natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In order to highlight the various quality criteria used, but also the objective difficulties encountered in conducting the impact assessments, the paper includes various approaches of the topic coming both from the European area and from the US where, in fact, the first institutionalised interests in this matter appeared. 
Pentru a reliefa diferitele criterii de calitate utilizate dar şi dificultăţile obiective întâmpinate în realizarea propriu-zisă a evaluărilor de impact, sunt prezentate diferite abordări ale temei, atât din spaţiul european cât şi din cel american, unde, de altfel, s-au manifestat pentru prima dată preocupări instituţionalizate în acest sens.
Thus, Tthe impact analysis thus serves to underline the strong and weak points of the various policy options or types of approaches of an action, contributing to a rational, substantiated choice of a policy option against others which are less substantiated. 
Analiza de impact serveşte astfel la evidenţierea punctelor tari precum şi a celor slabe ale diferitelor variante de politici sau tipuri de abordări ale unei acţiuni, contribuind la o alegere raţională, argumentată, a unei opţiuni de politică în defavoarea altora, mai slab fundamentate.
While at the level of EU and OECD the topics approached by the impact studies have significantly diversified lately, covering the economic, financial and social field as well, in Romania, these essential regulation areas still remain insufficiently explored and used. 
În timp ce la nivelul UE şi al OCDE, temele abordate de studiile de impact s-au diversificat considerabil în ultimii ani, acoperind inclusiv domeniul economic, financiar şi social, în România, aceste domenii esenţiale de reglementare rămân încă insuficient explorate şi valorificate.
Conducting the impact studies -- perspectives and challenges 
Realizarea studiilor de impact - perspective şi provocări
The good regulation is a very useful instrument in the legislative process which must lead to coherent public policies, on one hand and, on the other hand, to their improvement and correction, when necessary, thus aiming to permanently maximise the advantages and minimise the negatives effects of the legal provisions. 
Buna reglementare reprezintă un instrument foarte util în procesul legislativ, care trebuie să permită, pe de o parte, elaborarea de politici publice coerente, şi, pe de altă parte, îmbunătăţirea şi corectarea acestora, atunci când este necesar, astfel încât să se urmărească maximizarea permanentă a avantajelor şi minimizarea efectelor negative ale prevederilor legale.
This paper aims to underline the concepts and working instruments that are specific characteristic ofto the various models of impact assessment, among which there are: the model of the Organisation for Economic Cooperation and Development, the European model and the American one. 
Lucrarea de faţă urmăreşte evidenţierea conceptelor şi a instrumentelor de lucru caracteristice diferitelor modele de evaluare a impactului, între care se disting modelul Organizaţiei pentru Cooperare şi Dezvoltare Economică, cel european şi cel american.
The assessment model set forth by OECD underlines the role of the participative political processes and the need to consult the stakeholders as regards the setting of the objectives, indicators and estimated results. 
Modelul de evaluare propus de OCDE subliniază rolul proceselor politice participative şi, respectiv, necesitatea consultării părţilor interesate în stabilirea obiectivelor, indicatorilor şi a rezultatelor estimate.
At EU level, whether we talk about the specific responsibilities of the Member States or we talk about the Community level (“Brussels bureaucracy”), the measures adopted for suppressing the useless bureaucracy or those aiming to reduce the number of unjustified or insufficiently substantiated regulations, to improve the quality of the legislative proposals, to increase the coherence and substantiation, to involve a wide range of relevant actors are designed to ensure the achievement of the specific objectives set by that public powerauthority, regardless of the level it acts on (local, national or Community level). 
La nivelul UE, fie că vorbim despre atribuţiile specifice statelor membre, fie că vorbim despre nivelul comunitar („birocraţia de la Bruxelles”), măsurile adoptate pentru suprimarea birocraţiei inutile, sau cele care vizează reducerea numărului de reglementări nejustificate sau insuficient fundamentate, îmbunătăţirea calităţii propunerilor legislative, creşterea gradului de coerenţă şi argumentare, implicarea unui spectru larg de actori relevanţi, sunt menite să permită atingerea obiectivelor specifice urmărite de respectiva putere publică, indiferent de nivelul la care aceasta acţionează (local, naţional sau comunitar).
For this purpose, the impact studies act as credible instruments of legitimising and substantiating legislative options even before they are formally adopted. 
În acest sens, studiile de impact servesc drept instrumente credibile de legitimare şi fundamentare a unor opţiuni legislative chiar înainte ca acestea să fie adoptate în mod formal.
The proposals considered can be adjusted so that the positive consequences are maximised and the negative ones are minimised, through an approach based on specific technical knowledge and on a comparative analysis of options. 
Propunerile avute în vedere pot fi ajustate astfel încât să fie maximizate consecinţele pozitive şi minimizate cele negative, prin intermediul unei abordări bazate pe cunoştinţe tehnice specifice şi pe o analiză comparativă a opţiunilor.
The impact analyses have thus the role to of generateing a significant adaptation and shaping of the legislative intentions even from the preparatory stage of drafting the proposals. 
Analizele de impact au astfel rolul de a genera o adaptare şi modelare semnificativă a intenţiilor legislative încă din etapa pregătitoare a elaborării propunerilor.
Conducting impact studies in Romania 
Realizarea studiilor de impact în România
As regards the impact studies conducted in Romania, it is necessary to strengthen and diversify the instruments for substantiating the public policy documents, in order to ensure the capacity to justify and draw up impact studies adapted to the context and requirements of the direct beneficiaries of the public policies. 
În ceea ce priveşte realizarea studiilor de impact în România, se impune consolidarea şi diversificarea instrumentelor de fundamentare a documentelor de politici publice, pentru a se asigura capacitatea de argumentare şi elaborare a unor studii de impact adaptate contextului şi cerinţelor beneficiarilor direcţi ai politicilor publice.
Similar to other new EU Member States which encountered significant difficulties in the attempt toof adopting a functional regulation assessment model, in Romania there are still a series of deficiencies at the level of the institutions involved in drawing up the public policies. 
La fel ca în cazul celorlalte noi state membre ale UE, care s-au confruntat cu dificultăţi semnificative în încercarea de a adopta un model funcţional de evaluare a reglementării, şi în România persistă încă o serie de deficienţe la nivelul instituţiilor cu atribuţii în realizarea politicilor publice.
Efforts are still necessary for ensuring an efficient and broad communication both between the institutional structures responsible for drawing up the public policies and between authorities, social partners and civil society. 
Se impun în continuare eforturi pentru asigurarea unei comunicări eficiente şi extinse atât între structurile instituţionale responsabile de elaborarea politicilor publice, cât şi între autorităţi, partenerii sociali şi societatea civilă.
The first EIR event this year is part of the “Romania-France: together in Europe” series of conferences developed in partnership with the Embassy of France in Romania with the purpose of drawing a French-Romanian perspective on the challenges of Romania's integration into the European Union. 
Primul eveniment IER din acest an face parte din seria de conferinţe „România-Franţa: împreună în Europa”, derulată în parteneriat cu Ambasada Franţei în România, având scopul de a contura o perspectivă franco-română asupra provocărilor integrării României în Uniunea Europeană.
Mr. Jean Musitelli, State Counselor, former Ambassador, France's permanent delegate to UNESCO, held a conference on 20th January, with the participation of His Excellence Mr. Henri Paul, the Ambassador of the Republic of France to Romania and of Mr. Virgil Ştefan Niţulescu, Secretary General in the Ministey of Culture, Religious Denominations and National Cultural Heritage. 
Conferinţa din 20 ianuarie a fost susţinută de domnul Jean Musitelli, consilier de stat, fost ambasador, delegat permanent din partea Franţei pe lângă UNESCO şi s-a bucurat de prezenţa Excelenţei sale domnul Henri Paul, Ambasadorul Republicii Franceze în România şi a domnului Virgil Ştefan Niţulescu, secretar general, Ministerul Culturii şi Cultelor.
The host of the event was Mrs. Gabriela Dragan, Director General of the European Institute of Romania. 
Evenimentul a fost moderat de doamna Gabriela Drăgan, director general al Institutului European din România.
The digital revolution had dramatically affected the cultural diversity. 
Revoluţia digitală a afectat în mod dramatic diversitatea culturală.
The new actors, who act as mediators between authors and public are risking to limit the contact between them. 
Noii actori apăruţi, care intermediază între creatori şi public riscă să limiteze contactul dintre aceştia.
The digitalization of the cultural works as well as the lack of attractivity of the legal ofers are thus encouraging piracy. 
Digitalizarea creaţiilor culturale precum şi lipsa de atractivitate a ofertelor legale favorizează astfel pirateria.
This does not only cause economical damage (by reducing the revenue of the author), but also cultural damage - the focus is on works with a commercial character, which are likely to bring in revenues. 
Aceasta nu cauzează doar daune economice (prin reducerea veniturilor creatorului), ci şi culturale - se pune astfel accentul pe operele cu caracter comercial, susceptibile de a aduce venituri.
The globalization has lead to a significant decrease of the cultural diversity. 
Mondializarea a dus la o reducere semnificativă a diversităţii culturale.
We witness the concentration of the production within a small number of large companies. 
Asistăm la concentrarea producţiei în cadrul unui număr restrâns de firme mari.
At the same time, the liberalization of the cultural exchange has lead to a series of positive effects, but also to asymmetric cultural exchanges to the disadvantage of less developed states. 
Totodată liberalizarea schimburilor culturale a dus pe lângă o serie de efecte pozitive la o asimetrie a schimburilor culturale în defavoarea ţărilor mai puţin dezvoltate.
An increasingly pressing issue is that of protecting cultural diversity from the danger of piracy. 
Se pune problema din ce în ce mai pregnant a protecţiei diversităţii culturale în faţa pericolelor pirateriei.
The European Union's action thus becomes all the more important as the necessity of a global solution appears to become a priority. 
Acţiunea Uniunii Europene devine astfel cu atât mai importantă cu cât necesitatea unei soluţii globale pare să devină din ce în ce mai pregnantă.
The Eastern Partnership - a New EU Initiative 
Parteneriatul Estic - o nouă iniţiativă a Uniunii Europene
The EU enlargement towards the Central and Eastern part of Europe has brought to the attention the need of remodelling its external policy as regards the new neighbourhood. 
Extinderea Uniunii Europene spre Centrul şi Estul Europei a adus în atenţie necesitatea remodelării politicii sale externe faţă de noua vecinătate.
Besides opportunities, the new Eastern EU border has brought along new challenges determined by the need to have and to permanently maintain a stable and secure climate in the area, by the demands for ensuring an efficient management of the borders at the same time avoiding building new division lines in Europe. 
Pe lângă oportunităţi, noua frontieră estică a Uniunii a adus cu sine noi provocări determinate de nevoia de a avea şi de a menţine permanent un climat stabil şi de securitate în zonă, de exigenţele privind asigurarea unui management eficient la frontiere, care să evite, în acelaşi timp, crearea unor noi linii de demarcaţie în Europa.
The European Neighbourhood Policy (ENP), officially launched in May 2004, emerged as an expression of this need, as a result of the process of repositioning the EU borders towards the East and of the need to adapt the work mechanisms with the states which are now close neighbours of the European Union. 
Politica Europeană de Vecinătate (PEV), lansată oficial în mai 2004, a apărut tocmai ca expresie a acestei necesităţi, ca rezultat al procesului de repoziţionare a graniţelor Uniunii Europene spre Est şi a nevoii de adaptare a mecanismelor de lucru cu statele aflate acum în imediata vecinătate a Uniunii.
A concept which appeared in May 2008, as an initiative of Poland and Sweden, the Eastern Partnership was created with the aim of strengthening the relations between the European Union and its Eastern neighbours, passing beyond the incidence of the current European neighbourhood policy. 
Concept apărut în mai 2008, ca iniţiativă a Poloniei şi a Suediei, Parteneriatul Estic a fost creat în scopul consolidării relaţiilor Uniunii Europene cu ţările din vecinătatea ei estică, mergând dincolo de incidenţa actualei politici europene de vecinătate.
The partnership sought to deepen the bilateral cooperation with the Eastern partners, to ensure an increased economic integration as well as to create a permanent formula for a multilateral cooperation. 
Parteneriatul avea în vedere adâncirea cooperării bilaterale cu partenerii estici, un grad sporit de integrare al acestora din punct de vedere economic, precum şi crearea unei formule permanente pentru cooperare multilaterală.
Strategically planned, the Eastern Partnership initiative mainly aimed at strengthening the cooperation of the European Union with Ukraine, Moldova, Georgia, Azerbaijan, Armenia and Belarus. 
Strategic planificată, iniţiativa acestui parteneriat estic avea ca principal obiectiv consolidarea cooperării Uniunii Europene cu Ucraina, Moldova, Georgia, Azerbaidjan, Armenia şi Belarus.
Thus, this initiative sought to point out the Eastern dimension of the European neighbourhood policy, at start being even regarded only as an equivalent for East of the project initiated by the president Nicolas Sarkozy regarding the Union for the Mediterranean. 
Această iniţiativă îşi propunea, astfel, reliefarea dimensiunii estice a politicii europene de vecinătate, la început chiar fiind percepută doar ca o contrapondere a proiectului iniţiat de preşedintele Nicolas Sarkozy privind Uniunea pentru Mediterana.
Official launch 
Lansare oficială
The official launch of the Partnership took place on 7th May 2009 during the Prague Eastern Partnership Summit. 
Lansarea oficială a Parteneriatului a avut loc în data de 7 mai 2009, în cadrul Summit-ului de la Praga privind Parteneriatul Estic.
The Joint Declaration adopted on this occassion enshrines the proposals of the European Commission from December 2008, reaffirmed during the European Council held in March 2009, setting out “an ambitious partnership” based on common interests and commitments. 
Declaraţia comună adoptată cu această ocazie consfinţeşte propunerile Comisiei Europene din decembrie 2008, reiterate în cadrul Consiliului european din martie a.c., prezentând un „parteneriat ambiţios”, bazat pe interese şi angajamente comune.
Complementary to the bilateral contractual relations under ENP, the Eastern Partnership aims to respect the principles of differentiation and conditionality. 
Complementar relaţiilor contractuale bilaterale sub egida PEV, Parteneriatul Estic îşi propune respectarea principiilor de diferenţiere şi condiţionalitate.
As the partner countries (from the Eastern Europe and the Southern Caucasus) have different levels of economic and social development, democratisation and modernisation, a unitary approach of the relations between the European Union and these states was almost impossible. 
Statele partenere (din Europa de Est şi din Caucazul de Sud) înregistrând niveluri variate de dezvoltare economico-socială, de democratizare şi modernizare, era aproape imposibilă o abordare unitară a relaţiilor dintre Uniunea Europeană şi aceste state.
The Eastern Dimension of the ENP 
Dimensiunea estică a PEV
The main objective of the Eastern Partnership is to accelerate the process of political association, of economic integration between the European Union and the partner countries from the Eastern Europe and the Southern Caucasus, EU aiming to continually encourage and support the process of economic and social reform of the targeted states, so that the gradual harmonization with the EU standards might be achieved. 
Parteneriatul Estic are drept scop principal accelerarea procesului de asociere politică, de integrare economică între Uniunea Europeană şi statele partenere din Estul Europei şi din zona Caucazului de Sud, UE urmărind încurajarea şi sprijinirea continuă a proceselor de reformă economică şi socială din statele vizate, în vederea armonizării treptate cu standardele Uniunii.
Moreover, the participants to the European Council held in Brussels between 19th and 20th June 2008 once again set forth the need to promote the Eastern dimension of the ENP, to strengthen the regional cooperation between the Eastern neighbours of the EU as well as between the EU and this region on differentiated grounds. 
De altfel, în cadrul Consiliului European de la Bruxelles, din 19 - 20 iunie 2008, s-a reiterat necesitatea promovării dimensiunii estice a PEV, a consolidării cooperării regionale între vecinii estici ai UE, precum şi între UE şi această regiune, pe baze diferenţiate.
The Eastern Partnership was therefore considered to be a good opportunity to reform the European neighbourhood policy in favour of the Eastern neighbours, also aiming at reducing the gap towards other regional projects such as the Northern Dimension and the Black Sea Synergy. 
Parteneriatul Estic era astfel considerat a fi un bun prilej de a reforma politica europeană de vecinătate în favoarea vecinilor din est, totodată urmărind reducerea decalajului faţă de alte proiecte regionale precum Dimensiunea Nordică şi Sinergia Mării Negre.
Main elements 
Elemente principale
The main elements​[1]​ set forth by the Eastern Partnership regard the following: 
Principalele elemente​[1]​ propuse de Parteneriatul Estic vizează următoarele:
strengthening and intensifying the bilateral relations between the European Union and the partner countries by: 
consolidarea şi intensificarea relaţiilor bilaterale dintre Uniunea Europeană şi statele partenere, prin:
concluding new association agreements and establishing deep and comprehensive free trade areas with each of the partner countries, and, as a long term goal, even developing a Neighbourhood Economic Community (which in time would provide the partner countries with full access to the single market); 
încheierea unor noi acorduri de asociere şi crearea unor zone de liber schimb consolidate şi globale cu fiecare din ţările partenere, iar pe termen lung chiar a unei Comunităţi economice de vecinătate (ce ar oferi în timp acces deplin statelor partenere la piaţa unică);
increasing mobility of citizens through gradual steps towards visa liberalisation, increasing partners' stability and safety, increasing border security; 
sporirea mobilităţii cetăţenilor, prin eliminarea treptată a sistemului vizelor; creşterea stabilităţii şi a securităţii partenerilor, creşterea securităţii la frontiere;
strengthening the energy security through cooperation in the area of long term energy supply and transit; 
întărirea securităţii energetice prin cooperare în domeniul aprovizionării cu energie şi a tranzitului de energie pe termen lung;
improving the administrative capacity of the partner countries etc. 
îmbunătăţirea capacităţii administrative a statelor partenere ş.
meetings of the Heads of State or Government of the countries involved- every two years; 
reuniuni la nivelul şefilor de stat sau de guvern ai statelor implicate - o dată la doi ani;
meetings of the Ministers of Foreign Affairs- every year; 
reuniuni ale miniştrilor de externe - anual;
development of four thematic platforms: 
stabilirea a patru platforme tematice:
Democracy, good governance and stability, Economic integration and convergence with EU sectoral policies, Energy security; Contacts between people - meetings at the level of senior officials engaged in the reform work in the relevant areas- at least twice a year; 
Democraţie, buna guvernanţă şi stabilitate; Integrare economică şi convergenţă cu politici sectoriale ale UE; Securitate energetică; Contacte interumane - reuniuni la nivel de înalţi funcţionari implicaţi în activităţile de reformă din domeniile relevante - cel puţin de două ori pe an;
the need of co-financing the projects, having as a basis the European Neighbourhood and Partnership Instrument, in addition to the Neighbourhood Investment Facility, transborder cooperation instruments, other financial resources from EBRD, EIB. 
necesitatea co-finanţării proiectelor, baza fiind Instrumentul European de Vecinătate şi Parteneriat, la care se adaugă Facilitatea de Investiţii pentru Vecinătate, instrumente de cooperare transfrontalieră, alte resurse financiare precum credite BERD, BEI.
Complementarity 
Complementaritate
Although the European officials have permanently stressed their complementary nature, currently there is a risk that the regional cooperation initiatives, the regional and sub-regional projects might overlap and therefore their substance might water down. 
Deşi oficialii europeni au accentuat permanent caracterul lor complementar, în prezent persistă riscul suprapunerii iniţiativelor de cooperare din regiune, a proiectelor la nivel regional şi sub-regional şi, în consecinţă, al unei diluări a substanţei acestora.
Initiatives such as the Union for the Mediterranean or the Eastern Partnership which operate in parallel with the Black Sea Synergy, as well as a multitude of regional cooperation bodies (Black Sea Forum for Dialogue and Partnership, Organisation of the Black Sea Economic Cooperation etc.) seem to hinder to a certain extent a unitary and coherent development of the EU neighbourhood policy. 
Apariţia unor iniţiative precum Uniunea pentru Mediterana sau Parteneriatul Estic, ce funcţionează în paralel cu Sinergia Mării Negre, precum şi existenţa unei multitudini de organisme regionale de cooperare (Forumul Mării Negre pentru dialog şi parteneriat, Organizaţia de Cooperare Economică la Marea Neagră etc.) par a împiedica într-o anume măsură o dezvoltare unitară şi coerentă a politicii de vecinătate a Uniunii Europene.
If the Black Sea Synergy wishes to be more of a regional cooperation initiative, the Eastern Partnership promises to focus on the multilateral approach and especially on the bilateral approach of the neighbourhood relations. 
Dacă Sinergia Mării Negre se doreşte a fi mai mult o iniţiativă regională de cooperare, Parteneriatul Estic promite a se concentra atât pe abordarea multilaterală, cât mai ales asupra abordării bilaterale a relaţiilor de vecinătate.