natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On the other hand, in case of the future accession of Turkey to the European Union, Romania is the Member State with the best relations with Turkey. 
Pe de altă parte, în cazul aderării viitoare a Turciei la Uniunea Europeană, România este ţara comunitară care are cele mai bune relaţii cu Turcia.
4) The historiography regarding the history of the European construction is a continuously evolving area at the European level. 
4) Istoriografia referitoare la istoria construcţiei europene este un domeniu în continuă evoluţie la nivel european.
What do you deem to be the condition of this area in Romania bearing in mind the active involvement of the Romanian elites in the European issues between the two World Wars? 
Cum apreciaţi starea acestui domeniu în România ţinând seama de implicarea activă a elitelor româneşti interbelice în problematica europeană ?
Do you consider this area to be sufficiently present in the Romanian cultural environment? 
Consideraţi că acest domeniu este suficient de prezent în mediul cultural românesc?
The history of the European construction is ignored by the present Romanian elites which are fundamentally different from the elites of the period between the two World Wars. 
Istoria construcţiei europene este ignorată de elitele româneşti actuale, care se deosebesc fundamental de elitele interbelice.
I sadly see that the Romanian political and diplomatic world is less familiar with these concepts. 
Constat cu mâhnire că lumea politică şi diplomatică românească este mai puţin familiarizată cu aceste concepte.
5 As a member of the Board of Directors of the EIR, how do you assess the presence and role of the Institute on the Romanian public stage? 
5 În calitate de membru al Consiliului de administraţie al IER cum apreciaţi prezenţa şi rolul institutului pe scena publică din România?
What courses of action should the Institute approach in order to meet the new trends at the European level? 
Ce direcţii ar trebui să abordeze institutul pentru a veni în întâmpinarea noilor tendinţe la nivel european?
In my opinion, the Institute should be the place where debates on public issues such as those I talked about in my answer to the question regarding the history of the European construction take place. 
După părerea mea, ar trebui să fie locul în care să se dezbată public chestiuni precum cele evocate de mine în răspunsul la întrebarea privind istoria construcţiei europene.
Thank you! 
Mulţumim!
Interview conducted by Mihai Sebe 
Interviu realizat de Mihai Sebe
Răzvan Theodorescu is a cultural historian and art historian, university professor, member of the Romanian Academy, politician and senator from 2000 to 2008. 
Răzvan Theodorescu este istoric al culturii şi istoric de artă, profesor universitar, membru titular al Academiei Române, om politic şi senator în legislaturile 2000 - 2008.
On 9 February 1990, Răzvan Theodorescu was appointed president of the Romanian Radio-television, a position held until 1992. 
La data de 9 februarie 1990, Răzvan Theodorescu a fost numit în funcţia de preşedinte al Radioteleviziunii Române, funcţie ocupată până în 1992.
He was Minister of Culture in the government led by Adrian Năstase (2000 - 2004) 
A deţinut funcţia de ministru al Culturii în Guvernul Adrian Năstase (2000 - 2004).
On 14 December 2004 he was appointed member in the National College of the Institute of the Romanian Revolution of December 1989. 
La 14 decembrie 2004 a fost numit în funcţia de membru în Colegiul Naţional al Institutului Revoluţiei Române din Decembrie 1989.
In 2008 he was appointed Ambassador of the Alliance of Civilisations for Romania. 
În 2008 a fost desemnat ambasador al Alianţei Civilizaţiilor pentru România.
He has published more than 25 papers on history, Romanian and European art and over 600 articles in Romanian and foreign journals. 
A publicat peste 25 lucrări de istorie, artă românească şi europeană şi 600 de articole în reviste din ţară şi străinătate.
1) Recently, the French-German “couple” has published a letter in which it was required the establishment of a Competitiveness Pact. 
De curând „cuplul” franco-german a publicat o scrisoare în care se făcea apel la instituirea unui Pact pentru competitivitate.
What do you think about this initiative? 
Care este opinia dumneavoastră cu privire la această iniţiativă?
What is the attitude of the current presidency of the European Union on this subject? 
Care este atitudinea Preşedinţiei curente a Uniunii Europene în legătură cu acest subiect?
Any initiative that aims at building the Economic Union is welcomed. 
Orice iniţiativă care urmăreşte construirea Uniunii economice este binevenită.
Angela Merkel and Nicolas Sarkozy have decided to take action: they proposed a Competitiveness Pact. 
Angela Merkel şi Nicolas Sarkozy au decis să aibă iniţiativa: ei au propus un Pact pentru competitivitate.
After hesitating, Germany has thus confirmed its interest in consolidating the EMU. 
După o ezitare iniţială, Germania a confirmat cu această ocazie interesul său pentru consolidarea UEM​[1]​.
We must fully support the principle of such a Pact which, unlike the inefficient technocratic exercises of the “open method of coordination”, will be carried out as a “reinforced cooperation” over clear engagements. 
Noi trebuie să susţinem pe deplin principiul unui astfel de Pact care, spre deosebire de exerciţiile tehnocratice ineficiente ale „metodei deschise de coordonare”, va lua forma unei „cooperări întărite” cu privire la angajamente concrete.
Although such an initiative is often criticised as some sort of French-German “diktat”, we must remember that it is an open one and I'm happy that Romania and five other countries outside the euro area have accepted to participate to it. 
Cu toate că o astfel de iniţiativă este adesea criticată ca fiind un fel de „dictat” franco-german, trebuie să reamintim că este o iniţiativă deschisă şi mă felicit pentru faptul că România ca şi alte cinci ţări care nu sunt membre ale zonei euro au acceptat să participe la aceasta.
The fact that heads of states show interest in this central issue of competitiveness and convergence will create a greater “ownership” of national bodies and their political decision-makers. 
Faptul că şefii de stat manifestă interes pentru problematica centrală a competitivităţii şi a convergenţei va genera o mai mare asumare de către colectivităţile naţionale şi de către responsabilii lor politici.
They will no longer be able to complain of the “Brussels' constraint”, as it has often been the case with the Strategy of Lisbon. 
Aceştia nu se vor mai putea plânge de „constrângerea Bruxelles-ului”, cum s-a întâmplat adesea pentru Strategia de la Lisabona.
The European Council gave green light at the March 24th summit. 
Consiliul European şi-a dat acceptul cu ocazia summit-ului din 24 martie.
2) Why do we need a Competitiveness Pact? 
De ce avem nevoie de un astfel de Pact de competitivitate?
Aren't the present policies enough? 
Politicile actuale nu sunt oare suficiente?
For a country, to be competitive means to be able to produce in order to cover the internal demand and the export. 
Pentru o ţară, a fi competitivă înseamnă a putea produce pentru a răspunde cererii interne şi exportului.
There can be deficits, but they can't be financed indefinitely by others. 
Putem avea deficite dar acestea nu pot fi finanţate la nesfârşit de alţii.
Solidarity is necessary but it has to be subjected to competitiveness efforts. 
Solidaritatea este necesară dar trebuie să fie condiţionată de eforturi spre competitivitate.
Or, the coordination of the economic policies didn't exist during the 2000's and the competitiveness divergences among the Member States got worse. 
Însă coordonarea politicilor economice a fost inexistentă în anii 2000 şi diferenţele de competitivitate dintre statele membre s-au agravat.
They weaken the Monetary Union and threaten to disintegrate the European Union. 
Acestea fragilizează Uniunea monetară şi ameninţă Uniunea Europeană cu dezintegrarea.
The experience has shown that, at EU level, it isn't possible to seriously advance in 27 in the field of national policy coordination. 
La nivelul UE, experienţa a demonstrat că nu există nicio posibilitate de a avansa în mod serios în formula de 27 în materie de coordonare a politicilor naţionale.
There are always states - one or more - that refuse or keep the distance. 
Există întotdeauna un stat sau mai multe care refuză sau care stau deoparte.
And that's what creates the interest for the Pact among the volunteers. 
De unde şi interesul Pactului între state care au această voinţă.
However, the cooperation among governments doesn't exempt from the Community way, on the contrary. 
Cu toate acestea, cooperarea interguvernamentală nu se îndepărtează deloc de calea comunitară, ba dimpotrivă.
The Commission must cooperate with the Member States and concentrate on its role: redevelopment of the internal market, banking and financial regulation, consolidation of the European budget. 
Comisia trebuie să coopereze cu statele şi să se concentreze asupra propriul său rol: reînnoirea pieţei interne, reglementarea financiară şi bancară, consolidarea bugetului european.
3) The liberal group in the European Parliament has criticised the present project for a Competitiveness Pact and has offered its own solutions. 
Gruparea liberală din Parlamentul European a criticat proiectul Pactului pentru competitivitate oferind totodată propriile soluţii.
The socialists seem to do the same thing. 
Socialiştii par să facă acelaşi lucru.
How are their visions different from the proposed project? 
Cum diferită viziunea lor faţă de proiectul propus?
The liberal group opposes the intergovernmental method to the Community method while in my opinion and as I have shown, it is necessary to walk on two feet. 
Gruparea liberală opune metoda interguvernamentală metodei comunitare pe când, în opinia mea, după cum tocmai am arătat, trebuie să înaintăm folosindu-le pe ambele.
These conflicts of prerogatives are not relevant for the citizens; it is the content of the Pact that counts. 
Aceste conflicte de prerogative nu îi interesează pe cetăţeni, conţinutul Pactului fiind ceea ce contează.
The Socialist Project for Competitiveness and employment is about economic governance directed towards a greater growth with more social guarantees. 
Proiectul socialist pentru competitivitate şi ocupare a forţei de muncă predică o guvernanţă economică îndreptată către un plus de creştere, cu garanţii sociale.
We support the will to combine competitiveness with the demand of solidarity. 
Noi susţinem voinţa de a asocia competitivităţii exigenţa solidarităţii.
But the problem with this project is that it seems locked on the protection of national social rights. 
Dar problema acestui proiect este că pare a fi crispat pe protecţia drepturilor sociale naţionale.
It is very conservative in this regard while the issue is to renew our social systems faced with new needs and globalization. 
Este suficient de conservator în această privinţă, în vreme ce problema este să reînnoim sistemele noastre sociale conform noilor nevoi şi în cadrul mondializării.
What impact will it have over the present situation? 
Ce aduce în plus faţă de primele versiuni ale Pactului pentru competitivitate?
It's true. 
Este corect aşa.
The definition of competitiveness principles is clear and, at this point, nothing has been imposed. 
Definirea principiilor pentru competitivitate este clară şi în această fază nu este impus nimic.
Each country will establish its priorities and will compare itself to the others: it's good. 
Fiecare stat membru îşi va defini priorităţile şi se va compara cu celelalte: este bine.
Hence, the impact will depend on the efforts of each country. 
Impactul va depinde aşadar de eforturile fiecăruia.
The Pact is fragile: its creation needs great social dialogue, political tenacity. 
Pactul este fragil: realizarea sa necesită un dialog social puternic, o perseverenţă politică.
Courage and responsibility are necessary too. 
Trebuie curaj şi un spirit de răspundere.
5) How do you see the future evolution of the euro area? 
Ce evoluţie aveţi în vedere pentru viitorul zonei euro?
Contrary to some pessimistic voices, I think that the governments of the euro area will do everything they can to avoid its dissolution. 
Contrar anumitor discursuri apocaliptice, consider că guvernele din zona euro vor face totul pentru a evita disoluţia sa.
Indeed, this would have a much too big political, economic and social cost for all the European states, including Germany. 
Aceasta ar avea în fapt un cost politic şi economic mult prea grav pentru ansamblul statelor europene, inclusiv Germania.
A step towards more cooperation and convergence is a positive signal. 
Un pas în direcţia unei mai mari cooperări şi convergenţe este aşadar un semnal pozitiv.
But the pressure on the present governments of the euro area is not without threats for this process. 
Dar presiunile puse asupra guvernelor actuale din zona euro nu sunt lipsite de ameninţări la adresa acestui proces.
We must support it! 
Trebuie să îl susţinem!
Interview by Mihai Sebe 
interviu realizat de Mihai Sebe
Philippe HERZOG is a Professor of economics, former student of the École Polytechnique and of the Ecole Nationale de Statistique et d'Administration Economique (ENSAE). 
Philippe HERZOG, 70 ani, fost elev al Şcolii Politehnice şi al Şcolii Naţionale de statistică şi Administraţie economică (ENSAE), este profesor de ştiinţe economice.
Philippe Herzog started his career in 1964 at the National Institute for Statistics and Economic Studies (INSEE) where he contributed to the first French model of economic forecast. 
Philippe HERZOG şi-a început cariera în anul 1964 la Institutul Naţional de Statistică şi Studii Economice (INSEE), unde a contribuit la dezvoltarea primului model francez de previziune economică.
From 1969 to 2003 he taught economics at many universities, among which we can mention Paris-X Nanterre. 
Din 1969 până în 2003 a predat economia în numeroase universităţi, printre care amintim Paris-X Nanterre.
He joined the French Communist Party (FCP) and was elected member of the Political Bureau in 1979, managing the economic section and the “Economics and politics magazine”; from this position he became one of the authors of the Common Programme of the Left, in the 1970's, programme that promoted an increased participation of the employees in the management of the undertakings. 
S-a alăturat Partidului Comunist Francez (PCF) şi a fost ales membru al biroului politic în anul 1979, dirijând secţia economică şi revista „Economie şi politică”; în această calitate, a fost unul din autorii Programului comun de stânga, în anii ‘70, program ce promova o participare sporită a salariaţilor la conducerea întreprinderilor.
He left the FCP in 1996. 
În 1996 a părăsit PCF.
Between 1982 and 1988 he was a member of the National Planning Commission and between 1984 and 1989 a member of the Economic and Social Council. 
Între 1982 şi 1988 a fost membru al Comisiei naţionale de planificare, iar între 1984 şi 1989, a fost membru al Consiliului economic şi social.
Supporter of the European integration, European deputy (1989 - 2004), he had several positions: president of the Committee on External Economic Relations, and vice-president of the Committee on Economic and Monetary Affairs and vice-president of the EU-USA delegation; his contributions within the European Parliament concern the Public Interest Services, the promotion of the social dialogue and the participation of citizens to the institutional system. 
Militant pentru integrarea europeană, este ales în funcţia de Deputat european în anul 1989, pe care o deţine până în 2004 şi ocupând funcţiile de preşedinte al comisiei de relaţii economice externe, vice-preşedinte al comisiei pentru afaceri economice şi monetare şi vice-preşedinte al delegaţiei Europa - Statele Unite; contribuţiile sale în cadrul Parlamentului European se referă la Serviciile de interes general, la promovarea dialogului social şi la participarea cetăţenilor la sistemul instituţional.
In 1991 he founded the association Confrontations Europe (http://www.confrontations.org (​http:​/​​/​www.confrontations.org​)), “a laboratory offering reflections and ideas about the changes currently taking place in Europe and worldwide and making proposals for the social, economic and political transformations”. 
În anul 1991 fondează asociaţia Confrontations Europe (http://www.confrontations.org (​http:​/​​/​www.confrontations.org​)) care se doreşte un „laborator ce furnizează reflecţii şi idei despre schimbările care se produc în prezent în Europa şi în lume şi formulează propuneri pentru transformările socio-economice şi politice”.
Philippe Herzog is the author of many books, the most recent being “Une tâche infinie - fragments d'un projet politique européen”. 
Philippe HERZOG este autorul a numeroase lucrări, cea mai recentă lucrare a sa intitulându-se „Une tâche infinie - fragments d'un projet politique européen”.
As a supporter of a single act for consolidating the internal market and defining a political dynamics for the European Union, Philippe Herzog became, in 2010, special adviser to Michel BARNIER, European Commissioner for Internal Market and Services. 
Susţinând un act unic în vederea consolidării pieţei interne şi definirii unei dinamici politice pentru Uniunea Europeană, Philippe HERZOG ocupă din anul 2010, funcţia de consilier special pe lângă Michel BARNIER, Comisar European pentru piaţa internă şi servicii.
“Romania - France: together in Europe”. 
^1 Uniunea Economică şi Monetară
Member of the Board of Directors of the European Institute of Romania 
Membră a Consiliului de administraţie al Institutului European din România
1 The today's society is in perpetual movement, the young segment being the most dynamic, a fact which determined the European Commission to declare 2011 as the European Year of Volunteering. 
1 Societatea de astăzi este în perpetuă mişcare, sectorul tânăr fiind cel mai dinamic, fapt care a determinat Comisia Europeană să declare anul 2011 drept Anul european al voluntariatului.
How do you evaluate the involvement of the young people in voluntary activities and what do you think are the most attractive areas for such actions? 
Cum apreciaţi implicarea tinerilor în activităţi de voluntariat şi care consideraţi că sunt cele mai atractive domenii pentru astfel de acţiuni?
By declaring 2011 the European Year of Volunteering, the European Commission aimed to honour the European citizens of all ages who practise this form of civic generosity and, at the same time, to highlight the need to implement public policies to encourage voluntary activities, especially among young people. 
Prin declararea anului 2011 Anul european al voluntariatului, Comisia Europeană a avut în vedere omagierea cetăţenilor europeni, de toate vârstele, care practică această formă de generozitate civică şi, totodată, să readucă în prim plan necesitatea de a implementa politici publice de încurajare a voluntariatului, îndeosebi în rândul tinerilor.
Among the European states, regions, nations, there are differences as regards the tradition and culture of volunteering. 
Între diferitele state, regiuni, naţiuni europene există diferenţe de tradiţie şi cultură a voluntariatului.
We often complain that in our country the volunteering is limited. 
Adesea ne plângem că la noi voluntariatul este limitat.
If in Romania there were reliable statistics on the size of the phenomenon we would be positively surprised. 
Dacă în România am avea statistici credibile privind amploarea fenomenului, am avea surprize pozitive.
The volunteering happens often in the Romanian society, from the employees who do unpaid overtime, to the passionate people involved in the ecological campaigns, in the social, sporting, cultural and philanthropic projects. 
Voluntariatul este frecvent în societatea românească, de la salariaţii care fac ore suplimentare neretribuite, la pasionaţii din campaniile ecologice, din proiectele sociale, sportive, culturale şi de binefacere.
What we lack is organising and registering this voluntary activity. 
Ceea ce ne lipseşte este ordonarea şi înregistrarea acestui voluntariat.
2011 is an invitation to celebrate the volunteers, mostly anonymous, to include the pro-volunteering education in the school curriculum, to convince the associations and foundations to specialize in attracting and motivating volunteers. 
Anul 2011 însemnă o invitaţie să-i celebrăm pe voluntari, cel mai adesea anonimi, să includem educaţia pentru voluntariat în curriculumul şcolar, să convingem asociaţiile şi fundaţiile să se profesionalizeze în atragerea şi motivarea voluntarilor.
I personally think that the Romanian youth shows more openness towards volunteering than ten years ago and they are not avoiding even the difficult area of militancy, such as human rights, fight against corruption, defending the diversity. 
Personal găsesc că tinerii români sunt mai deschişi spre voluntariat decât în urmă cu zece ani şi nu lipsesc nici chiar din domeniile dificile ale militantismului, cum sunt drepturile omului, lupta anticorupţie, apărarea diversităţii.
2 The freedom of religion is one of the basic freedoms of democracy. 
2 Libertatea de religie este una din libertăţile de bază ale democraţiei.
In your opinion, what is the degree of religious freedom in Romania, specifying at the same time whether Romania is a secular or a religious state. 
După părerea dvs., care este gradul de libertate religioasă în România, specificând totodată dacă România este un stat laic sau un stat religios.
De iure, Romania is a secular state. 
De iure, România este un stat laic.
The constitution provides for the autonomy of the cults, but this principle is only partially found in the laws governing the functioning of the cults. 
Constituţia consacră autonomia cultelor, dar acest principiu e reluat doar parţial în legile care guvernează funcţionarea cultelor.
For example, the limitation in the number of cults, or favouring some cults over others, present in our country, is against what is happening in Europe at the moment. 
De exemplu, nu se înscriu în practica europeană actuală nici limitarea numărului cultelor, nici favorizarea unora în detrimentul altora, practici prezente la noi.
It was natural for the state to be willing to provide moral and material compensation for the cults after half a century of state atheism. 
Este firesc ca statul să fi dorit să asigure despăgubirea morală şi materială a cultelor după o jumătate de secol de ateism de stat.
But the relation between the state and the church went beyond mere historical reparation. 
Numai că relaţia dintre stat şi biserică a depăşit simpla reparaţie istorică.
More and more often we ask ourselves if Romania is still, de facto, a secular state. 
Ne punem tot mai des întrebarea dacă România mai este, de facto, stat laic.
The model chosen for financing the cults, the involvement of cults, particularly of the orthodox one in the overly festive national events, the confessional nature of teaching religion in schools, the omnipresence of religious symbols in public administration show incapacity of promoting a balanced solution: it would have been ideal that neither the autonomy of the cults, nor the neutrality of the state were affected. 
Modelul ales pentru finanţarea cultelor, implicarea cultelor, a celui ortodox îndeosebi, în festivismul naţional, caracterul confesional al predării religiei în şcoli, omniprezenţa simbolurilor religioase în administraţia publică, ilustrează incapacitatea promovării unei soluţii echilibrate: ideal ar fi fost ca nici autonomia cultelor, nici neutralitatea statului să nu fie afectate.
The minority cults have repeatedly denounced the discriminatory and biased measures of the majority orthodox church. 
Cultele minoritare au denunţat repetat măsurile discriminatorii şi părtinirea bisericii ortodoxe majoritare.
One of these intolerable situations is the failure to return the goods seized by the communists to the Romanian Church United with Rome, Greek-Catholic, an abuse unmatched in the European Union. 
Una din aceste situaţii intolerabile este neretrocedarea bunurilor confiscate de regimul comunist Bisericii Române Unite cu Roma, Greco-Catolică, un abuz fără pereche în Uniunea Europeană.