household, the situation is not the same for the age, as we may have households with different age averages (e.g. young families). 
Dacă într-o gospodărie avem, de cele mai multe ori, şi bărbaţi, şi femei, situaţia nu este aceeaşi pentru vârstă, deoarece putem avea gospodării cu medii de vârstă diferite (ex. familii tinere).
Each of the four types of capital partly contributes in a positive mannerto the possession of electronic products that facilitate the cultural 
Fiecare dintre cele patru tipuri de capital contribuie, în parte, în manieră pozitivă la deţinerea de produse electronice ce facilitează consumul
consumption. 
cultural.
Therefore, more educated persons, who frequently perform diverse public cultural consumption activities, with a higher sociability degree and more adapted to the new information and communication technologies, possess, on average, more elements of domestic cultural infrastructure. 
Prin urmare, persoanele mai educate, care desfăşoară frecvent activităţi diversificate de consum cultural public, cu un grad de sociabilitate mai ridicat şi mai adaptaţi noilor tehnologii de informare şi comunicare, deţin, în medie, mai multe elemente de infrastructură culturală domestică.
Moreover, we should mention that, out of the four capital types used in the analysis, the most important predictive value is given by the emergent cultural capital; that is, it has the highest intensity for all the presented factors, although each factor has a positive and statistically relevant impact. 
De asemenea, trebuie menţionat şi faptul că, dintre cele patru tipuri de capital folosite în analiză, cea mai importantă valoare predictivă este dată de capitalul cultural emergent; adică are cea mai mare intensitate dintre toţi factorii prezentaţi, deşi fiecare factor are un impact pozitiv şi semnificativ statistic.
Table 25. 
Tabelul 25.
Influences on the adjusted index of domestic cultural infrastructure33 
Influenţe asupra indexului ajustat de infrastructură culturală domestică34
33 The table is a simpler presentation of the coefficients resulted from two models of multiple regression, using a threshold of statistical significance p<0.05. 
34 Tabelul este o prezentare mai simplă a coeficienţilor rezultaţi din două modele de regresie multiplă, folosind un prag de semnificaţie statistică p < 0,05.
Thus, the confidence threshold is 95%. 
Astfel, pragul de încredere este de 95%.
Moreover, we must mention that each of the factors must be interpreted in the context wherein the other presented factors have no effect on the index of domestic cultural infrastructure. 
De asemenea, trebuie menţionat că fiecare dintre factori trebuie interpretat în contextul în care ceilalţi factori prezentaţi nu au niciun efect asupra indexului de infrastructură culturală domestică.
Example of reading: older persons have a lower net index, regardless of their gender, heterogenous cultural capital, emergent cultural capital and social capital. 
Exemplu de citire: persoanele mai în vârstă au un index net mai scăzut, indiferent de gen, capital cultural eterogen, capital cultural emergent şi capital social.
In the previous section the relation between the social capital and the domestic cultural infrastructure was interpreted from the viewpoint of an inverse causality when compared to that presented in Table 25. 
În secţiunea anterioară, relaţia dintre capitalul social şi infrastructura culturală domestică a fost interpretată din perspectiva unei cauzalităţi inverse decât cea prezentată în Tabelul 25.