natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Additionally, the rate of RDI results absorption and also the increased crossdisciplinarity as a support of new market products/services diminishes substantially the “recovery” period of the investment in education but still maintains high also the demand for lifelong learning. 
În plus, ritmul absorbţiei rezultatelor CDI şi accentuarea interdisciplinarităţii ca suport al unor noi produse/servicii de piaţă reduce substanţial durata de “recuperare” a investiţiei în educaţie, dar menţine ridicată şi cererea pentru învăţare pe tot parcursul vieţii.
Thus, the investment in education both public and private (through the business environment, but also the personal one) becomes indispensable for a society aiming to close the important gaps against EU performances. 
Prin urmare, investiţia in educaţie, atât publică cât şi cea privată (prin mediul de afaceri dar şi personală) devine indispensabilă pentru o societate care doreşte recuperarea decalajelor importante faţă de performanţele UE, din care face parte.
4 What is lacking in the youths' training for the labour market? 
4 Ce lipseşte în prezent în privinţa pregătirii tinerilor pentru piaţa muncii?
Currently we are talking about the need of actual knowledge and competencies for the labour market, but also about the anticipatory character of education in order to meet the labour demand. 
În prezent vorbim despre nevoia de cunoştinţe şi competenţe reale pentru piaţa muncii dar şi de caracterul anticipativ al educaţiei pentru a veni în întâmpinarea cererii de muncă.
As result, a balance is required between the two major objectives of education and this, as a background issue, with differences on educational levels and training forms. 
Prin urmare, este nevoie de un echilibru între cele două obiective majore ale educaţiei, şi aceasta ca problemă de fond, cu diferenţe pe niveluri educaţionale şi forme de pregătire.
The education system must train the young graduate for professional life, active citizenship and sustainable human development. 
Sistemul educaţiei trebuie să pregătească tânărul absolvent pentru viaţa profesională, cetăţenie activă şi dezvoltare umană durabilă.
These aspects are not formal; they mean at least real competencies (generic and professional, specific), knowledge for today and tomorrow and participative behaviour/attitude. 
Aceste aspecte nu sunt formale, înseamnă cel puţin competenţe reale (generice şi profesionale, specifice), cunoştinţe pentru azi şi pentru mâine şi comportament/atitudine participativă.
Currently, the Romanian school offers these much too less, and the young graduate is vulnerable when facing the requirements of active life. 
Şcoala românească în prezent oferă prea puţin din acestea, tânărul absolvent este vulnerabil în faţa cerinţelor vieţii active.
As a consequence, there is a lack of realism, concreteness of needs, correct perception and proactive attitude for adjustment. 
Prin urmare lipseşte realismul, concreteţea nevoilor, perceperea corectă şi atitudinea pro-activă pentru adaptare.
The school is much too far from the business environment and life's needs but also from its vocation of promoting excellence and supporting innovation for developing some attractive professional careers. 
Şcoala este prea departe de mediul de afaceri şi nevoile vieţii, dar şi de menirea sa de a promova excelenţă şi a susţine inovaţia, ca suport al dezvoltării unor cariere profesionale atractive.
5 Which are the main deficiencies of the National Education Law Draft as concerns the professional competencies training among the youths? 
5 Care sunt principalele deficienţe ale proiectului legii educaţiei naţionale în privinţa formării competenţelor profesionale în rândul tinerilor?
The great advantage of the current draft is that it firmly stipulates the need of integrating education under all its forms (formal, informal and non-formal) and of acknowledging, as a principle, the role of education in supporting professional development of active population as an important support in the individuals' education for life. 
Marele merit al proiectului actual este de preciza ferm nevoia unei educaţii integratoare, în toate formele sale (educaţie formală, informală şi non-formală) şi de a recunoaşte principial rolul educaţiei în susţinerea dezvoltării profesionale a populaţiei active, ca suport important în educaţia indivizilor pentru viaţă.
But, in order to be successfully implemented and avoiding to remain a simple reform exercise, at least the following would be required: associating this framework law to some clear and concrete enforcement regulations, particularly as regards the coherence between the education systems and professional training levels; preparing implementation under all its forms; developing a real implementation strategy based on multiannual programmes and adequate financing, by supporting flexibility (yet also by maintaining educational performance requirements) of some open and inclusive lifelong educational paths as a support for social cohesion and sustainable human progress. 
Pentru a fi însă implementată cu succes şi a nu rămâne doar un simplu exerciţiu de reformă ar fi necesare cel puţin următoarele: asocierea acestei legi cadru a unor reglementări clare şi concrete de aplicare, cu deosebire în ceea ce priveşte coerenţa între sistemele educaţionale şi nivelurile de pregătire profesională; pregătirea implementării sub toate aspectele sale; elaborarea unei strategii reale a implementării cu programe multianuale şi finanţare adecvată, cu susţinerea flexibilităţii (dar cu menţinerea exigenţelor de performanţă educaţională) unor parcursuri educaţionale deschise şi incluzive, pe toată perioada vieţii, ca suport pentru coeziune socială şi progres uman sustenabil.
Also, we should maintain the performance educational components that already exist and associate financing schemes to the financial power of sustaining education, households and economic agents. 
De asemenea trebuie să menţinem componentele educaţionale performante care deja există şi să asociem schemele de finanţare cu puterea financiară de susţinere a educaţiei a gospodăriilor şi a agenţilor economici.
With a national minimum wage of about 142 Euros/month and an average income among the lowest in EU-27, with an investment of the business environment in education that ensures the continuing vocational training of only 1.7% of the personnel, a performance lifelong learning educational system cannot be built. 
Cu un salariu minim pe economie de cca 142 euro/lună şi un câştig mediu între cele mai reduse din UE27, cu o investiţie a mediului de afaceri în educaţie care asigură formarea profesională continuă doar a 1,7% din personal nu se poate construi un sistem de educaţie pe tot parcursul vieţii performant.
The education reform exceeds the period of a legislative mandate and therefore political consensus is required associated with firmness and implementation continuity, with monitoring and periodical assessment followed by adjustment/improvement. 
Reforma educaţiei excede perioada unui mandat legislativ şi de aceea este nevoie de consens politic asociat cu fermitate şi continuitate în implementare, cu monitorizare, evaluare periodică şi ajustare/perfecţionare.
The Treaty of Lisbon - the victory of a necessary compromise 
Tratatul de la Lisabona - victoria unui compromis necesar
On 1 December 2009, when the Treaty of Lisbon entered into force, a new chapter from the epic of the most recent, vast and complex process of reform of the institutions and EU decision making mechanisms took an end. 
La data de 1 decembrie 2009, odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, s-a încheiat un nou capitol din epopeea celui mai recent, amplu şi complicat proces de reformă a instituţiilor şi mecanismelor decizionale ale Uniunii Europene.
The enthusiasm which accompanied the moment of signing in Rome, five ears ago, the Treaty establishing a Constitution for Europe left place for a feeling of liberation from an incertitude with elements of consensus and stability thoroughly analised and conserved by very pragmatic political assessments. 
Entuziasmul care a însoţit momentul semnării la Roma, în urmă cu cinci ani, a Tratatului de instituire a unei Constituţii pentru Europa a lăsat loc sentimentului de eliberare dintr-o incertitudine cu elemente de consens şi stabilitate îndelung analizate şi conservate prin calcule politice extrem de pragmatice.
A long obstacle course towards new opportunities 
O lungă cursă cu obstacole către noi oportunităţi
Which was the almost eight years long itinerary which led to this ”victory” in weighting the constitutional aspirations of the European Union? 
Care a fost itinerariul de aproape opt ani care a condus către această „victorie” în ponderarea aspiraţiilor constituţionale ale Uniunii Europene?
A Convention on the Future of Europe, a few Intergovernmental Conferences intended for negotiating and renegotiating what is to remain a symbol-document for the Community constitutional ambitions, the signing of the Treaty establishing a Constitution for Europe, followed by the long obstacle course of ratifications, a process of reflection which inclined the balance towards the minimal scenario of saving the elements of institutional reform provided for in the defunct constitutional treaty are some of the steps taken towards the acceptance of the present version of the Reform Treaty. 
O Convenţie asupra Viitorului Europei, câteva Conferinţe Interguvernamentale consacrate negocierii şi renegocierii a ceea ce va rămâne un document-simbol pentru ambiţiile constituţionale comunitare, semnarea Tratatului de instituire a unei Constituţii pentru Europa, urmată de lunga cursă cu obstacole a ratificărilor, un proces de reflecţie care a înclinat balanţa către scenariul minimalist al salvării elementelor de reformă instituţională prevăzute în defunctul tratat constituţional sunt numai câţiva dintre paşii parcurşi către agrearea actualei versiuni a Tratatului de Reformă.
Its ratification at the end of two years, marked by a public rejection, as well as by an increase of the euro-indifference and euro-scepticism level is, no doubt, a welcomed and necessary outcome. 
Ratificarea acestuia la capătul a doi ani de zile, marcaţi de o respingere populară, precum şi de o creştere a cotei de euro-indiferenţă şi euro-scepticism este, fără îndoială, un deznodământ aşteptat şi necesar.
It will allow, but not guarantee, a better and more coherent functioning of the Community institutional and decision making system, a reduction of the frequently diagnosed European democracy deficit, offering at the same time the premises for outlining a more unitary, more credible and better equipped external profile of the EU on the international stage. 
Acesta va permite, nu însă şi garanta, o mai bună şi mai coerentă funcţionare a sistemului instituţional şi decizional comunitar, o reducere a frecvent diagnosticatului deficit democratic european, oferind totodată şi premisele conturării unui profil extern mai unitar, mai credibil şi mai bine echipat al Uniunii în arena internaţională.
The institutional innovations introduced by the Treaty of Lisbon - the stable Presidency of the European Council, the High Representative for Foreign Affairs and Security Policy, the reduction in size of the Commission and the reduction of the number of MEPs, strengthening the powers of the European legislative body and of the national parliaments, amending the voting rules in the Council and expanding the scope of the qualified majority, simplifying the reinforced cooperation mechanism, etc. - represent some of the instruments offered by the treaty for a more profound comprehension of the European integration and for strengthening the role of the EU in a world which is predominantly multipolar. 
Inovaţiile instituţionale introduse de Tratatul de la Lisabona - preşedinţia stabilă a Consiliului European, Înaltul Reprezentant pentru politică externă şi securitate, reducerea taliei Comisiei şi a numărului de euro-deputaţi, consolidarea puterilor legislativului european şi a parlamentelor naţionale, modificarea regulilor de vot în Consiliu şi extinderea ariei de aplicare a majorităţii calificate, simplificarea mecanismului cooperării întărite etc. - reprezintă câteva dintre instrumentele oferite de tratat pentru aprofundarea integrării europene şi întărirea rolului Uniunii într-o lume prevalent multipolară.
However, these are only the formalised, untested and perfectible premises. 
Acestea sunt însă numai premisele - formalizate, netestate şi perfectibile.
The years to come will offer new answers on the political will of the Member States to capitalise on these opportunities and on the concrete efficiency of the new set of instruments provided for by the treaty. 
Abia anii care urmează vor oferi noi răspunsuri asupra voinţei politice a statelor membre de a valorifica aceste oportunităţi şi asupra eficienţei concrete a noului set de instrumente prevăzute de tratat.
The triumph of the European Intergovernmentalism 
Triumful interguvernamentalismului european
The new treaty is, however, first of all, an establishment of the victory of intergovernmental compromise obtained by EU - 27 over the efforts to consolidate and promote, on consensual grounds, the ambitious political project much awaited by the advocates of the European supranationalism. 
Noul tratat este însă, înainte de toate, o consfinţire a victoriei compromisului interguvernamental obţinut de UE-27 asupra eforturilor de a consolida şi promova, pe baze consensuale, proiectul politic ambiţios mult aşteptat de avocaţii supranaţionalismului european.
In order to function efficiently in the present extended formula and in order to give a real chance to the re-launching of the enlargement process, the Union needed a reformed institutional architecture with more flexible, more simple and more rapid rules and instruments which are less dependent on the equation of the monolithical unanimities, successfully applicable five decades ago. 
Pentru a putea funcţiona eficient în actuala formulă extinsă şi pentru a reda şanse reale relansării procesului de lărgire, Uniunea avea nevoie o arhitectură instituţională reformată, cu reguli şi instrumente mai suple, mai simple, mai rapide şi mai puţin fidele ecuaţiei unanimităţilor monolitice, aplicabile cu succes în urmă cu cinci decenii.
In a Europe of differences and of national interests which are sometimes hard to reconcile, the thorough analysis of the most sensitive and controversial areas of policy can only be possible by abdicating from the traditional principles of block solidarity and opening up to the flexible integration scenarios, based on non-exclusive ad hoc coalitions made up of different Member States of the EU. 
Într-o Europă a diferenţelor şi intereselor naţionale uneori greu de conciliat, aprofundarea celor mai sensibile şi controversate arii de politică nu mai poate fi posibilă decât prin abdicarea de la principiile tradiţionale ale solidarităţii de bloc şi deschiderea către scenariile integrării flexibile, bazate pe coaliţii ad-hoc neexclusiviste, construite între diferite state membre ale Uniunii.
Restoring credibility for the flexible integration 
Recredibilizarea integrării flexibile
The consensus regarding the actual version of the Lisbon Treaty has been obtained also by negotiating derogatory clauses meant to mitigate the reticence of certain Member States. 
Consensul privind actuala versiune a Tratatului de la Lisabona a fost obţinut şi prin negocierea unor clauze derogatorii care sa tempereze reticenţele anumitor state membre.
Moreover, the opt-in/opt-out paradigm will also be encouraged by the simplification of the reinforced cooperation mechanism, which will allow the states, within the framework of the treaties, to launch more rapidly various forms of differentiate cooperation in certain policy areas. 
Mai mult decât atât, paradigma opt-in/opt-opt va fi încurajată şi prin simplificarea mecanismului cooperării întărite, care va permite statelor ca, în interiorul cadrului tratatelor, să lanseze mult mai rapid diverse forme de cooperare diferenţiată în anumite domenii de politică.
However, there is the risk that this instrument, already in place, might remain, as until now, just an untaken opportunity. 
Există însă riscul ca acest instrument, deja existent, să rămână, la fel ca şi până acum, o simplă oportunitate nevalorificată.
An extremely sensitive political area which might progress on the basis of such flexible integration instruments is that of European Defence. 
O arie politică extrem de sensibilă care ar putea avansa pe baza unor astfel de instrumente de integrare flexibilă este aceea a apărării europene.
Upon entrance into force of the new treaty, a new mechanism of structured permanent cooperation might allow the creation of the embryo of a true integrated defence policy at the level of the European Union. 
Odată cu intrarea în vigoare a noului tratat, un nou mecanism al cooperării structurate permanente ar putea permite crearea embrionului unei veritabile politici de apărare integrate la nivelul Uniunii Europene.
Although it lacks the constitutional substance of the treaty signed five years ago in Rome and - operating by amending the constitutive treaties - it misses almost completely the initial objective of a simplified presentation, the Reform Treaty represents that necessary compromise which might enable the extended Union to respond in a more rapid, coherent and efficient manner to the present day challenges on the European and global agenda. 
Deşi este privat de substanţa constituţională a tratatului semnat în urmă cu cinci ani la Roma şi - operând prin amendarea tratatelor constitutive - ratează aproape integral obiectivul iniţial al unei prezentări simplificate, Tratatul de Reformă reprezintă acel compromis necesar care ar putea permite Uniunii extinse să răspundă mai rapid, coerent şi eficient actualelor provocări de pe agenda europeană şi globală.
Working Paper No. 27 
A fost lansat Working Paper nr. 27
The European Institute of Romania has published the Working Paper no. 27 “Towards a dynamic model of terrorist radicalization” written by Clara Volintiru, in English. 
Institutul European din România a publicat Working Paper-ul nr. 27 “Towards a dynamic model of terrorist radicalization”, realizat de Clara Volintiru, în limba engleză.
The work aims to develop a theoretical evaluation of the radicalization phenomenon. 
Lucrarea încearcă să dezvolte o evaluare teoretică a fenomenului radicalizării.
The author aims to develop a dynamical model of terrorist radicalization, which takes account of the interactions between the individual motivations and the determining environmental factors. 
Autoarea îşi propune să realizeze un model dinamic de radicalizare a terorismului, care ia în considerare interacţiunile dintre motivaţiile individuale şi factorii determinanţi din mediul înconjurător.
Sequentially understanding individual and societal radicalization is especially useful in developing counter-measures to the terrorist phenomenon. 
Înţelegerea secvenţială a radicalizării individului şi a celei societale este deosebit de utilă în dezvoltarea unor măsuri de răspuns la fenomenul terorist.
The Dynamic Model of Terrorism Radicalization is applied to the conflicts of Chechnya and Kosovo showing that, once the causal mechanism leading to radicalization in each case is established, we can see more clearly the specific factors ultimately leading to different outcomes. 
Modelul dinamic de radicalizare a terorismului este aplicat în cazul conflictelor din Cecenia şi Kosovo, arătând că, odată stabilit mecanismul cauzal care conduce la radicalizare în fiecare caz, se pot observa mai clar factorii specifici care duc în cele din urmă la rezultate diferite.
The proper understanding of the radicalization dynamics is essential for developing effective policies for securing the EU borders as well as for fighting against terrorism both at home, and abroad. 
Înţelegerea corespunzătoare a dinamicii radicalizării este esenţială pentru dezvoltarea unor politici eficiente de securizare a frontierelor UE, precum şi pentru combaterea terorismului atât acasă cât şi în afara graniţelor naţionale.
The working paper sets forth the concept of Vector of Radicalization (VR), that is the understanding of the involvement in terrorist activities as a process which is reversible up to a point and not as an immutable state. 
Studiul propune conceptul de Vector de Radicalizare (VR), respectiv înţelegerea implicării în activităţi teroriste ca un proces reversibil până la un anumit punct, şi nu ca o stare imuabilă.
This approach implies a focus of the analysis on process variables such as the changing context which the individual operates in or the correlation between events and the individual reaction (Taylor & Horgan 2006). 
Această abordare presupune concentrarea analizei pe variabilele procesului, cum ar fi contextul schimbător în care evoluează individul, sau corelaţia dintre evenimente şi reacţia individuală (Taylor & Horgan 2006).
As presented in this paper, radicalization is “a process of personal development whereby an individual adopts ever more extreme political or politic-religious ideas and goals, becoming convinced that the attainment of these goals justifies extreme methods” (Ongering 2007, Al-Lami 2009). 
După cum se arată în lucrare, radicalizarea este „un proces de dezvoltare personală, prin care un individ adoptă idei şi obiective politico-religioase din ce în ce mai extreme, devenind convins că atingerea acestor obiective justifică utilizarea metodelor extreme” (Ongering 2007, Al-Lami 2009).
This definition of radicalization as a process implies several consequences. 
Această definiţie a radicalizării ca un proces implică mai multe consecinţe.
Firstly, it supposes there is a scale of radicalization ranging from legal ways to express one's support for a cause to the illegality of violent actions. 
În primul rând, se presupune că există o scală a radicalizării ce variază de la manifestări legale de suport pentru o cauză, până la ilegalitatea acţiunilor violente.
Secondly, the motivation behind the radicalization is variable as well. 
În al doilea rând, motivaţia din spatele radicalizării este la rândul ei variabilă.
Violent actions as support for nationalist and also religious causes can be identified. 
Se pot identifica acţiuni violente ca suport pentru cauze naţionaliste, dar şi religioase.
This paper understands the terrorist action/attack as an extreme method and the final stage of the radicalization process. 
Prezentul studiu va considera acţiunea/atacul terorist ca fiind o metodă extremă şi ultima fază a procesului de radicalizare.
Finally, the above definition of radicalization refers to the ideas and goals driving a person to extremist actions. 
În final, definiţia radicalizării prezentată anterior face referire la ideile şi obiectivele ce împing o persoană spre acţiuni extremiste.
This type of ideological motivation is thus necessary in order to be able to speak of a radicalization process. 
Prezenţa acestui tip de motivaţie ideologică este astfel necesar pentru a vorbi de un proces de radicalizare.
If these motivations are absent, we can speak about pathological or criminal terrorism and not about a political action (Schmid 2008). 
În cazul în care aceste motivaţii sunt absente, se poate vorbi de terorism patologic, sau criminal, dar nu de o acţiune politică (Schmid 2008).
Therefore, the terrorism can be regarded an extreme form of political activism. 
În acest sens, terorismul poate fi privit drept o formă extremă de activism politic.
Assessing the process which leads an ordinary individual to use violence in order to support his/her political convictions is supported by the definition of the term process by Taylor and Horgan (2006): 
Analiza procesului prin care un actor obişnuit ajunge să recurgă la violenţă pentru a-şi susţine convingerile politice este susţinută de definiţia termenului de proces, oferită de Taylor & Horgan (2006):
“a sequence of events, involving steps or operations that are usually ordered and/or interdependent”. 
„o succesiune de acţiuni ce sunt ordonate şi/sau interdependente”.