natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The sensitive issues regarding the identity of the area, the regional power asymmetries, the vulnerabilities induced by the political and economic fragility of some of the states from this part of Europe, the conflicts more or less frozen from this area and the need for a pragmatic approach in their case, together with the need to pay more attention to the issue of resources, transport routes and energy security are important problems which must be solved in the following period in order to ensure the functionality of the policies and initiatives, even multiple, in the area. 
Aspectele sensibile legate de identitatea zonei, asimetriile de putere din regiune, vulnerabilităţile induse de fragilitatea politică şi economică a unor state din această parte a Europei, conflictele mai mult sau mai puţin îngheţate din zonă şi necesitatea unei abordări pragmatice a acestora, împreună cu necesitatea acordării unei atenţii sporite problematicii resurselor, rutelor de transport şi securităţii energetice sunt probleme importante ce vor trebui rezolvate în perioada imediat următoare, pentru a asigura funcţionalitatea politicilor şi a iniţiativelor, fie ele şi multiple, în zonă.
In this context, an issue which requires special attention is the fact that the Eastern Partnership, although likely to be compared to the pre-accession stage of the former candidate countries from the Central and Eastern Europe (based on its instruments and objectives concerning the harmonization with the EU standards) does not aim to offer the Eastern European partner countries the prospect of accession. 
În acest sens, un aspect ce necesită o atenţie particulară este faptul că Parteneriatul Estic, deşi posibil comparabil cu etapa de pre-aderare a fostelor state candidate din Europa Centrală şi de Est (prin instrumentele şi obiectivele sale de armonizare cu standardele Uniunii Europene), nu îşi propune a oferi perspectiva aderării ţărilor est europene partenere implicate.
This also generates the fear that, without the incentive of a future accession to the European Union, the elements of conditionality from the ENP and EaP approach will not have the expected result in the evolution of the democratisation and economic and social modernisation of the Eastern European partner countries. 
De aici rezultă şi temerea că, în absenţa stimulentului unei ulterioare aderări la Uniunea Europeană, elementele de condiţionalitate existente în abordarea PEV şi a PE nu vor avea rezultatul scontat în evoluţia procesului de democratizare şi modernizare economico-socială a statelor est europene partenere.
What EU is offering through its various initiatives in the area, and now through the Eastern Partnership must be based on solid ground and must go beyond political statements or general strategies. 
Oferta UE prin diferitele iniţiative din zonă, acum şi prin Parteneriatul Estic, va trebui să aibă un fundament solid şi să depăşească nivelul declaraţiilor politice sau al strategiilor de principiu.
The success of this new initiative will depend on the actual measures which the European Union will efficiently implement in this new framework and on the reaction and commitment of the partner countries. 
De măsurile concrete pe care Uniunea Europeană le va pune eficient în practică în acest nou cadru formal şi de răspunsul şi angajamentul statelor partenere va depinde reuşita acestei noi iniţiative.
Emil Dinga, Deputy General Manager of the Banking Institute of Romania 
Emil Dinga, Director general adjunct al Institutului Bancar Român
Coordinator of the SPOS 2010 study - The New European Strategy for Economic Growth and Employment (EU 2020) 
Coordonator al studiului SPOS 2010 Noua Strategie europeană pentru creştere economică şi ocuparea forţei de muncă (UE 2020)
Europe 2020 Strategy should be fundamentally considered an intellectual project 
Strategia Europa 2020 trebuie să fie considerată, în mod fundamental, un proiect intelectual
Why is the Europe 2020 strategy necessary? 
De ce este nevoie de Strategia Europa 2020?
As we know, the European construction in the economic and social area is supported by the Lisbon Agenda in force, but it has the end of 2010 as a target date. 
După cum se știe, pentru construcția europeană în domeniul economic și social este în vigoare Agenda Lisabona, dar aceasta vizează sfârșitul anului 2010.
Therefore, a first rationale for the necessity of the new strategy is that of continuity. 
Așadar, un prim argument pentru necesitatea noii Strategii este cel al continuității.
Secondly, the objectives of the Lisbon Agenda were not fulfilled to the expected level (we are not discussing the reasons, although they are, of course, important in order to avoid similar situations regarding the new strategy), therefore another rationale would be the necessity to catch up with the achievement of the current strategy's objectives. 
În al doilea rând, obiectivele Agendei Lisabona nu au fost îndeplinite la nivelul scontat (nu discutăm aici motivele, deși ele sunt, desigur, importante pentru a evita situații similare cu privire la noua Strategie), așadar un alt argument ar fi cel al necesității de a recupera realizarea obiectivelor din actuala strategie.
Lastly, the third rationale and the most important is, in my opinion, the need for a master plan to coordinate, from the point of view of the vision and institutionally, all EU economic and social evolution processes. 
În sfârșit, al treilea argument și cel mai important, în opinia mea, este cel al necesității de a avea un master plan care să coordoneze, din punct de vedere al viziunii și sub aspect instituțional, toate procesele din evoluția economică și socială a Uniunii Europene.
In this context, the Europe 2020 strategy should integrate all the other EU strategies, programs and policies, concerning economic and social activity. 
În acest context, Strategia Europa 2020 ar trebui să integreze toate celelalte strategii, programe și politici ale Uniunii Europene care privesc activitatea economică și socială.
Europe and the whole world is confronted with the effects of the financial and economic crisis which set off in 2007. 
Europa și întreaga lume se confruntă, încă, cu efectele crizei financiare și economice declanșate în anul 2007.
Do you think that the Europe 2020 strategy is or should be influenced in establishing the objectives by this context? 
Credeți că Strategia Europa 2020 este sau ar trebui să fie influențată, în ceea ce privește stabilirea obiectivelor, de acest context?
Firstly, hopefully the current austerity measures regarding the budget deficits and the sovereign debt and the long awaited measures of monetary and financial re-regulating at global level will attain the envisioned results. 
În primul rând, să sperăm că actualele măsuri de austeritate privind deficitele bugetare și datoria suverană și mult așteptatele măsuri de re-reglementare monetară și financiară la nivel global vor da rezultatele scontate.
Secondly, of course, the effects of this crisis will be probably felt for another 3 - 4 years, at least in terms of the rhythms of economic growth and employment. 
În al doilea rând, desigur că efectele crizei menționate se vor resimți, probabil, încă 3 - 4 ani, cel puțin sub aspectul ritmurilor de creștere economică și al ocupării.
Therefore, in pricinple, the strategy should take into account these residual effects but, in my opinion, it should rather have a strongly normative character than a purely extrapolating one. 
Așadar, în principiu, Strategia ar trebui să ia în calcul aceste efecte remanente dar, în opinia mea, ea ar trebui să aibă mai degrabă un caracter puternic normativ și mai puțin unul pur extrapolativ.
The new strategy has to construct the new economic reality on the horizon of the year 2020 and not to adjust this reality to the current development. 
Noua strategie trebuie să construiască noua realitate economică de la orizontul anului 2020 și nu să acomodeze această realitate la mersul actual al lucrurilor.
We should not neglect the context, but we should not become slaves of the context. 
Nu trebuie să neglijăm contextul, dar nici nu trebuie să devenim sclavii contextului.
A strategy is first of all a vision, a dream that we want to fulfil, not an optimal navigation through the current context, considered exogenous. 
O strategie este, în primul rând, o viziune, adică un vis pe care ne propunem să-l materializăm și nu o navigare optimă prin contextul curent, considerat exogen.
In my opinion, the Europe 2020 strategy should be fundamentally considered an intellectual project. 
În opinia mea, Strategia Europa 2020 trebuie să fie considerată, în mod fundamental, un proiect intelectual.
If needed, the intellectual project can even represent a Procrustean bed in which we should "force" the economic and social reality we aspire to. 
La rigoare, proiectul intelectual poate reprezenta chiar un pat al lui Procust în care trebuie să „așezăm” realitatea economică și socială la care aspirăm.
I would like to mention that, somewhat paradoxically, in this normative acceptation, the future is much more predictable than the past. 
Aș dori să spun, oarecum paradoxal, că, în această accepție normativă, viitorul este mult mai predictibil decât trecutul.
Doesn't the strategy, as a normative project, come into conflict with its practicability, with its odds of being implemented? 
Strategia ca proiect normativ nu intră în contradicție cu practicabilitatea sa, cu șansele sale de a fi implementată?
For example, some analysts consider that the failure to achieve the Lisbon Agenda is to be explained by the over-ambitious nature of its objectives, that is to say, exactly by the overly normative nature of these objectives. 
De exemplu, unii analiști consideră că nerealizarea Agendei Lisabona trebuie explicată prin caracterul prea ambițios al obiectivelor sale, adică tocmai prin natura prea normativă, ca să spunem așa, a acestor obiective.
There is indeed a structural contradiction between having a vision (representing the normative aspect) and perceiving reality (representing the context), but it is perfectly manageable through institutional mechanisms called for to “pilot” the process of implementing the strategy. 
Există, într-adevăr, o contradicție structurală între viziune (care reprezintă normativul) și realism (care reprezintă contextul), dar ea este perfect gestionabilă prin mecanismele instituționale chemate să asigure „pilotarea” procesului de implementare a strategiei.
After all, what does to be realistic mean? 
La urma urmei, ce înseamnă a fi realist?
I believe that this is where the true contradiction is to be found, between the having a vision and perceiving reality, and not that which is considered, particularly between having a vision and putting it into practice. 
Eu consider că tocmai aici este adevărata contradicție dintre viziune și realism și nu cea considerată, îndeobște, dintre viziune și practicabilitatea implementării ei.
Surely we should not be utopian, but this danger may be avoided through a very simple mechanism: 
Desigur, nu trebuie să fim utopici, dar acest pericol poate fi evitat printr-un mecanism foarte simplu:
a) the objectives shall be set out in a normative manner, without restrictions generated by the current context; b) based on these objectives, institutional mechanisms for using/generating/restructuring the available resources of all kinds are conceived; c) the objectives should be conceived and, particularly, the timeline of their achievement should be set in such a way so that the achievement of some objectives (or of some stages) become sui generis resources for the achievement of the subsequent objectives (or of their subsequent stages). 
a) obiectivele vor fi stabilite normativ, fără restricții generate de contextul actual; b) plecând de la obiective se proiectează mecanismele instituționale care pot antrena/genera/restructura resursele de orice fel existente; c) proiectarea obiectivelor și, mai ales, ordonarea temporală a atingerii lor, trebuie făcută în așa fel încât realizarea unor obiective (sau a unor stadii ale lor) să se transforme în resurse sui generis pentru atingerea obiectivelor ulterioare (sau a stadiilor lor ulterioare).
As mentioned above, the contradiction disappears. 
În felul descris mai sus, contradicția evocată dispare.
What should be the way in which Romania could take part in the implementation of the Europe 2020 strategy? 
Care ar trebui să fie modul în care România se implică în implementarea Strategiei Europa 2020?
From what I understand, most of the governmental structures involved in achieving the five final objectives of the Strategy have already set their targets (unfortunately, some of them purely based on extrapolation) which will be included in the National Reform Programme, for 2011 and the years to come. 
Din câte înțeleg, în cea mai mare parte, structurile guvernamentale implicate în realizarea celor cinci obiective finale ale Strategiei și-au fixat deja țintele (din păcate, unele dintre ele pe baze pur extrapolative) care vor intra în Programul Național de Reforme aferent anului 2011 și următorilor.
I believe we should be very careful, EUwise, to avoid the paradox in which fulfilling the objectives of the Strategy and achieving the economic convergence become contradictory. 
Eu consider că trebuie să fim foarte atenți, la nivelul întregii Uniuni Europene, la evitarea paradoxului prin care realizarea obiectivelor Strategiei și atingerea convergenței economice reale devin contradictorii.
Therefore, my opinion is that the differentiation of the national quantitative targets is not to be wished and that this differentiation should apply only to two factors: 
În acest sens, sunt de părere că diferențierea țintelor cantitative naționale nu este dezirabilă, această diferențiere trebuind să se refere doar la două aspecte:
a) different-speed progress references when reaching the final quantitative value, depending on Romania's starting point as compared to that of the other Member States; b) different achievement structures, depending on the lock-ins generated by the economic and social structures existing in Romania. 
a) viteze diferite de progres în atingerea valorii cantitative finale, în funcție de punctul de pornire al României comparativ cu cel al celorlalte state membre; b) structuri diferite de realizare, în funcție de blocajele generate de structurile economice și sociale existente în România.
Therefore, there should not be a differentiation in terms of the final target value, but only of the speed references and of the structures within which the target is going to be reached. 
Așadar, nu diferențiere la nivelul valorii țintei finale ci doar la nivelul vitezelor și a structurilor în care ținta va fi atinsă.
Otherwise, the contradiction we were previously talking about (analogous to the contradiction between the nominal economic convergence and the real one, the so-called Maastricht paradox) is going to actuate itself, with the risk of the failure of the Europe 2020 strategy. 
În caz contrar, contradicția despre care vorbeam mai sus (analogă cu contradicția dintre convergența economică nominală și cea reală, așa-numitul paradox Maastricht) se va actualiza, cu riscul eșecului Strategiei Europa 2020.
Interview by Mihai Sebe 
Interviu realizat de Mihai Sebe
Europe 2020 
Europa 2020
EUROPEAN INSTITUTE OF ROMANIA 
INSTITUTUL EUROPEAN DIN ROMÂNIA
European Affairs Unit 
Direcţia Afaceri Europene
From 21-28 May 2010, a series of four topical meetings on the national objectives of the Europe 2020 strategy took place at the Infoeuropa Centre, under the coordination of the Department for European Affairs, gathering representatives of the central public administration, of social partners, of universities and of the civil society. 
În intervalul 21 - 28 mai 2010 a avut loc la Centrul Infoeuropa, sub coordonarea DAE, o serie de patru întâlniri tematice pe tema obiectivelor naţionale ale Strategiei Europa 2020 care a reunit reprezentanţi ai administraţiei publice centrale, ai partenerilor sociali, ai mediului academic şi ai societăţii civile.
A. Energy and climate change (20/20/20), in partnership with the Ministry of Economy, Commerce and Business Environment (MECBE) and the Ministry of Environment and Forests (MEF) - 21 May 
A. Energie şi schimbări climatice (20/20/20), în parteneriat cu Ministerul Economiei, Comerţului şi Mediului de Afaceri şi Ministerul Mediului şi Pădurilor - 21 mai
Ion Stochiţă, MEF public manager, stressed the fact that Romania can undertake to fulfil the objective of greenhouse gas reductions by 25 % compared to the 1990 level, Romania having already made that commitment at the European Council in December 2008, as part of the Energy - Climate Change Package. 
Ion Stochiţă, manager public în cadrul MMP, a evidenţiat faptul că România se poate angaja că va respecta ţinta privind reducerea cu 20% faţă de nivelul anului 1990 a emisiilor de gaze cu efect de seră, deja asumată de România la Consiliul European din decembrie 2008 în cadrul Pachetului Energie - schimbări climatice.
Despite this, Romania cannot undertake a potential objective of a 30 % reduction - proposed by the European Commission as an alternative within the Europe 2020 strategy - and need to oppose it. 
Cu toate acestea un eventual obiectiv de 30% - propus de Comisia Europeană ca variantă în cadrul proiectului de strategie Europa 2020 - nu poate fi asumat de ţara noastră şi România trebuie să se opună.
Cătălina Groza, MECBE managing director, specified that Directive 2009/28/CE provides that Romania should fulfil a target of a 20 % share of energy from renewable sources of the Community's gross final consumption of energy in 2020. 
Cătălina Groza, director în cadrul MECMA, a precizat faptul că Directiva 2009/28/CE prevede ca România să atingă în anul 2020 o ţintă de 20% în ceea ce priveşte ponderea energiei obţinute din resurse regenerabile în consumul final brut de energie.
Moreover, there is a chance that Romania reach a 24 % share. 
Mai mult chiar, există posibilitatea ca România să poată atinge un nivel de 24%.
the pessimistic scenario - a target of 13,4 %; 
scenariu pesimist - ţintă de 13,4%;
the realistic scenario - a target of 11,3 %; 
scenariu realist - ţintă de 11,3%;
the optimistic scenario - a target of 10 %. 
scenariu optimist - ţintă de 10%.
Ion Ciucă, MERYS director, presented an analysis of the tertiary educational system in Romania, highlighting the fact that the share of the tertiary education of the entire educational system, firstly, depends on the country's economic state. 
Ion Ciucă, director în cadrul MECTS, a prezentat o analiză a sistemului de educaţie terţiară în România, subliniind că ponderea educaţiei terţiare la nivelul întregului sistem de învăţământ depinde în primul rând de situaţia economică a ţării.
As far as the national objectives are concerned, it is estimated that the share of the 30 to 34 yo population, who have successfully graduated from an institution in the tertiary education system, will be: 
În ceea ce priveşte obiectivele naţionale se estimează că ponderea populaţiei cu vârsta cuprinsă între 30 şi 34 de ani, care a absolvit cu succes învăţământul terţiar, va fi de:
the pessimistic scenario - a target of 29,93 %; 
scenariu pesimist - ţintă de 29,93%;
the realistic scenario - a target of 24,60 %; 
scenariu realist - ţintă de 24,60%;
the optimistic scenario - a target of 26,74 %. 
scenariu optimist - ţintă de 26,74%.
A number of measures meant to help fulfil these objectives have been announced, such as: 
A fost enunţată o serie de măsuri menite să ajute la îndeplinirea acestor obiective, de exemplu:
make the Student Credit Agency operational; 
operaţionalizarea Agenţiei de Credite pentru Studenţi;
increase the attractiveness of the curricula; 
creşterea atractivităţii programelor de studii;
increase the number of student places; 
creşterea cifrei de şcolarizare;
restructure the bachelor studies system - reducing the number of specializations. 
restructurarea sistemului universitar de licenţă - reducerea numărului de specializări.
C. Employment and social inclusion, in partnership with the Ministry of Labour, Family and Social Protection (MLFSP) - 27 May 
C. Ocuparea forţei de muncă şi incluziunea socială, în parteneriat cu Ministerul Muncii, Familiei şi Protecţiei Sociale - 27 mai
Simona Bordeianu, MLFSP director, presented the current situation from the point of view of employment (63,5 % in 2009), as well as the three scenarios foreseen by Romanian authorities for the increase of the employment rate regarding people aged 20-64: 
Simona Bordeianu, director în cadrul MMFPS, a prezentat situaţia existentă din punctul de vedere al ocupării forţei de muncă (63,5% la nivelul anului 2009) precum şi cele trei scenarii preconizate de către autorităţile române pentru creşterea ratei de ocupare în rândul populaţiei cu vârsta cuprinsă între 20 şi 64 de ani:
the realistic scenario - - a target of 69 - 70 %; 
scenariu realist - 69 - 70%;
the optimistic scenario - a target of 71 - 71,5 %; 
scenariu optimist - 71 - 71,5%;
the pessimistic scenario - a target of 67 - 68 %. 
scenariu pesimist - 67 - 68%.
Among the measures for increasing the employment rate are the following: 
Dintre măsurile avute în vedere pentru sporirea ratei de ocupare a forţei de muncă au fost menţionate:
increase the education level; 
creşterea nivelului de educaţie;
ensure a wider access to life-long professional training; 
asigurarea unui acces mai larg la formarea profesională continuă;
ensure access to social benefits and services without an impact on job atractiveness. 
asigurarea accesului la prestaţii şi servicii sociale într-o manieră care să nu afecteze atractivitatea muncii.
With respect to promoting the target of enhancing the degree of social inclusion by achieving the objective of reducing the risk of poverty, Adina Drăgotoiu, MLFSP director, showed that in 2008, the relative poverty rate in Romania was 18,2 % (referring to those who have an equivalised disposable income lower than 60 % of the average disposable income), the most affected categories being the unemployed (37,6 %), own-account workers (40,8 %), single-parent families (30 %), families with more than three children (47 %), young people (20,9 %) and children (25,9 %). 
În ceea ce priveşte promovarea ţintei referitoare la creşterea gradului de incluziune socială prin intermediul obiectivului de reducere a riscului de sărăcie, Adina Drăgotoiu, director în cadrul MMFPS, a arătat că în România, la nivelul anului 2008, rata sărăciei relative (persoane care au un venit echivalent disponibil mai mic de 60% din venitul median disponibil) era de 18,2%, cele mai afectate categorii fiind şomerii (37,6%), lucrătorii pe cont propriu (40,8%), familiile monoparentale (30%), familiile cu mai mult de trei copii (47%), tinerii (20,9%) şi copiii (25,9%).
Starting from that, national authorities drafted three scenarios with regard to a decrease in the number of people under the risk of poverty in 2020, as compared to 2008. 
Plecând de la această bază, autorităţile naţionale au schiţat trei scenarii referitoare la reducerea numărului de persoane aflate în risc de sărăcie pentru 2020 comparativ cu anul 2008.
Hence we have the following estimated reductions: 
Avem astfel următoarele reduceri estimative:
the realistic scenario - 690 000 people; 
scenariu realist - 690.000 persoane;
the optimistic scenario - 794 000 people; 
scenariu optimist - 794.000 persoane;
the pessimistic scenario - 586 000 people. 
scenariu pesimist - 586.000 persoane.
D. Investing in research and development, in partnership with the National Authority for Scientific Research (NASR) - 28 May 
D. Investiţii în cercetare şi dezvoltare, în parteneriat cu Autoritatea Naţională pentru Cercetare Ştiinţifică - 28 mai
Rolanda Predescu, NASR director, showed that, the objective set at the EU level to allocate 3 % of the GDP to the research and development sector by 2020 is an extremely ambitious one and that Romania, at national level, is able to set a target of about 2 % (public and private investments). 
Rolanda Predescu, director în cadrul ANCS, a arătat că obiectivul stabilit la nivelul UE privind alocarea până în 2020 a 3% din PIB pentru sectorul cercetare - dezvoltare este unul extrem de ambiţios şi că România este capabilă să îşi fixeze la nivel naţional o ţintă de aproximativ 2% (investiţii publice şi private).