natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The debt sustainability analysis updated with the Commission 2020 spring forecast confirms that, notwithstanding risks, Italy's debt position remains sustainable over the medium-term, which takes account of important mitigating factors like the profile of government debt and the external position 6 . 
Analiza sustenabilității datoriei actualizată cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2020 confirmă faptul că, în pofida riscurilor, poziția datoriei rămâne sustenabilă pe termen mediu în Italia, care ia în considerare circumstanțele atenuante importante, cum ar fi profilul datoriei publice și poziția externă.
It analyses Italy's compliance with the deficit and debt criteria of the Treaty. 
Acesta analizează respectarea de către Italia a criteriilor din tratat privind deficitul și datoria.
In that respect, at least the following three main aspects need to be considered when assessing compliance with the debt criterion given their impact on the debt dynamics and sustainability: (i) adherence to the MTO or the adjustment path towards it; (ii) the implementation of structural reforms; and (iii) the prevailing economic conditions. 
În această privință, la evaluarea conformității cu criteriul datoriei, trebuie luate în considerare cel puțin următoarele trei aspecte, având în vedere impactul lor asupra dinamicii și sustenabilității datoriei: (i) respectarea OTM sau a traiectoriei de ajustare în vederea atingerii OTM; (ii) punerea în aplicare a unor reforme structurale; și (iii) condițiile economice existente.
The planned excess is considered exceptional but not temporary for the purposes of the Treaty and the Stability and Growth Pact'. 
Depășirea preconizată este considerată excepțională, dar nu temporară, în sensul dispozițiilor tratatului și ale Pactului de stabilitate și de creștere.
(VI)The government's plan to start reducing the headline deficit with the 2022 budget, depending on macroeconomic developments by mid-2021. 
(VI)guvernul intenționează să înceapă reducerea deficitului global în cadrul bugetului 2022, în funcție de evoluțiile macroeconomice până la jumătatea anului 2021.
Moreover, Italy had been experiencing a macroeconomic slowdown already before the current crisis, with both real GDP growth and the GDP deflator below 1% since 2018. 
În plus, Italia s-a confruntat deja cu o încetinire macroeconomică înainte de criza actuală, atât în ceea ce privește creșterea PIB-ului real, cât și a deflatorului PIB sub 1 % din 2018.
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects a contraction of real GDP in 2020 by 9.5%. 
Luând în considerare impactul pandemiei de COVID-19, previziunile Comisiei din primăvara anului 2020 estimează o contracție cu 9,5 % a PIB-ului real în 2020.
Finally, despite the lingering uncertainty about the medium-term fiscal outlook, the Stability Programme indicates the main traits of a longer-term strategy to reduce public debt, after the historic high of 155.7% of GDP projected for 2020. 
În cele din urmă, în pofida incertitudinilor persistente cu privire la perspectivele bugetare pe termen mediu, programul de stabilitate indică principalele caracteristici ale unei strategii pe termen mai lung de reducere a datoriei publice, după un nivel record de 155,7 % din PIB preconizat pentru 2020.
Italy made some progress in ensuring that active labour market and social policies are effectively integrated and reach out to vulnerable groups; focusing investment-related economic policy on research and innovation and quality of infrastructure; making the public administration more effective; fostering bank balance sheet restructuring; and improving non-bank financing for smaller and innovative firms. 
Italia a înregistrat unele progrese în ceea ce privește integrarea efectivă a politicilor active de pe piața muncii și a politicilor sociale și aplicarea lor la grupurile vulnerabile; concentrarea politicii economice în materie de investiții asupra cercetării și inovării și asupra calității infrastructurii; eficientizarea administrației publice; promovarea restructurării bilanțurilor bancare; și îmbunătățirea finanțării nebancare pentru firmele mai mici și inovatoare.
Specifically, the Commission 2020 spring forecast projects GDP to decline by 9.5% in the current year, in particular as the lockdown measures put an abrupt break on private consumption and export markets shrink sharply, with tourism among the hardest-hit sectors. 
Mai precis, previziunile Comisiei din primăvara anului 2020 estimează o scădere a PIB-ului cu 9,5 % în anul în curs, în special deoarece restricțiile de deplasare a persoanelor au frânat brusc consumul privat, iar piețele exporturilor se contractă sever, turismul fiind unul dintre sectoarele cele mai afectate.
The direct budgetary impact of the latter is estimated at around 4.5% of GDP in 2020. 
Impactul bugetar direct al acestora din urmă este estimat la aproximativ 4,5 % din PIB în 2020.
Those factors are further clarified in Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97, which also provides that "any other factors which, in the opinion of the Member State concerned, are relevant in order to comprehensively assess compliance with the deficit and debt criteria and which the Member State has put forward to the Council and to the Commission" need to be given due consideration. 
Factorii respectivi sunt clarificați mai mult la articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, care prevede, de asemenea, că se ține seama în mod adecvat de „orice alți factori care, în opinia statului membru în cauză, sunt relevanți pentru evaluarea globală a respectării criteriilor privind deficitul și datoria și pe care statul membru i-a prezentat Consiliului și Comisiei".
The planned excess over the Treaty reference value would not be temporary based on the Commission 2020 spring forecast, which projects the deficit to remain above 3% of GDP in 2021. 
Depășirea preconizată a valorii de referință prevăzute în tratat nu ar fi temporară conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, care estimează că deficitul va rămâne peste 3 % din PIB în 2021.
Graph 1:Government debt-to-GDP ratio, Italy, % of GDP 
Graficul 1:Ponderea datoriei publice în PIB, Italia,% din PIB
The notified data show that Italy did not comply with the debt reduction benchmark in 2019 (see Table 1), as the gap to the benchmark is 7.4% of GDP. 
Datele comunicate indică faptul că Italia nu a respectat criteriul de referință privind reducerea datoriei în 2019 (a se vedea tabelul 1), întrucât diferența față de criteriul de referință este de 7,4 % din PIB.
The planned deficit for 2020 provides prima facie evidence of the existence of an excessive deficit as defined by the Stability and Growth Pact. 
Deficitul preconizat pentru 2020 furnizează elemente de probă prima facie privind existența unui deficit excesiv așa cum este definit în Pactul de stabilitate și de creștere.
In particular, while the debt position deteriorates as a result of the current COVID-19 crisis, the debt ratio in the baseline is expected to be on a sustainable (declining) trajectory over the medium term (Graph 1) 7 . 
6 În special, deși poziția datoriei se înrăutățește în urma crizei actuale de COVID-19, se preconizează că ponderea datoriei în scenariul de referință se va afla pe o traiectorie (în scădere) sustenabilă pe termen mediu 7 (graficul 1).
The latter factor is due to lower average sovereign bond yields in 2019 compared to 2018, which can be considered also as being the result of the positive market perception of budgetary measures adopted by Italy in December 2018 and July 2019 following a dialogue with the Commission. 
Al doilea indicator se datorează scăderii randamentelor medii ale obligațiunilor suverane în 2019 față de 2018, ceea ce poate fi considerat, de asemenea, ca fiind rezultatul percepției pozitive pe piață a măsurilor bugetare adoptate de Italia în decembrie 2018 și iulie 2019, în urma unui dialog cu Comisia.
The analysis thus suggests that prima facie the debt criterion is not fulfilled based on the 2019 outturn data. 
Analiza sugerează astfel că, prima facie, criteriul datoriei nu este îndeplinit potrivit datelor din 2019 privind execuția.
Moreover, the data for 2019 imply insufficient progress towards the debt reduction benchmark, which also provides evidence of a prima facie existence of an excessive deficit as defined by the Stability and Growth Pact. 
În plus, datele pentru 2019 arată progrese insuficiente în ceea ce privește criteriul de referință privind reducerea datoriei, ceea ce dovedește, de asemenea, existența, prima facie, a unui deficit excesiv, astfel cum este definit în Pactul de stabilitate și de creștere.
On the other hand, Italy made limited progress in shifting taxation away from labour, reducing tax expenditure and reforming the cadastral system; tackling undeclared work; supporting women's participation in the labour market; improving educational outcomes including through adequate and targeted investment and fostering upskilling; reducing the length of civil trials by enforcing and streamlining procedural rules; and improving the effectiveness of the fight against corruption by reforming procedural rules to reduce the length of criminal trials. 
Pe de altă parte, Italia a înregistrat progrese limitate în ceea ce privește reorientarea impozitării veniturilor salariale, reducerea cheltuielilor fiscale și reformarea sistemului cadastral; combaterea muncii nedeclarate; sprijinirea participării femeilor pe piața forței de muncă; îmbunătățirea rezultatelor educaționale prin investiții adecvate și cu obiective precise, precum și promovarea actualizării competențelor; reducerea duratei proceselor civile prin aplicarea și raționalizarea normelor procedurale; și îmbunătățirea eficacității luptei împotriva corupției prin reformarea normelor procedurale pentru a reduce durata proceselor penale.
On 13 July 2018, Italy was recommended to ensure that the nominal growth rate of primary government expenditure, net of discretionary revenue measures and one-offs, would not exceed 0.1% (‘the expenditure benchmark') in 2019, corresponding to a structural adjustment of 0.6% of GDP 3 . 
La 13 iulie 2018, Italiei i s-a recomandat să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare, fără măsurile discreționare în materie de venituri și măsurile cu caracter excepțional, nu va depăși 0,1 % în 2019 („criteriul de referință privind cheltuielile"), ceea ce corespunde unei ajustări structurale de 0,6 % din PIB.
Data notified by the Italian authorities on 22 April 2020 and subsequently validated by Eurostat 1 show that the general government deficit in Italy reached 1.6% of GDP in 2019, while general government gross debt stood at 134.8% of GDP. 
Datele comunicate de autoritățile italiene la 22 aprilie 2020 și validate ulterior de Eurostat 1 arată că deficitul public din Italia a ajuns la 1,6 % din PIB în 2019, în timp ce datoria publică brută a rămas la 134,8 % din PIB.
Specifically, real GDP growth decelerated from 1.7% in 2017 to 0.8% in 2018 and to 0.3% in 2019, thereby falling below potential growth in that year (0.6%), as the impact of a slowdown in global trade spread to the economy and was amplified by subdued domestic demand. 
Mai precis, creșterea PIB-ului real a scăzut de la 1,7 % în 2017 la 0,8 % în 2018 și la 0,3 % în 2019, ajungând astfel sub creșterea potențială din anul respectiv (0,6 %), deoarece impactul unei încetiniri a comerțului mondial s-a extins asupra economiei și a fost amplificat de o cerere internă scăzută.
According to the 2020 Stability Programme, Italy plans a deficit of 10.4% of GDP in 2020, while debt is planned at 155.7% of GDP. 
Conform Programului de stabilitate pentru 2020, Italia preconizează un deficit de 10,4 % din PIB în 2020, în timp ce datoria este planificată la 155,7 % din PIB.
It estimates the direct budgetary impact of these support measures at around 4.5% of GDP in 2020. 
El estimează la 4,5 % din PIB în 2020 impactul bugetar direct al acestor măsuri de sprijin.
As regards compliance with the debt criterion in 2019, the relevant factors considered are: (i) the observed macroeconomic conditions, whereby the slowdown recorded since 2018 can be argued to partly explain Italy's large gaps to compliance with the debt reduction benchmark; (ii) some progress with the implementation of growth enhancing structural reforms in past years; and (iii) the fact that there is no robust evidence of a significant deviation from the preventive arm in 2019 and over 2018 and 2019 taken together. 
În ceea ce privește respectarea criteriului datoriei în 2019, factorii relevanți considerați sunt: (i) condițiile macroeconomice observate, care permit să se considere că încetinirea înregistrată din 2018 explică parțial deficiențele mari ale Italiei în ceea ce privește respectarea criteriului de referință privind reducerea datoriei; (ii) unele progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a reformelor structurale de stimulare a creșterii în ultimii ani; și (iii) faptul că nu există dovezi solide privind o abatere semnificativă de la componenta preventivă în 2019 și în perioada 2018-2019.
The GDP deflator, in turn, increased from 0.7% in 2017 to 0.9% in 2018 and remained stable in 2019. 
Deflatorul PIB, în schimb, a crescut de la 0,7 % în 2017 la 0,9 % în 2018 și a rămas stabil în 2019.
Specifically, the debt-increasing "snowball effect" (1.8% of GDP in 2019, due to interest expenditure of around 3.4% of GDP and nominal GDP growth at 1.2%) was offset by the headline primary surplus (1.7% of GDP) and the very marginal debt-reducing impact of the stock-flow adjustment. 
Mai precis, efectul de „bulgăre de zăpadă" de creștere a datoriei (1,8 % din PIB în 2019, datorită cheltuielilor cu dobânzile de aproximativ 3,4 % din PIB și creșterii PIB-ului nominal la 1,2 %) a fost compensat de excedentul primar principal (1,7 % din PIB) și de efectul foarte marginal de reducere a datoriei al ajustării stoc-flux.
Overall, Italy's long-lasting macroeconomic slowdown, with nominal GDP growth below 2% since 2018, can be argued to partly explain the large compliance gap with the debt reduction benchmark in 2019. 
În ansamblu, se poate spune că încetinirea macroeconomică cu care se confruntă Italia de mult timp, cu o creștere a PIB-ului nominal mai mică de 2 % din 2018, explică parțial decalajul mare față de criteriul de referință privind reducerea datoriei din 2019.
Italy's government debt-to-GDP ratio stabilised at around 134.8% between 2018 and 2019. 
Ponderea datoriei publice în PIB a Italiei s-a stabilizat la aproximativ 134,8 % între 2018 și 2019.
Given the structural nature of the more positive revenue developments than expected on the basis of real GDP dynamics, an overall assessment thus highlights that there is no robust evidence that Italy was in significant deviation from the recommended adjustment path towards the medium-term budgetary objective in 2019 and over 2018 and 2019 taken together. 
Având în vedere natura structurală a evoluțiilor în materie de venituri mai pozitive decât se preconiza, pe baza dinamicii PIB-ului real, o evaluare globală subliniază astfel că nu există dovezi solide că Italia a avut o abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2019 și în perioada 2018-2019.
In its Communication, the Commission shared with the Council its view that, given the expected severe economic downturn resulting from the COVID-19 outbreak, the current conditions permit activation of the clause. 
În comunicarea sa, Comisia a împărtășit opinia Consiliului potrivit căreia condițiile actuale permit activarea clauzei având în vedere recesiunea economică gravă preconizată cauzată de epidemia de COVID-19.
Public investment is estimated to have slightly increased from around 2.1% of GDP in 2018 to around 2.3% in 2019, which is higher than the general government deficit recorded in 2019. 
Se estimează că investițiile publice au crescut ușor de la circa 2,1 % din PIB în 2018 la aproximativ 2,3 % în 2019, ceea ce este mai mult decât deficitul public înregistrat în 2019.
The headline deficit fell from 2.2% of GDP in 2018 to a historic low of 1.6% in 2019. 
Deficitul global a scăzut de la 2,2 % din PIB în 2018 la un nivel minim istoric de 1,6 % în 2019.
Italy's general government gross debt stood at 134.8% of GDP at the end of 2019, above the 60% of GDP Treaty reference value. 
Datoria publică brută a Italiei se ridica la 134,8 % din PIB la sfârșitul anului 2019, peste valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat.
The structural balance improved by 0.8 percentage points of GDP in 2019, thus pointing (after considering the unusual event clause) to compliance with the recommended adjustment towards the medium-term budgetary objective both in 2019 and over 2018-2019 taken together. 
Soldul structural s-a îmbunătățit cu 0,8 puncte procentuale din PIB în 2019, indicând astfel (după analizarea clauzei privind evenimentele neobișnuite) respectarea ajustării recomandate în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu atât în 2019, cât și în perioada 2018-2019.
Overall, the analysis suggests that the deficit criterion as defined in the Treaty and in Regulation (EC) No 1467/1997 is not fulfilled. 
Per ansamblu, analiza sugerează că criteriul deficitului, așa cum este el definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/1997, nu este îndeplinit.
In sum, the planned deficit for 2020 is above and not close to the 3%-of-GDP Treaty reference value. 
Pe scurt, deficitul preconizat pentru 2020 a depășit și a fost departe de valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat.
Once the 0.18% of GDP allowance granted under the unusual event clause is subtracted from the preventive arm requirement 4 , this leads to a deviation from the recommended adjustment path towards the medium-term budgetary objective of 0.4% of GDP, thus pointing to some deviation in 2019 and to a significant deviation over 2018-2019 taken together. 
După ce se scade abaterea de 0,18% din PIB acordată în temeiul clauzei privind evenimentele neobișnuite din cerința componentei preventive 4 , acest lucru conduce la o abatere de 0,4% din PIB de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, indicând astfel o oarecare abatere în 2019 și o abatere semnificativă în perioada 2018-2019.
Overall, the analysis leads to the conclusion that there is no sufficient evidence that the debt criterion as defined in the Treaty and in Regulation (EC) No 1467/1997 is or is not complied with. 
În general, analiza duce la concluzia că nu există suficiente dovezi în ceea ce privește respectarea sau nerespectarea criteriului datoriei, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/1997.
Hence, the analysis suggests that prima facie the deficit criterion for the purpose of the Treaty and Regulation (EC) No 1467/97 is not fulfilled. 
De aceea, analiza sugerează că, prima facie, criteriul deficitului în sensul tratatului și al Regulamentului (CE) nr. 1467/97 nu este îndeplinit.
According to the Stability Programme, Italy's general government deficit in 2020 is planned to increase to 10.4% of GDP, above and not close to the 3% of GDP Treaty reference value. 
Potrivit Programului de stabilitate, se preconizează că deficitul public al Italiei în 2020 va crește la 10,4 % din PIB, depășind și fiind departe de valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat.
Based on the 2020 Stability Programme, Italy's general government deficit is expected to reach 10.4% of GDP in 2020, above and not close to the Treaty reference value of 3% of GDP. 
Pe baza Programului de stabilitate pentru 2020, se preconizează că, în 2020, deficitul public al Italiei va atinge 10,4 % din PIB, depășind și fiind departe de valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat.
General government debt remained broadly stable at around 134.8% of GDP between 2016 and 2019, since the debt-increasing effect of interest expenditure (although on a decreasing trend) and stock-flow adjustments was largely offset by a consistent track record of headline primary surpluses and low yet positive nominal GDP growth. 
Datoria publică a rămas, în linii mari, stabilă, situându-se la aproximativ 134,8 % din PIB între 2016 și 2019, deoarece efectul de creștere a datoriei al cheltuielilor cu dobânzile (deși tendința este de scădere) și a ajustărilor stoc-flux a fost în mare măsură compensat de un bilanț coerent de excedente primare globale și de o creștere scăzută, dar pozitivă, a PIB-ului nominal. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că datoria publică a Italiei va crește de la 134,8 % din PIB în 2019 la 158,9 % în 2020, reflectând în principal dinamica PIB-ului și un sold primar care se așteaptă să devină negativ doar pentru a doua oară de la lansarea monedei euro.
Report prepared in accordance with Article 126(3) of the Treaty on the Functioning of the European Union 
Raport întocmit în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
Interest rates assumptions are set in line with financial market expectations. 
Ipotezele privind ratele dobânzilor sunt stabilite în conformitate cu așteptările pieței financiare.
The analysis presented in the previous sections already broadly covers the key factors put forward by the authorities. 
Analiza prezentată în secțiunile anterioare acoperă deja, în linii mari, principalii factori propuși de autorități.
In particular, compensation of employees and social transfers, including pensions, contributed to the rapid expansion of expenditure. 
În special, compensațiile acordate salariaților și transferurile sociale, inclusiv pensiile, au contribuit la creșterea rapidă a cheltuielilor.
Real GDP growth is projected according to the so-called EPC/OGWG T+10 methodology. 
Proiecția privind creșterea PIB-ului real este realizată în conformitate cu metodologia așa-numită „EPC/OGWG T+10".
Inflation is assumed to converge gradually to 2%. 
Se presupune că inflația se va apropia treptat de 2 %.
On 11 May 2020, the Spanish authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97. 
La 11 mai 2020, autoritățile spaniole au transmis o scrisoare privind factorii relevanți în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97.
The latter prevented the adoption of some planned revenue-increasing measures. 
Acesta din urmă a împiedicat adoptarea unor măsuri planificate de creștere a veniturilor.
In order to ensure continuous and effective progress towards compliance during the transition period, Spain should respect simultaneously the following two conditions: 
Pentru a asigura progrese continue și efective în direcția respectării acestui criteriu pe parcursul perioadei de tranziție, Spania trebuie să respecte simultan următoarele două condiții:
On substance, however, this does not point to fundamental differences in the overall assessment of the impact of the crisis on government expenditure. 
Cu toate acestea, în fond, acest lucru nu indică diferențele fundamentale în ceea ce privește evaluarea globală a impactului crizei asupra cheltuielilor publice.
(1) See Commission Staff Working Document SWD (2020) 508 final, 26.2.2020, "Country Report Spain 2020. 
(1) A se vedea documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD (2020) 508 final, 26.2.2020, „Country Report Spain 2020.
The transition period started in 2019 and will end in 2021. 
Perioada de tranziție a început în 2019 și se va încheia în 2021.
The medium-term fiscal outlook remains subject to high uncertainty. 
Perspectiva bugetară pe termen mediu continuă să fie marcată de un grad ridicat de incertitudine.
Beyond 2021, a gradual adjustment of fiscal policy is assumed, consistent with the EU economic and fiscal coordination and surveillance frameworks. 
După 2021, se presupune că va avea loc o adaptare treptată a politicii bugetare, în concordanță cu cadrele de coordonare și supraveghere economică și bugetară ale UE.