natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In view of this, the CHMP considered that patients treated concomitantly with two or more additional antiplatelet or anticoagulant agents (e.g. aspirin acetylsalicylic acid, clopidogrel, heparin, warfarin, acenocoumarol, dabigatran, rivaroxaban or apixaban) should not be treated with cilostazol-containing products. 
Datorită acestui fapt, CHMP a considerat că pacienţii trataţi concomitent cu doi sau mai mulţi agenţi antiplachetari sau de anticoagulare suplimentari [de exemplu, aspirină (acid acetilsalicilic), clopidogrel, heparină, warfarină, acenocoumarol, dabigatran, rivaroxaban sau apixaban] nu trebuie trataţi cu produse care conţin cilostazol.
The pharmacovigilance measures should be increased by submitting 6-monthly PSURs including safety reports focused on cardiovascular adverse events, haemorrhagic adverse events and off-label use. 
Măsurile de farmacovigilenţă trebuie sporite prin prezentarea RPAS la 6 luni, inclusiv a rapoartelor privind siguranţa concentrate asupra evenimentelor adverse cardiovasculare, a evenimentelor adverse hemoragice şi a utilizării fără respectarea indicaţiilor.
Data relating to quality of life assessments and responder analyses was considered in the assessment as these data give some insight into the issue of the clinical relevance of the treatment effect, which is complicated by the fact that patients are likely to have different levels of benefit depending on the severity of their intermittent claudication (IC) symptoms. 
În cadrul evaluării s-a ţinut cont de datele în legătură cu evaluarea calităţii vieţii şi de cele obţinute din analizele pacienţilor cu răspuns, deoarece aceste date permit o cunoaştere relativ mai bună a chestiunii relevanţei clinice a efectelor tratamentului, care este complicată de faptul că este probabil ca pacienţii să prezinte niveluri diferite ale beneficiilor în funcţie de severitatea simptomelor claudicaţiei intermitente (CI) de care suferă.
These included eight double-blind controlled phase III trials, two of which compared the efficacy of cilostazol with an active comparator (pentoxifylline) and placebo over 24 weeks. 
Acestea au inclus opt studii de fază III dubluoarbe, controlate, dintre care două au comparat eficacitatea cilostazolului cu un comparator activ (pentoxifilină) şi cu placebo timp de 24 de săptămâni.
• The Committee has reviewed all adverse drug reaction data and clinical trial data associated with Cilostazol; in particular the cardiovascular events and bleeding reactions. 
• comitetul a evaluat toate datele privind reacţiile adverse la medicament şi datele obţinute din studiile clinice asociate cu cilostazol, în special evenimentele cardiovasculare şi reacţiile hemoragice.
The experts were first asked to discuss the current standard approach to the clinical management of peripheral arterial occlusive disease (PAOD), the characteristics of the patients treated with cilostazol and the clinical relevance of the benefits of cilostazol. 
Experţilor li s-a cerut, în primul rând, să dezbată abordarea standard curentă a managementului clinic al bolii ocluzive arteriale periferice (BOAP), caracteristicile pacien ilor trataţi cu cilostazol şi relevanţa clinică a beneficiilor cilostazolului.
No major safety concerns were identified from the clinical trials. 
Din studiile clinice nu au reieşit motive majore de îngrijorare privind siguranţa.
This reduced dose has been shown to be clinically effective in clinical trials in patients using CYP3A4 or CYP2C19 inhibitors. 
Această doză redusă s-a dovedit a fi eficientă clinic în studiile clinice la pacienţii cărora li se administrau inhibitori ai CYP3A4 sau CYP2C19.
The study will also aim to quantify off-label use, describe dosage patterns and identify the medical specialties of physicians prescribing cilostazol. 
De asemenea, studiul va avea ca scop cuantificarea utilizării fără respectarea indicaţiilor, descrierea modelelor de dozare şi identificarea specialităţilor medicale ale medicilor care prescriu cilostazol.
The CHMP considered that causality was difficult to assess in these reports, especially given the level of confounding due to the background conditions in these patients. 
CHMP a considerat că, în aceste raportări, cauzalitatea a fost dificil de evaluat, mai ales dat fiind nivelul de confuzie datorat afecţiunilor preexistente la aceşti pacienţi.
Considering all available data on the safety and efficacy of cilostazol as well as the conclusions of the ad-hoc expert group meeting, the CHMP has agreed on a number of measures including the restriction of the indication to “second-line use, in patients in whom lifestyle modifications (including stopping smoking and [supervised] exercise programs) and other appropriate interventions have failed to sufficiently improve their intermittent claudication symptoms”, and the introduction of three new contraindications, in patients with history of severe tachyarrhythmia, patients treated concomitantly with two or more additional anti-platelet/anticoagulant agents and patients with unstable angina pectoris, myocardial infarction within the last 6 months, or a coronary intervention in the last 6 months. 
Analizând toate datele disponibile privind siguranţa şi eficacitatea cilostazolului, precum şi concluziile reuniunii ad-hoc a grupului de experţi, CHMP a fost de acord cu un număr de măsuri, inclusiv limitarea indicaţiei la „utilizare ca tratament de linia a doua la pacienţi la care modificările stilului de viaţă [inclusiv oprirea fumatului şi programe de exerciţii fizice (sub supraveghere)] şi alte intervenţii adecvate nu au reuşit să îmbunătăţească în mod suficient simptomele de claudicaţie intermitentă ale acestora”, şi cu introducerea a trei noi contraindicaţii la pacienţii cu antecedente de tahiaritmie severă, pacienţii trataţi concomitent cu doi sau mai mulţi agenţi anticoagulanţi/antiplachetari suplimentari şi la pacienţii cu angină pectorală instabilă, infarct miocardic în ultimele 6 luni sau o intervenţie coronariană în ultimele 6 luni.
The vasodilatory effects of cilostazol may also be mediated through an increase in cAMP. 
Efectele vasodilatatoare ale cilostazolului pot fi mediate, de asemenea, printr-o creştere a AMPc.
The experts were of the view that cilostazol has a beneficial effect in patients with limiting intermittent claudication who cannot manage an exercise program in getting such patients over “the first hurdle” that would then allow them to continue progression of their walking distance through exercise. 
Experţii au considerat că cilostazolul are un efect benefic la pacienţii cu claudicaţie intermitentă limitativă care nu pot gestiona un program de exerciţii fizice, prin trecerea acestor pacienţi peste „prima barieră”, ceea ce le-ar permite apoi să continue să crească distanţa parcursă pe jos prin exerciţii.
The efficacy of cilostazol has been evaluated in 14 clinical trials which enrolled more than 4000 intermittent claudication (IC) patients. 
Eficacitatea cilostazolului a fost evaluată în 14 studii clinice în care au fost înrolaţi mai mult de 4 000 de pacienţi cu claudicaţie intermitentă (CI).
However, it was noted that the activity of cilostazol as a phosphodiesterase enzyme (PDE-3) inhibitor raises a potential safety concern over cardiac arrhythmias that may result from the increase in resting heart rate (cilostazol has been demonstrated to increase heart rate by ~5.1 and ~7.4 beats per minute at the authorised doses). 
Totuşi, s-a reţinut faptul că activitatea cilostazolului ca inhibitor al enzimei fosfodiesterază (PDE-3) ridică un potenţial motiv de îngrijorare cu privire la aritmia cardiacă care poate apărea din creşterea ritmului cardiac la repaus (s-a demonstrat că cilostazolul creşte frecvenţa cardiacă cu ~5,1 şi ~7,4 bătăi pe minut la dozele autorizate).
A drug utilisation study conducted in one region of Spain found that patients receiving cilostazol were older and used more concomitant medications than those in the clinical trials. 
Print-un studiu privind utilizarea medicamentului, realizat într-o regiune a Spaniei, s-a constatat că pacienţii cărora li s-a administrat cilostazol erau mai în vârstă şi foloseau mai multe medicamente concomitent decât cei din studiile clinice.
A greater proportion of ‘completers' treated with cilostazol were classified as ‘responders' than those treated with placebo (39.6%, vs. 26.3% ) with ‘responders' defined as those patients whose walking distance had improved by 50% or more from baseline. 
O mare parte dintre „cei care au terminat tratamentul” şi au fost trataţi cu cilostazol au fost clasificaţi ca „pacienţi cu răspuns” faţă de cei trataţi cu placebo (39,6% faţă de 26,3%), „pacienţii cu răspuns” fiind definiţi ca acei pacienţi a căror distanţă parcursă pe jos a crescut cu 50% sau mai mult faţă de valoarea de referinţă.
• The Committee considers that the benefit of cilostazol is modest but that a statistically significant increase in walking distance compared with placebo has been shown in patients with intermittent claudication; 
• comitetul consideră că beneficiul cilostazol este modest, însă a fost demonstrată o creştere semnificativă statistic a distanţei parcurse pe jos, în comparaţie cu placebo, la pacienţii cu claudicaţie intermitentă;
The CHMP also recommended a dose reduction to 50mg bid of cilostazol during concomitant use with such medicines. 
De asemenea, CHMP a recomandat o reducere a dozei de cilostazol la 50 mg de două ori pe zi în timpul administrării concomitente a unor astfel de medicamente.
In addition, the MAH agreed to perform a mechanistic study to provide further insight into the effects on platelet aggregation of cilostazol with aspirin or clopidogrel and their consequences on bleeding time. 
În plus, deţinătorul autorizaţiei de introducere pe piaţă a fost de acord să realizeze un studiu mecanistic pentru a furniza o perspectivă suplimentară a efectelor asupra agregării plachetare a cilostazolului asociat cu aspirină sau clopidogrel şi a consecinţelor acestora asupra timpului de sângerare.
Finally The Committee agreed to drug utilisation studies to describe the characteristics of new users of cilostazol and the duration of the use of cilostazol and discontinuation patterns, and thereby to evaluate the effectiveness of the implemented risk minimisation measures; 
În final, comitetul a fost de acord ca studiile de utilizare a medicamentului să descrie caracteristicile noilor utilizatori ai cilostazolului şi durata utilizării cilostazolului şi tiparele de renunţare la tratament, pentru a evalua în acest fel eficacitatea măsurilor puse în aplicare pentru reducerea la minimum a riscurilor;
Also, cilostazol should only be initiated by physicians experienced in the management of intermittent claudication after suitability of treatment with cilostazol has been carefully considered, alongside other treatment options such a revascularisation. 
De asemenea, tratamentul cu cilostazol trebuie iniţiat numai de către medici cu experienţă în managementul claudicaţiei intermitente, după ce a fost analizat cu atenţie caracterul adecvat al tratamentului cu cilostazol, alături de alte opţiuni de tratament, cum ar fi revascularizarea.
In addition, considering its anti-platelet activity, cilostazol is expected to increase the risk of bleeding. 
În plus, având în vedere activitatea antiplachetară a acestuia, se preconizează ca cilostazolul să crească riscul de hemoragie.
• In view of the above safety concerns, the Committee agreed on a number of risk minimisation measures, including changes to the product information to strengthen the wording of the PI to reduce the risk of haemorrhagic events, cardiac events and potential drug-drug interactions (contra-indication in at-risk patients, recommendation of adjustment of the dose, strengthening of the warning to ensure suitability of the treatment with cilostazol). 
• având în vedere motivele de îngrijorare privind siguranţa de mai sus, comitetul a aprobat o serie de măsuri de reducere la minimum a riscurilor, inclusiv modificări ale informaţiilor referitoare la produs în vederea formulării cu mai multă fermitate a informaţiilor referitoare la produs pentru reducerea riscului de evenimente hemoragice, evenimente cardiace şi potenţiale interacţiuni medicament-medicament (contraindicarea la pacienţii cu risc, recomandarea ajustării dozei, întărirea avertismentului pentru asigurarea caracterului adecvat al tratamentului cu cilostazol).
The Committee is of the opinion, considering the metabolism of cilostazol, that there is a potential for interactions that could increase the risks associated with cilostazol. 
Ţinând cont de metabolismul cilostazolului, comitetul a considerat că există un potenţial de interacţiuni care ar putea creşte riscurile asociate cilostazolului.
In addition, a phase IV double-blind placebo-controlled efficacy study (PACE study), was performed also with pentoxifylline as active comparator. 
În plus, a fost realizat un studiu privind eficacitatea, dublu-orb, controlat cu placebo, de fază IV (studiul PACE), de asemenea, cu comparatorul activ pentoxifilină.
The second DUS will have the objective to evaluate the effectiveness of the proposed SmPC changes, educational initiatives and other implemented risk minimisation measures in terms of the mitigation of off-label use and adherence of prescribers to the SmPC, in comparison with baseline data. 
Al doilea studiu va avea ca obiectiv evaluarea eficacităţii modificărilor propuse pentru RCP, a iniţiativelor educaţionale şi a altor măsuri de reducere la minimum a riscurilor din punct de vedere al diminuării utilizării fără respectarea indicaţiilor şi al aderării medicilor care prescriu medicamente la RCP, comparativ cu datele de referinţă.
However, the pharmacological effects of cilostazol suggest that it may cause more serious cardiac arrhythmias in some patients. 
Totuşi, efectele farmacologice ale cilostazolului sugerează că, la unii pacien i, acesta poate produce aritmii cardiace mai grave.
A pooled meta-analysis of these trials using the ratio of geometric means for LOG (ACD at last visit/ACD at baseline) for cilostazol vs. placebo demonstrated a treatment effect of 1.15 (95% CI: 1.11 - 1.19) for ACD. 
O metaanaliză combinată a acestor studii, care a folosit raportul mediilor geometrice pentru LOG (DCA la ultima vizită/DCA iniţială) pentru cilostazol faţă de placebo, a demonstrat un efect al tratamentului de 1,15 (95% IÎ: 1,11-1,19) pentru DCA.
The results from clinical trials did not generate any signal of serious cardiac arrhythmic events, but a small number of serious events (ventricular tachycardia, electrocardiogram QT prolongation (including Torsade de Pointes)) were received from spontaneous sources/non-interventional studies and some of these were considered compatible with the chronotropic effects of cilostazol. 
Rezultatele obţinute din studiile clinice nu au generat niciun semnal de evenimente de aritmie cardiacă gravă, însă un număr redus de evenimente grave [tahicardie ventriculară, prelungirea intervalului QT pe electrocardiogramă (inclusiv torsada vârfurilor)] a fost primit din surse spontane/studii neintervenţionale, iar unele dintre acestea au fost considerate ca fiind compatibile cu efectele cronotropice ale cilostazolului.
• The Committee, as a consequence, concluded that the benefit-risk balance of cilostazol-containing medicinal products is positive under normal conditions of use only for second-line use, in patients in whom lifestyle modifications and other appropriate interventions have failed to sufficiently improve their intermittent claudication symptoms, and subject to the agreed risk minimisation measures, including changes to the product information. 
• în consecinţă, comitetul a concluzionat că raportul beneficiu-risc al medicamentelor care conţin cilostazol este pozitiv în condiţii normale de utilizare ca tratament de linia a doua, la pacienţii la care modificările stilului de viaţă şi alte intervenţii adecvate nu au reuşit să îmbunătăţească în mod suficient simptomele de claudicaţie intermitentă ale acestora şi sub rezerva măsurilor de reducere la minimum a riscurilor convenite, inclusiv a modificărilor informaţiilor referitoare la produs.
Given the increase in exposure to cilostazol resulting from concomitant use of CYP3A4 and CYP2C19 inhibitors (such as erythromycin, ketoconazole and omeprazole), the CHMP considered that there is a high potential for interactions with other medicinal products that could increase the risks associated with cilostazol and therefore considered that the SmPC wording in section 4.5 should be strengthened. 
Dată fiind creşterea expunerii la cilostazol rezultată din utilizarea concomitentă a inhibitorilor CYP3A4 şi CYP2C19 (cum sunt eritromicină, ketoconazol şi omeprazol), CHMP a considerat că există un potenţial ridicat de interac iuni cu alte medicamente care ar putea creşte riscurile asociate cilostazolului şi, prin urmare, a considerat că punctul 4.5 din RCP trebuie formulat cu mai multă fermitate.
Overall, the group was of the view that for a small group of patients with low risk of cardiovascular co-morbidities, limiting intermittent claudication who cannot manage initial exercise rehabilitation, or who are unsuitable for revascularisation, this drug may have a role. 
În general, grupul a considerat că acest medicament poate avea un rol pentru un grup mic de pacienţi cu risc redus de comorbidităţi cardiovasculare, cu claudicaţie intermitentă limitativă, care nu pot gestiona exerciţiile de reabilitare iniţiale sau care nu sunt potriviţi pentru revascularizare.
The primary endpoint in the nine efficacy trials (called mid-term trials) was maximum walking distance (absolute claudication distance - ACD), measured by exercise treadmill testing. 
Criteriul final primar de evaluare în cele nouă studii de eficacitate (denumite studii intermediare) a fost distanţa maximă parcursă pe jos (distanţa de claudicaţie absolută - DCA), măsurată prin testul de mers pe banda de alergat.
In all efficacy trials cilostazol showed a higher percentage improvement in ACD when compared with placebo and this was statistically significant in 6 of the 9 trials. 
În toate studiile de eficacitate, cilostazol a demonstrat un procent mai mare de creştere a DCA când a fost comparat cu placebo, iar acesta a fost semnificativ din punct de vedere statistic în 6 din cele 9 studii.
The increase in walking distance over baseline walking distance with cilostazol treatment was 35% higher than with placebo. 
Creşterea distanţei parcurse pe jos faţă de distanţa parcursă pe jos iniţială asociată tratamentului cu cilostazol a fost cu 35% mai mare decât cea asociată cu placebo.
The hazard ratio for mortality (cilostazol vs. placebo) was 0.94, 95% CI [0.63-1.39]. 
Riscul relativ al mortalităţii (cilostazol faţă de placebo) a fost de 0,94, IÎ 95% (0,63-1,39).
Secondary efficacy endpoints included painfree walking distance (initial claudication distance - ICD) measured by treadmill exercise; and Quality of Life assessments. 
Criteriile finale secundare de evaluare au inclus distanţa parcursă pe jos fără durere (distanţa de claudicaţie iniţială - DCI) măsurată prin mersul pe banda de alergat, precum şi evaluări ale calităţii vieţii.
The concerns relating to interactions with other medications (in particular CYP3A4 and CYP2C19 inhibitors) and the possibility of an increased risk for adverse effects have been addressed by the recommendation of a dose reduction to 50mg bid in patients taking concomitant medicines that inhibit these enzymes. 
Motivele de îngrijorare cu privire la interacţiunile cu alte medicamente (în special inhibitorii CYP3A4 şi CYP2C19) şi posibilitatea unui risc crescut de reacţii adverse au fost abordate prin recomandările de reducere a dozei la 50 mg de două ori pe zi la pacienţii cărora li se administrau medicamente concomitente care inhibă aceste enzime.
The WMD estimates a mean improvement from baseline for walking distance of 87.4m for cilostazol 100mg bid and 43.7m for placebo (p<0.0001) with a mean baseline walking distance of about 133m (66% improvement with cilostazol). 
DMP estimează o creştere medie a distanţei parcurse pe jos faţă de distanţa de referinţă de 87,4 m pentru cilostazol 100 mg de două ori pe zi şi de 43,7 m pentru placebo (p<0,0001), cu o distanţă medie de referinţă parcursă pe jos de aproximativ 133 m (66% creştere asociată cu cilostazol).
The range of improvement was between +28% to +100% for cilostazol, and -10% to +42% for placebo in the individual trials. 
În studiile individuale, intervalul de creştere s-a situat între +28% şi +100% pentru cilostazol şi între -10% şi +42% pentru placebo.
Safety data for cilostazol available from the efficacy trials (mid-term trials), the long-term safety trial CASTLE and stroke prevention studies, as well as case reports from spontaneous sources and noninterventional studies were considered in this review. 
În cadrul acestei evaluări au fost analizate datele privind siguranţa pentru cilostazol, disponibile din studiile de eficacitate (studii intermediare), din studiul CASTLE privind siguranţa pe termen lung şi din studiile de prevenire a accidentelor vasculare cerebrale, precum şi din raportările de cazuri provenite din surse spontane şi din studiile neintervenţionale.
Although clinical trial data did not substantiate safety concerns raised from spontaneous ADR reporting, the CHMP concluded that the risk of bleeding and some cardiovascular events including tachyarrhythmias cannot be excluded in at-risk patients. 
Deşi datele obţinute din studiul clinic nu confirmă motivele de îngrijorare privind siguranţa ridicate de raportările spontane de reacţii adverse la medicament, CHMP a concluzionat că riscul hemoragic şi anumite evenimente cardiovasculare, inclusiv tahiaritmii, nu pot fi excluse la pacienţii cu risc.
In order to minimise the risk of drug metabolism interaction, warnings have been introduced in the SmPC and it is now recommended to reduce the dose to 50mg bid in patients taking medicines that inhibit CYP3A4 or 2C19. 
Pentru a reduce riscul de interacţiune metabolică a medicamentului, au fost introduse avertismente în RCP, iar acum se recomandă reducerea dozei la 50 mg de două ori pe zi la pacienţii care iau medicamente ce inhibă CYP3A4 sau 2C19.
The Spanish authority's main concerns centred on reports received of cardiovascular reactions (including fatal cases of MI, angina pectoris and arrhythmias) and haemorrhagic reactions as well as drug interactions. 
Motivele principale de îngrijorare ale autorităţii spaniole s-au concentrat asupra rapoartelor primite cu privire la reacţii cardiovasculare (inclusiv cazuri letale de infarct miocardic, angină pectorală şi aritmie) şi la reacţii hemoragice, precum şi cu privire la interacţiuni medicamentoase.
Although a post-hoc analysis, the demonstration that the current accepted CV MACE in studies of new drugs (CV death, non-fatal MI and stroke) was statistically significantly lower in the treatment group was felt to give strong reassurance on CV safety. 
Deşi, într-o analiză post-hoc, demonstrarea faptului că EACM acceptate în prezent în studierea medicamentelor noi (deces de cauze cardiovasculare, infarct miocardic neletal şi accident vascular cerebral) a fost semnificativ mai mică din punct de vedere statistic în grupul de tratament, s-a considerat ca fiind foarte încurajatoare pentru siguranţa cardiovasculară.
The CHMP was therefore of the opinion that cilostazol has a statistically significant, albeit modest effect on walking distances in patients with IC and that some patients may benefit to a clinically relevant degree. 
Prin urmare, CHMP a considerat că cilostazolul are un efect semnificativ din punct de vedere statistic, chiar dacă modest, asupra distanţelor parcurse pe jos de către pacienţii cu CI şi că unii pacienţii pot prezenta beneficii la un nivel relevant din punct de vedere clinic.