natgillin/translations-raw huggingface dataset:
high school or university graduates (68%) at national level and university and post-university graduates in Bucharest 
absolvenţi de liceu sau de studii universitare (68%) la nivel naţional şi studii universitare şi post-universitare în Bucureşti
(66% - national, 64%- Bucharest) 
(66% - naţional, 64%- Bucureşti)
high school or high school stage I graduates (54%) at national level or high school graduates (50%) or middle school graduates (30%) in Bucharest 
absolvenţi de liceu sau treapta I (54%) la nivel naţional sau absolvenţi de liceu (50%) sau gimnaziu (30%) în Bucureşti
men (59.5%- National), women (70%- Bucharest) 
bărbaţi (59,5% - Naţional), femei (70%- Bucureşti)
high school or high school stage I graduates at national level (46%) or high school or vocational or trade school graduates in Bucharest (67%) 
absolvenţi de liceu sau treapta I la nivel naţional (46%) sau liceu sau şcoală profesională sau de meserii în Bucureşti (67%)
(75% - national, 90%- Bucharest) 
(75% - naţional, 90%- Bucureşti)
high school or high school stage I graduates at national level (50%), high school graduates or university graduates in Bucharest (90%) 
absolvenţi de liceu sau treapta I la nivel naţional (50%), absolvenţi de liceu sau studii universitare în Bucureşti (90%)
(58.7% - National, 60%- Bucharest) 
(58,7% - Naţional, 60%- Bucureşti)
high school or high school stage I graduates (40%) at national level or high school and university graduates in Bucharest (60%) 
absolvenţi de liceu sau treapta I (40%) la nivel naţional sau de liceu şi studii universitare în Bucureşti (60%)
(54%- national, 50% - Bucharest) 
(54%- naţional, 50% - Bucureşti)
high school or high school stage I graduates (40%) at national level or vocational or trade school graduates in Bucharest 
absolvente de liceu sau treapta I (40%) la nivel naţional sau şcoală profesională ori de meserii în Bucureşti
men (64%-national) or women (100%- Bucharest) 
bărbaţi (64%-naţional) sau femei (100%- Bucureşti)
high school or high school stage I graduates at national level (40%) or master education (100%) 
absolvenţi de liceu sau treapta I la nivel naţional (40%) sau studii universitare de master (100%)
Dance - between traditional and post-modern 
Dansul - între tradiţional şi post-modern
In this section we are reviewing the main approaches on dance in social sciences studies. 
În cadrul acestei secţiuni vom trece în revistă principalele abordări prin care dansul a fost cercetat în ştiinţele sociale.
We shall present a general context for the understanding of the importance of dance in social development, starting from the relation of the various types of dance with the social context they were developed in, continuing with a short social history of dance and mentioning its social roles. 
Vom prezenta un context general pentru înţelegerea importanţei dansului în dezvoltarea socială, pornind de la relaţia diferitelor tipuri de dans cu contextul social în care acestea s-au dezvoltat, continuând cu un scurt istoric social al dansului şi menţionând rolurile sociale ale acestuia.
Dance as a rhythmic movement is present in all forms of human organisation. 
Dansul ca mişcare ritmică este prezent în toate formele de organizare umană.
The oldest described dances that can be analysed date from the 14th century, when Rabi Hacen be Solomo wrote down the dance steps which he taught his 
Cele mai vechi dansuri descrise care pot fi analizate sunt cele din secolul al XIV-lea, când Hacen be Solomo, un rabin, a notat paşii de dans pe care îi preda
parishioners15. 
enoriaşilor15.
However, historian A.H. Franks emphasises that there are no doubts as regards dance as an instrument serving the expression of all emotions for pre-industrial societies, but he draws our attention on the ephemeral nature of the human movement, which could only be recorded recently16. 
Cu toate acestea, istoricul A.H. Franks subliniază că nu există îndoieli despre cum dansul a servit ca instrument de exprimare a tuturor emoţiilor pentru societăţile preindustriale, însă atrage atenţia asupra efemerităţii mişcării umane ce târziu a putut fi înregistrată16.
Other historical mentions on dance, from that period, highlight the role of celebration and entertainment which dance had in 
Alte menţiuni istorice despre dans, din aceea perioadă, pun în evidenţă rolul de sărbătoare şi divertisment pe care dansul îl avea la curţile
16 A. H. Franks, op. c/t, p. 2. 
16 A. H. Franks, op. cit, p. 2.
258 Dance - between traditional and post-modern 
258 Dansul - între tradiţional şi post-modern
noble courts17. 
nobililor17.
These forms of dance have turned into ballet over the centuries and began to be performed on stage18. 
Aceste forme de dans s-au transformat de-a lungul secolelor în balet ce a început să fie prezentat pe scenă18.
Besides dance as a performance, practised by professionals, other two types of dance have developed: ballroom dancing practised in couple, in special ballrooms, by persons belonging to upper classes - and popular dance, practised on various special occasions by people in the rural space. 
Pe lângă dansul ca spectacol, practicat de profesionişti, s-au dezvoltat şi alte două tipuri de dans: dansul de societate practicat în cupluri, în săli speciale, de către persoane care aparţineau claselor superioare - şi dansul popular, ce era practicat în diferite ocazii speciale de către persoanele din mediul rural.
Frances Rust analyses the impact of the social context on the development of the dance styles, considering that: „the social dance forms an integral part of the total culture pattern of any society"19. 
Frances Rust analizează impactul contextului social asupra dezvoltării stilurilor de dans, considerând că „dansul social formează o parte integrantă a modelului cultural al oricărei societăţi"19.
The author gives the example of the waltz, which enters the nobility's courts in the 18th century, due to the increasing freedom of sexes, to the detriment of minuet, a type of dance which the author describes as impersonal and polite. 
Autoarea oferă exemplul valsului, care pătrunde în secolul al XVIII-lea la curţile nobililor datorită creşterii libertăţii sexelor, în defavoarea menuetului, dans pe care autoarea îl descrie drept impersonal şi politicos.
Moreover, towards the end of the 19th century, dance starts to disappear from the social life, as the Evangelic religion did not support this type of activity, working in factories consumed the workers' time, and the Victorian upper class was „too inhibited to enjoy dancing"20. 
În plus, spre sfârşitul secolului al XIX-lea dansul începe să dispară din viaţa socială deoarece religia evanghelică nu susţinea acest tip de activitate, munca în fabrici consuma timpul muncitorilor, iar upper c/ass-ul victorian era prea „inhibat pentru aprecia această activitate"20.
Dance and its relation with society have been analysed starting from anthropological studies21. 
Dansul şi relaţia acestuia cu societatea au fost analizate pornind de la cercetările antropologice21.
These studies were focused on researching popular dances of various analysed communities. 
Acestea s-au concentrat pe cercetarea dansurilor populare ale diferitelor comunităţi pe care le-au analizat.
21 M. Fogarty, 'The body and dance', in Kyle Devine şi John Shepherd (ed), The Routledge Reader on the Sociology of Music, New York, Routledge, 2015. 
21 M. Fogarty, 'The body and dance', în Kyle Devine şi John Shepherd (ed), The Rout/edge Reader on the Socio/ogy of Music, New York, Routledge, 2015.
22 J. Blacking, ‘Movement and Meaning: Dance in Social Anthropological Perspective', Dance Research: The Journal of the Society for Dance Research Vol. 1, Nr. 1, 1983, p. 97 
22 J. Blacking, 'Movement and Meaning: Dance in Social Anthropological Perspective', Dance Research: The Journa/ of the Society for Dance Research Vol. 1, Nr. 1, 1983, p. 97
23 A. Giurchescu, Că/uşu/ în zona de tensiune între cercetare şi salvgardare, Conferinţele de la Şosea, Bucharest, Muzeul Ţăranului Român, 2009. 
23 A. Giurchescu, Că/uşu/ în zona de tensiune între cercetare şi salvgardare, Conferinţele de la Şosea, Bucureşti, Muzeul Ţăranului Român, 2009.
focus on the identification of the dance characteristics that drive people to search for a meaning - the way dance is understood and formulated24. 
John Blacking atrage atenţia asupra faptului că antropologia dansului ar trebui să se axeze pe identificarea caracteristicilor dansului ce atrag oamenii în căutarea sensului - cum este înţeles şi formulat dansul24.
Furthermore, Blacking points out the main themes approached in dance studies25: dance seen as a system of signs that is assigned a meaning through the social contexts and dance seen as a language of emotions organised in such a way as to have strong effects on human actions. 
De asemenea, Blacking specifică principalele problematici abordate în studiul dansului25: dansul văzut ca un sistem de semne care primeşte sens prin intermediul contextelor sociale şi dansul văzut ca un limbaj al emoţiilor care sunt organizate pentru a avea efecte puternice asupra acţiunilor umane.
Dance can also be analysed depending on the way the subject interacts with this product; thus, there is passive participation - through viewing dance performances - and active participation, either through dance classes or through practising dance in private contexts, such as parties. 
Dansul poate fi analizat în funcţie de modul în care subiectul interacţionează cu acest produs; astfel, există participare pasivă - prin vizionare de spectacole de dans - şi participare activă, fie prin cursuri de dans, fie prin practicarea dansului în contexte private, cum sunt petrecerile.
Thus, classical and modern dance are mainly practised on stage and viewed by an audience. 
Astfel, dansul clasic şi dansul modern sunt practicate cu precădere pe scenă şi vizionate de public.
There are other relations between the two types of dance; Helen Thomas describes modern dance as "performance art dance that is not founded on the danse d'ecole (ballet) nor in the various forms of 'popular' dance entertainment, although [...] it does stand in relation to these"26. 
Între cele două tipuri există şi alte legături, Helen Thomas descrie dansul modern ca „dans spectacol ce nu se întemeiază din balet sau din multiplele forme ale dansului popular, însă este construit în relaţie cu acestea"26.
The relation between music and dance is inseparable, as dance is the practice of musical tastes. 
Legătura dintre muzică şi dans este inseparabilă, deoarece dansul reprezintă practicarea gusturilor muzicale.
However, they were analysed separately in many studies. 
Cu toate acestea, în multe studii ele au fost analizate separat.
Historian A. H. Franks mentions that music used to be dependent on dance until the 17th century, when music started to also develop independently, in relation with the development of printing presses. 
Istoricul A. H. Franks menţionează că muzica a fost dependentă de dans până în secolul al XVII-lea, când, odată cu dezvoltarea tipografilor, muzica a început să se dezvolte şi independent.
Mary Fogarty, in the volume The Routledge Reader on the Sociology of Music, argues for the importance of analysing music and dance together. 
Mary Fogarty, în volumul The Routledge Reader on the Sociology of Music, argumentează pentru importanţa analizări muzicii şi dansului împreună.
She starts from Sarah Thorton's ethnographic study on the practice of attending music clubs. 
Aceasta porneşte analiza de la etnografia realizată de Sarah Thronton despre practica mersului în cluburile de muzică.
Thorton observes how dance is a form of cultural capital, because people who have an atypical behaviour in relation to the norms of the place (e.g. they do not leave their clothes at the cloakroom and only dance in a comfort 
Thronton observă cum dansul este o formă de capital cultural deoarece cei care au un comportament atipic faţă de norma locului (de ex. nu-şi lasă haine la garderobă şi dansează doar într-un spaţiu de
26 H. Thomas, Dance, Modernity and Culture: Explorations in the Sociology of 
26 H. Thomas, Dance, Modernity and Cu/ture: Exp/orations in the Socio/ogy of
Dance, Londra and New York, Routledge, 1995, p. 21. 
Dance, Londra şi New York, Routledge, 1995, p. 21.
Dance - between traditional and post-modern 259 
Dansul - între tradiţional şi post-modern 259
zone) are considered beginners by the persons who frequently attend the respective clubs. 
confort) sunt consideraţi ca începători de persoanele care merg frecvent în cluburile respective.
Fogarty forwards a whole series of studies (Bourdieu, Kopytko, Bailey) that highlight dance as a form of cultural capital, through which the practitioners of a certain style are defined and distinguished from the others - non-participants or amateurs. 
Fogarty propune o serie întreagă de cercetări (Bourdieu, Kopytko, Bailey) care evidenţiază dansul ca formă de capital cultural, prin care practicanţii unui anumit stil se definesc şi se disting de ceilalţi - non-participanţi sau amatori.
Thus, Pierre Bourdieu, in Bachelors' Ball27, argues and describes how the ability to dance determines the attractiveness on the matrimonial market in Bearn, France. 
Astfel, Pierre Bourdieu, în Bachelors' Ball27, argumentează şi descrie cum abilitatea de a dansa determină atractivitatea de pe piaţa matrimonială în Bearn, Franţa.
Tania Kopytko monitors how youngsters in Maori communities or Polynesians who left their homes and lived in the street formed their community and identity around break-dance28. 
Tania Kopytko urmăreşte cum tinerii din comunităţi maori sau polinezieni care plecau de acasă şi locuiau pe stradă şi-au format comunitatea şi identitatea în jurul break-dance-ului28.
And Marlon Bailey follows LGBT persons in Detroit building their community around ballroom dance, by organising contests and a family-like internal structure29. 
Iar Marlon Bailey urmăreşte cum persoanele LGBT din Detroit îşi construiesc comunitatea în jurul dansurilor de societate, organizând competiţii şi o structură internă pe modelul unei familii29.
Besides its identity- and community building role, dance has also been analysed from the viewpoint of its consequences on the improvement of the engaged persons' health condition. 
Pe lângă rolul identitar şi de construcţie a comunităţilor, dansul a fost analizat şi din perspectiva consecinţelor asupra îmbunătăţirii stării de sănătate a persoanelor implicate.
Jonathan Skinner30 monitors an elderly community where dance practising positively influences the wellbeing, health and sense of belonging to a community. 
Jonathan Skinner30 urmăreşte într-o comunitate de vârstnici cum practicarea dansului influenţează pozitiv starea de bine, sănătatea şi sentimentul de apartenentă la o comunitate.
Moreover, dancing contributes to the improvement of the functional capacity of people with chronic heart failure31. 
De asemenea, dansul contribuie la îmbunătăţirea capacităţii funcţionale a persoanelor cu probleme cardiace31.
Furthermore, the role of dance was also analysed from the standpoint of the development of the society, particularly from the viewpoint of improving the touristic attractiveness of a destination, as in the case of the centre of Bucharest, 
În plus, rolul dansului a fost analizat şi din perspectiva dezvoltării societăţii, în special din perspectiva creşterii atractivităţii turistice a unei destinaţii, cum este cazul centrului
The Crisis of Peasant Society in Beam, Chicago and Londra, The University of Chicago Press, 2008. 
The Crisis of Peasant Society in Beam, Chicago şi Londra, The University of Chicago Press, 2008.
where the infrastructure of bars and clubs with dancing is the main factor of attractiveness32. 
municipiului Bucureşti, în care infrastructura de baruri şi cluburi în care se poate dansa este un principal factor de atracţie32.
In a similar manner, Marcin Bochenek analyses how the popular dances festivals organised by CIOFF® - International Council of Organizations of Folklore Festivals and Folk Arts® influence the development of tourism in various states where these festivals were organised. 
În mod similar, Marcin Bochenek analizează cum festivalurile de dansuri populare organizate de CIOFF® - International Council of Organizations of Folklore Festivals and Folk Arts - influenţează dezvoltarea turismului în diferite state în care aceste festivaluri au fost organizate.
The author concludes that participation in traditional folk dance classes is also influenced by the possibility to travel33. 
Autorul concluzionează că participarea la cursuri de dans folcloric este influenţată şi de posibilitatea de a călători33.
Starting from the evolution of the dance styles, where classical and modern dances were preferred by the elites of the societies, while popular dances were preferred by peasants and workers, the preferences regarding the practice of certain types of dance have kept this distinction34. 
Pornind de la evoluţia stilurilor de dans, unde dansurile clasice şi moderne au fost preferate de elitele societăţilor, iar dansurile populare au fost preferate de ţărani şi muncitori, preferinţele privind practicarea anumitor tipuri de dans au păstrat această distincţie34.
DPopular dances have been considered a form of lowbrow culture, while the modern and classical ones have been regarded as highbrow culture. 
Dansurile populare au fost considerate o formă de lowbrow culture, pe când cele moderne şi clasice au fost privite drept highbrow culture.
260 Dance preferences. 
260 Preferinţe de dans.
Knowledge and participation 
Cunoaştere şi participare
According to the Special Eurobarometer, in 2013 the most popular cultural activity practised at European level was dance: 13% of the Europeans had danced at least once a year36. 
Potrivit Eurobarometrului special, în anul 2013 cea mai populară activitate culturală practicată la nivel european era dansul - 13% dintre europeni au dansat măcar o dată pe an36.
On the other hand, from the viewpoint of participation in cultural activities, the participation in dance performances has the lowest rate37. 
În schimb, din perspectiva participării la activităţi culturale, participarea la spectacole de dans are rata cea mai scăzută37.
In the case of Romania, according to this study, the practices are similar. 
În cazul României, conform datelor acestui studiu, practicile sunt similare.
As regards dance as an occasion for socialisation - such as attending the disco or home parties the percentages are higher, 23% of the respondents have gone to a disco/club in the last year, while 52% have invited friends for music and dance parties at least once in the last year. 
În ceea ce priveşte practicarea dansului ca prilej de socializare - cum ar fi mersul la discotecă sau petrecerile acasă - procentele sunt mai mari, 23% au mers la discotecă/ club în ultimul an, iar 52% au invitat prieteni pentru petreceri cu muzică şi dans cel puţin o dată în ultimul an.
On the other hand, the participation in dance courses is low: only 15% of the respondents have ever attended dance courses. 
Pe de altă parte, participarea la cursuri de dans este scăzută: doar 15% dintre respondenţi au participat vreodată la lecţii de dans.
The question used in our study (Please mention three types of dance that you know) measures the level of knowing certain types of dance. 
Întrebarea folosită în studiul nostru (Vă rugăm să menţionaţi trei tipuri de dans pe care le cunoaşteţi) măsoară nivelul de cunoaştere a anumitor tipuri de dans; deoarece a vizat specificarea stilurilor cunoscute de respondenţi, răspunsurile oferite nu descriu preferinţele pentru practicarea anumitor tipuri de dans.
Moreover, this question was open (no pre-set options given to the respondents by the operator), and the results represent the number of mentions for each style of dance. 
În plus, această întrebare a fost deschisă (fără opţiuni prestabilite oferite de operator respondenţilor), iar rezultatele reprezintă numărul de menţionări pentru fiecare stil de dans.
Thus, the most known dance genres at national level are traditional folk dance and ballroom dancing, followed by modern and classical dances. 
Astfel, cele mai cunoscute tipuri de dans la nivel naţional sunt cele populare şi de societate, urmate de dansurile moderne şi cele clasice.
In the case of traditional folk and ballroom dance, there were specific mentions such as hora and sârba, or waltz and tango, respectively; there were no specific mentions for the classical and modern dances (except for ballet), which indicates a lower degree of knowledge of these dances among the population. 
În cazul dansurilor populare şi al celor de societate, au existat şi menţiuni specifice cum ar fi hora şi sârba sau valsul şi tangoul; în cazul dansurilor clasice şi moderne nu au fost menţiuni specifice (cu excepţia baletului), ceea ce indică un grad mai scăzut de cunoaştere a celor din urmă în rândul populaţiei.
Moreover, classical and modern dances are commonly practised on stage, for an audience, they do not have forms of representation in informal spaces. 
În plus, dansurile clasice şi moderne sunt practicate de regulă pe scenă, pentru audienţă, neavând forme
Each of the four mentioned categories requires an interaction determined by the space where they are practised. 
36 Special Eurobarometer 399, Cultural access and participation, noiembrie 2013, p. 6.
The traditional 
de reprezentare în spaţii informale.
36 Special Eurobarometer 399, Cultural access and participation, noiembrie 2013, p. 6. 
Fiecare dintre cele patru categorii menţionate presupune o interacţiune determinată de spaţiul în care acestea sunt practicate.
folk dance is a vernacular dance, which can be practised by anyone, anywhere. 
Dansul popular este un dans vernacular, ce poate fi practicat oriunde, de oricine.
Unlike it, ballroom dances are only practised in couple, in specialised rooms, by specially trained persons. 
Spre deosebire de acesta, dansurile de societate sunt dansuri practicate doar în pereche, în săli specializate, de către persoane ce au fost instruite special.
In exchange, the modern and classical dances are mainly practised on stage, during performances, by persons with education in the field of dance. 
În schimb, dansul modern şi dansul clasic sunt cu precădere practicate pe scenă şi în spectacole, de către persoane cu studii în domeniul dansului.
The top of mentions is slightly different at Bucharest level, where Latino dances replace classical dance. 
Topul menţionărilor arată uşor diferit la nivelul municipiului Bucureşti, unde dansurile latino înlocuiesc dansul clasic.
Thus, the most mentioned types of dance, in the order of percentages, were: traditional folk, ballroom, Latino and modern dance. 
Astfel, cele mai menţionate tipuri de dans, în ordinea procentelor, au fost dansul popular, dansul de societate, latino şi modern.
Although the traditional folk dance is still the first ranked in the top of mentions, being mentioned by 61% of the Bucharest respondents, this percentage is 13 percentage points lower than the results at national level. 
Cu toate că dansul popular este tot pe primul loc ca număr de menţionări, fiind menţionat de 61% dintre respondenţii din Bucureşti, acest procent este cu 13 puncte procentuale mai mic faţă de rezultatele obţinute la nivel naţional.
Furthermore, the number of persons who mentioned the ballroom dance is much higher at Bucharest level, as compared to the national level: ballroom dances were mentioned by 53% of the respondents, as compared to only 9% at national level. 
De asemenea, numărul persoanelor care au menţionat dansul de societate este mult mai mare la nivelul municipiului Bucureşti, comparativ cu cel de la nivel naţional - dansurile de societate au fost menţionate de 53% dintre respondenţi, spre deosebire de 39% dintre respondenţi la nivel naţional.
This situation can be explained through the high number of dance schools offering Latino dance courses, available in the capital city. 
O altă diferenţă semnificativă este procentul ridicat de menţionări pentru dansurile latino, 22% la nivelul municipiului Bucureşti, faţă de doar 9% la nivel naţional.