natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The conference aimed to analyze the extent to which the main objectives of the Lisbon Strategy have been implemented up to now, highlighting the difficulties encountered so far as well as the areas in which Romania still has significant structural reforms to carry through. 
Conferinţa şi-a propus să abordeze stadiul implementării obiectivelor prevăzute în Strategia Lisabona, evidenţiind dificultăţile întâmpinate până în prezent şi domeniile în care România mai are de realizat reforme structurale semnificative.
In the opening address, Mr. Vasile Puşcaş, Minister and Head of the Department for European Affairs, underlined the fact that the main purpose of this conference series was that of creating a reflection group, meant to bring real solutions to the problems tackled by the Lisbon Strategy, in the attempt to build a new vision for Romania and for the European Union in the near future. 
În deschiderea evenimentului a luat cuvântul domnul Vasile Puşcaş, ministru, şeful Departamentului pentru Afaceri Europene, care a subliniat că obiectivul acestei serii de conferinţe este de a crea un grup de reflecţie, menit să identifice soluţii concrete la problemele abordate de strategia Lisabona, în încercarea de a construi o viziune nouă pentru România şi pentru Uniunea Europeană în viitorul apropiat.
Mr. Puşcaş spoke about the need for our country to propose a new course for the evolution on European level, by means of an integrated approach of the main topics addressed by the Lisbon Agenda. 
Domnul Puşcaş a atras atenţia asupra necesităţii ca ţara noastră să propună un parcurs nou cu privire la evoluţiile în plan european, printr-o abordare integrată a principalelor subiecte aflate pe agenda Lisabona.
In his speech, the Ambassador of Sweden in Bucharest, His Excellency Mr. Mats Åberg, highlighted the role of his country in the debate on the Lisbon Strategy, because Sweden has not only the opportunity to hold the EU presidency in a significant period of time for its evolution, but also the possibility to offer valuable expertise for the implementation of the necessary reforms. 
Ambasadorul Suediei la Bucureşti, Excelenţa Sa domnul Mats Åberg, a evidenţiat în alocuţiunea sa rolul ţării sale în dezbaterea Strategiei Lisabona, prin faptul că Suedia nu are numai şansa de a deţine preşedinţia UE într-o perioadă semnificativă pentru evoluţia acesteia dar şi de a oferi o expertiză valoroasă în ceea ce priveşte realizarea reformelor necesare.
His Excellency Sir Robin Barnett, the Ambassador of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland in Bucharest, emphasized the positive role of the Lisbon Strategy in stimulating the reforms at the level of the public sector, considering the fact that the prosperity of the Member States depends on carrying through the economic reforms. 
Ambasadorul Regatului Marii Britanii la Bucureşti, Excelenţa Sa domnul Robin Barnett, a subliniat rolul pozitiv al Strategiei de la Lisabona în stimularea reformelor la nivelul sectorului public, având în vedere faptul că prosperitatea statelor membre depinde de realizarea reformelor economice.
Mr Nicolae Idu, Head of the Representation of the European Commission in Romania, welcomed the initiative of debating upon the Lisbon Strategy in an environment based on a partnership between the Member States and the European Union, saying that the citizens' involvement in the decision making process is a significant and relevant dimension of the strategy. 
Domnul Niculae Idu, Şeful Reprezentanţei Comisiei Europene în România, a salutat iniţiativa discutării Strategiei Lisabona într-un cadru bazat pe un parteneriat între statele membre şi Uniunea Europeană, componenta implicării cetăţenilor în procesul decizional fiind o dimensiune relevantă semnificativă a strategiei.
In the next panel, entitled “The Lisbon Strategy: achievements and perspectives”, representatives of several institutions and governmental agencies involved in the establishment of those public policies that are relevant for the Lisbon Strategy agenda took the floor: 
În cadrul panelului următor, „Strategia Lisabona: realizări şi perspective”, au luat cuvântul reprezentanţi ai unor instituţii şi agenţii guvernamentale implicate în fundamentarea politicilor publice relevante pentru agenda strategiei de la Lisabona:
Ion Ghizdeanu, President of the National Commission of Prognosis, Lucian Şova, State Secretary in the Ministry of Economy, Valentin Mocanu, State Secretary in the Ministry of Labour, Family and Social Protection, Valentin Lazea, member of the Romanian Centre for Economic Policies, Mihnea Costoiu, State Secretary in the Ministry of Education, Research and Innovation, Corneliu Rotaru, Director of the Romanian Agency for Energy Conservation, and Tudor Şerban, State Secretary in the Ministry of Economy. 
Ion Ghizdeanu, Preşedintele Comisiei Naţionale de Prognoză, Lucian Şova, secretar de stat, Ministerul Economiei, Valentin Mocanu, secretar de stat în Ministerul Muncii, Familiei şi Protecţiei Sociale, Valentin Lazea, în calitate de membru al Centrului Român pentru Politici Economice, Mihnea Costoiu, Secretar de stat, Ministrul Educaţiei Cercetării şi Inovării, Corneliu Rotaru, Director în Agenţia Română pentru Conservarea Energiei, şi Tudor Şerban, Secretar de stat, Ministerul Economiei.
The members of the panel spoke about the economic and financial crisis and its effects on the Member States (using the situation of Romania as an example), the need to support the research-innovation sector as a fundamental component for the increase of the economic productivity, the employment policies and the dimension of professional training, the modification of the educational system and its effects in the context of the need to cope with the present challenges on the labour market, the economic competitiveness and the protection of the environment. 
Temele abordate de aceştia s-au referit la criza economică şi financiară şi efectele acesteia asupra statelor membre, cu exemplificări în cazul României, necesitatea sprijinirii sectorului cercetare-inovare drept componentă fundamentală în creşterea productivităţii economice, politicile de ocupare a muncii şi dimensiunea formării profesionale, implicaţiile modificării sistemului de învăţământ, pentru a putea face exigenţelor actuale ale pieţei muncii, competitivitatea economică şi protecţia mediului.
The session, moderated by Mrs. Gabriela Drăgan, Director General of the European Institute of Romania, aimed at discussing upon the main elements and difficulties that the governmental partners and the civil society in the European Union Member States encounter in their attempt to achieve the most significant objectives of the Lisbon Strategy in the context of the present financial crisis namely that of turning the European Union into a major economic actor, characterized by knowledge-based economic competitiveness. 
Sesiunea de prezentări, moderată de doamna Gabriela Drăgan, Director general al Institutului European din România, şi-a propus să aducă în discuţie principalele elemente şi dificultăţi pe care le întâmpină partenerii guvernamentali dar şi societatea civilă din statele membre ale Uniunii Europene în încercarea de a realiza în condiţiile actualei crize financiare obiectivele prioritare ale Strategiei Lisabona, respectiv acelea de a transforma Uniunea Europeană într-un actor economic de primă talie, caracterizat printr-o competitivitate economică bazată pe cunoaştere.
The final debate panel, entitled “Ways for identifying the national priorities” benefited from the interventions of Mr. Aurel Dochia, from the Romanian Centre for Economic Policies, Mrs. Vasilica Ciucă, Director General of the National Scientific Research Institute for Labour and Social Protection, and Mr. Liviu Voinea, Executive Director, Group of Applied Economics. 
Panelul final de dezbateri, intitulat „Căi de identificare a priorităţilor naţionale” a beneficiat de intervenţiile domnului Aurelian Dochia, de la Centrul Român de Politici Economice, a doamnei Vasilica Ciucă, Director general, Institutul Naţional de Cercetare Ştiinţifică în Domeniul Muncii şi Protecţiei Sociale şi a domnului Liviu Voinea, Director executiv, Grupul de Economie Aplicată.
This session was moderated by Mr. Florin Pogonaru, President of the Businessmen's Association of Romania, who spoke about the main difficulties that the Romanian business environment has to cope with. 
Această sesiune a fost moderată de domnul Florin Pogonaru, Preşedintele Asociaţiei Oamenilor de Afaceri din România, care a adus în discuţie principalele dificultăţi cu care se confruntă mediul de afaceri din ţara noastră.
The speakers dwelled on aspects such as social cohesion, the flexicurity policy, but also the main disfunctionalities that characterise the national economy, on one hand, and the advantages that Romania has and needs to develop in the current context of the crisis, on the other hand, in order to narrow the gap between it and the other Member States, and to take part in achieving the general goals of the Lisbon Strategy. 
Vorbitorii au abordat aspecte privind coeziunea socială, politica de flexisecuritate, dar şi disfuncţionalităţile principale care caracterizează economia autohtonă, pe de o parte, şi, pe de altă parte avantajele şi atuurile pe care România trebuie să le dezvolte în contextul actual de criză, pentru a putea recupera decalajele existente în raport cu celelalte state membre şi pentru a-şi aduce contribuţia la realizarea obiectivelor generale ale Strategiei Lisabona.
The event ended with a session of questions and answers, during which the participants raised various questions and commented upon the topics on the conference agenda. 
Evenimentul s-a încheiat cu o sesiune de întrebări şi răspunsuri, în cadrul căreia participanţii au formulat întrebări şi comentarii cu privire la domeniile aflate pe agenda conferinţei.
Analysis and European Studies 
Analiză şi studii europene
Macedonian Centre for European Training, Štip, September 17 
Macedonian Centre for European Training, Štip, 17 septembrie
In September-October, The Macedonian Center for European Training (MCET) is organizing the third stage of the project Action for Europe on the importance of the accession of the Former Yugoslav Republic of Macedonia (FYROM) to the European Union. 
În perioada septembrie-octombrie a.c., Macedonian Centre for European Training (MCET) organizează a treia etapă a proiectului „Action for Europe”, proiect ce are drept scop sensibilizarea opiniei publice cu privire la importanţa procesului de aderare al Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei (FYROM) la Uniunea Europeană.
In relation to this specific stage of the project, the debates on European topics which took place in 13 municipalities of the country and in the region of Skopje, make for one of the most important directions of action. 
În cadrul acestei etape a proiectului, dezbaterile pe teme europene organizate în 13 entităţi administrative din ţară şi în regiunea Skopje reprezintă una dintre direcţiile cele mai importante de acţiune.
Project Action for Europe brings together, in its current phase - debates organized in target cities - the ambassadors to FYROM from 14 EU Member States and representatives of think-tanks and institutes of European studies or international relations involved in the elaboration of the publication EU-27 Watch, including the European Institute of Romania (EIR). 
Proiectul „Action for Europe” reuneşte în această etapă, în cadrul dezbaterilor organizate în oraşele ţintă, ambasadorii în FYROM a 14 state membre UE şi reprezentanţi ai think-tank-urilor sau institutelor de studii europene sau relaţii internaţionale implicate în realizarea publicaţiei „EU-27 Watch”, printre care şi Institutul European din România (IER).
The EIR has accepted the invitation to participate in one of the events organised in this context, on September 17, in the town of Štip. 
IER a răspuns invitaţiei de a participa la unul dintre evenimentele organizate în acest context, dra.
The concept of the discussion session, entitled “With our friends closer to the EU”, was to explain the benefits and challenges of the EU accession, by means of dialogue and sharing different experiences of Member States. 
Conceptul sesiunii de dezbateri, intitulată „With our friends closer to the EU”, a fost acela de a explica beneficiile şi provocările aderării la Uniunea Europeană prin intermediul dialogului şi a diverselor experienţe ale statelor membre.
Thus, the EIR representative presented elements of the road map of Romania until membership (the process of integration into the Euro-Atlantic structures), the difficulties and challenges encountered during the pre-accession period (various negotiation chapters) and aspects of the process of accession in terms of parallel processes of transition and democratization. 
Astfel, reprezentantul IER a prezentat elemente legate de drumul parcurs de România până la statutul de stat membru (procesul de integrare în structurile euro-atlantice), dificultăţile şi provocările întâmpinate în perioada de pre-aderare (diverse capitole de negociere) şi aspecte privind procesul de aderare din perspectiva proceselor paralele de tranziţie şi democratizare.
A series of other institutional elements regarding Romania's representation at the institutional level after the accession within European structures were also highlighted, together with a presentation on the social and economic situation in Romania in the two years from the accession. 
De asemenea, au fost evidenţiate elemente privind reprezentarea la nivel instituţional a României în structurile europene după aderare, împreună cu aspecte privind situaţia economică şi socială din România la doi ani de la momentul aderării.
Currently, FYROM is one of the three EU candidate countries. 
În prezent, FYROM este unul dintre cele trei state candidate la aderare.
Although this status was granted in 2005, the negotiations have not started yet, due to the delays in implementing the necessary reforms, as well as to issues related to the accession process, such as the identification of a solution to the name dispute with Greece. 
Cu toate că acest statut i-a fost acordat în anul 2005, negocierile în vederea aderării nu au fost încă demarate, fiind înregistrate întârzieri în aplicarea reformelor necesare precum şi în ceea ce priveşte chestiuni conexe procesului de aderare, de exemplu în identificarea unei soluţii cu privire la disputa cu Grecia, referitoare la denumirea oficială a statului.
The recent European Commission proposal of granting visa free travel to the citizens of three countries in the Western Balkans, including FYROM, reflects the EU's acknowledgement of the positive developments recorded in the country's European course. 
Recenta propunere a Comisiei Europene de a liberaliza regimul de vize pentru cetăţenii din trei state din Balcanii de Vest, printre care şi FYROM, reflectă însă recunoaşterea la nivelul UE a evoluţiilor pozitive înregistrate în parcursul european al ţării.
In this context, initiatives such as that of sharing the experience of Member States in facing the challenges encountered on their path to the European Union, with variations, specificities and concrete solutions could only be welcomed, considering the sustained efforts made in view of the accession by both FYROM and the rest of the states in the Western Balkans. 
În acest context, iniţiative precum aceea de a prezenta din experienţa statelor membre în depăşirea provocărilor întâlnite în drumul spre Uniunea Europeană, cu variaţii, specificităţi şi modalităţi de rezolvare, nu poate fi decât salutară, având în vedere eforturile susţinute depuse în vederea aderării atât în FYROM cât şi în restul statelor din Balcanii de Vest.
The Macedonian Centre for European Training supports the accession of the FYROM to the EU by means of professional training, consultancy, advocacy and policy development. 
MCET este un think-tank macedonean care susţine procesul de aderare al FYROM la Uniunea Europeană prin intermediul sesiunilor de formare, consultanţă, dezvoltare de politici, advocacy şi lobbying în vederea schimbării.
Project „Action for Europe” is implemented together with the Foundation Open Society Institute Macedonia (FOSIM), Youth Educational Forum (YEF) and other support NGO's from the FYROM. 
Proiectul „Action for Europe” este implementat împreună cu Foundation Open Society Institute Macedonia (FOSIM), Youth Educational Forum (YEF) şi alte organizaţii non-guvernamentale suport din FYROM.
The moderator of the meeting was Mrs. Gabriela Drăgan, Director General of the European Institute of Romania. 
Întâlnirea a fost moderată de doamna Gabriela Drăgan, director general al Institutului European din România.
His Excellency Henri Paul began his allocution by expressing his sincere appreciation for the fruitful partnership between the French Embassy and the European Institute of Romania. 
Excelenţa sa domnul Henri Paul a început prin a aprecia parteneriatul fructuos dintre Ambasada Franţei şi Institutul European din România.
Its outstanding success, from his point of view, derives from the large number of commonly organized conferences (this being the seventeenth one) and from the quality of the audience and the following discussions. 
Succesul acestuia se măsoară în opinia sa prin numărul mare de conferinţe organizate în comun (conferinţa de faţă fiind cea de a şaptesprezecea) şi prin calitatea publicului şi a întrebărilor puse.
As far as the theme of the conference is concerned, he noticed the politicized and complicated character of the French debate on regulating the Internet. 
Cu privire la tema prezentei conferinţe a remarcat caracterul dificil şi politizat al dezbaterii franceze pe tema reglementării Internetului.
One good example is the already controversial Law favouring the diffusion and protection of creation on the Internet, which was adopted by the French National Assembly in May this year. 
Un bun exemplu este acela al controversatei Legi privind favorizarea şi protecţia creaţiei pe Internet (​http:​/​​/​www.assemblee-nationale.fr​/​13​/​ta​/​ta0275.asp​) adoptată de Adunarea Naţională a Franţei în luna mai a.c.
The deeply partisan character of this debate having been underlined, Mr. Olivier Japiot began his presentation by mentioning the issue, common to all countries, related to the regulation of the content of the Internet : 
Odată subliniat caracterul profund partizan al unei astfel de dezbateri domnul Olivier Japiot şi-a început prezentarea prin precizarea chestiunilor comune tuturor ţărilor în ceea ce priveşte la reglementarea Internetului:
a) Should we regulate the Internet ? 
a) Trebuie să reglementăm Internetul?
One first answer to these questions was offered by the European Union, when adopting Directive 2000/31/EC of the European Parliament and of the Council of 8 June 2000 on certain legal aspects of information society services, in particular electronic commerce, in the Internal Market (the directive regarding the electronic commerce), respectively the “Telecom” package in 2002. 
Un prim răspuns la aceste întrebări a fost oferit de Uniunea Europeană care a adoptat în anul Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societăţii informaţionale, în special ale comerţului electronic, pe piaţa internă (directiva privind comerţul electronic (​http:​/​​/​eur-lex.europa.eu​/​LexUriServ​/​LexUriServ.do?uri=DD:13:29:32000L0031:RO:PDF​)) respectiv Pachetul „Telecom (​http:​/​​/​www.europarl.europa.eu​/​sides​/​getDoc.do?type=IM-PRESS&reference=20080827BKG35492&language=RO​)” în anul 2002.
Mr. Japiot's discourse revolved around three major themes and aimed at evoking the potential past, present and future of the Internet content regulation. 
Prezentarea domnului Japiot a fost axată în jurul a trei teme majore menite să prezinte istoricul, prezentul şi viitorul probabil al reglementării Internetului.
Historical review: the technological convergence and the destabilization of the traditional regulating methods 
I Trecere în revistă istorică: convergenţa tehnologică şi destabilizarea modurilor de reglementare tradiţionale
After the 1940's nationalization of the organizations that provided general interest services, it was concluded, in the 1980s, that the national monopolies were inefficient, gradually moving towards openness and coordination at a European level as ell as the separation according to the type of network: telecommunications and audiovisual. 
După naţionalizarea din anii '40 a întreprinderilor care asigurau servicii de interes general în anii '80 s-a ajuns la concluzia ca monopolurile naţionale sunt ineficiente, trecându-se treptat la deschidere şi coordonare la nivel european precum şi la separarea modurilor de pe tipuri de reţele: telecomunicaţii şi audiovizual.
The technological convergence led to difficulties in separating the legal systems according to the type of network used, this resulting in the necessity for distinction between the regulation of the networks (with economic features) and the regulation of content (i.e., consumer protection). 
Convergenţa tehnologică a dus la dificultatea separărilor regimurilor juridice pe baza tipului de reţea utilizat, impunându-se realizarea unei distincţii între reglementarea reţelelor (cu caracter economic) şi reglementarea conţinutului (protecţia consumatorilor, etc.).
A new legal framework: the legal convergence does not imply the convergence of the regulators 
II Un nou cadru juridic: convergenţa juridică nu impune convergenţa regulatorilor
Based upon the European legislation and in particular the Directive 2000/31/CE Mr. Japiot identifies a different regime of responsibility, according to the actors, introducing three main categories: 
Directiva 2000/31/CE stabileşte un regim de responsabilitate diferit, în funcţie de actori, stabilind trei categorii principale:
Editor - responsible for the content of the service; 
Editor - responsabil pentru conţinutul serviciului;
Provider - responsibility exemption for the agents that carry information coming from the thirds; 
Transportator - scutirea de responsabilitate a intermediarilor care transportă informaţii provenind de la terţi;
Hosting - limited responsibility for the organizations/persons that stock whenever they do not find themselves at the origin of the transmission of illicit content and when they abstain themselves from selecting the recipient of the information. 
Găzduitor - responsabilitatea limitată a firmelor/persoanelor care stochează atunci când nu sunt la originea transmisiei conţinutului ilicit şi când se abţin de la a selecţiona destinatarul informaţiilor.
The main objectives of the European Union during the process of regulating the content of the Internet are the operators' openness towards the competitors, as well as the adoption of the principles imposed by the operators of previous networks (transparency, access, interconnection, tariffs, neutrality). 
Obiectivele Uniunii Europene în procesul de reglementare a Internetului constau în deschiderea către concurenţă a operatorilor precum şi adoptarea principiilor impuse operatorilor de reţele istorice (transparenţă, acces, interconexiune, tarife, neutralitate).
One general principle may be considered that the common law applies, although, in some cases, specific rules are applied, such as: the consumer protection law, illegal contents or the protection of personal data. 
Ca principiu general se aplică regulile de drept comun existând totuşi o serie de cazuri când se aplică reguli specifice cum ar fi protecţia consumatorilor, conţinuturile ilicite sau protecţia datelor personale.
Limitations of the present regulation: 
Limitele reglementării actuale:
Could the Internet be regulated in an efficient manner? 
Internetul poate fi reglementat în mod eficient?
The technological progress has led to the vertical integration of the operators, hence considerable difficulties as to the legal categorisation. 
Evoluţia tehnologică a dus la integrarea verticală a operatorilor rezultând în dificultăţi sporite la încadrarea judiciară.