natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the speaker's opinion, two components are fundamental when discussing about the cohesion policy: solidarity and competitiveness. 
În opinia vorbitorului, două componente sunt fundamentale în ceea ce priveşte politica de coeziune: solidaritatea şi competitivitatea.
The session and the conference ended with a series of comments and questions addressed by the audience on topics such as the Polish experience on the territorial administrative division and possible lessons for Romania's case, the connection between the territorial and administrative reform and the financial-budgetary reform, as well as the relationship between decentralization and the necessity to increase the role of local authorities. 
Sesiunea şi conferinţa s-au încheiat cu o serie de comentarii şi întrebări adresate de public pe teme precum experienţa Poloniei în divizarea administrativă teritorială şi posibile modele pentru cazul României, conexiunea între reforma teritorială şi administrativă şi reforma financiar-bugetară, precum şi relaţia între descentralizare şi necesitatea de a amplifica rolul autorităţilor locale.
For the full text of the summary of the event please access section “Previous events” on www.ier.ro (​http:​/​​/​www.ier.ro​) 
Pentru textul integral al expunerii sumare a evenimentului, vă rugăm să accesaţi secţiunea Arhivă evenimente de pe situl www.ier.ro (​http:​/​​/​www.ier.ro​).
By the end of 2008, the European Institute of Romania started the necessary procedure for including three new occupations: terminologist, linguistic reviser and legal reviser, in the Romanian Classification of Occupations (RCO) and in the Classification of Activities of National Economy (CANE). 
La sfârşitul anului 2008, IER a început demersurile pentru introducerea în Clasificarea Ocupaţiilor din România (COR), precum şi în Clasificarea activităţilor din economia naţională (CAEN), a trei ocupaţii: revizor jurist, revizor lingvist, terminolog.
The update of the RCO is carried out pursuant to the Order no. 270 of 12 June 2002 concerning the approval of the procedure for updating the nomenclature of the Romanian Classification of Occupations. 
Actualizarea COR se face în temeiul Ordinului nr. 270 din 12 iunie 2002 privind aprobarea Procedurii de actualizare a nomenclatorului Clasificaţiilor ocupaţiilor din România.
These requests are to be approved by the Ministry of Labor, Family and Social Protection, along with the National Institute of Statistics. 
Aprobarea acestor solicitări se face de către Ministerul Muncii, Familiei şi Protecţiei Sociale, împreună cu Institutul Naţional de Statistică.
To this purpose, a research was conducted for establishing the name of the occupations, proposed to be included in the RCO, the level of education required for practicing each profession, the corresponding code for each of the new occupations (a 6 digit code). 
În acest scop, s-a efectuat o documentare de specialitate pentru denumirea ocupaţiilor propuse a fi introduse în COR, nivelul de instruire necesar pentru practicarea fiecărei ocupaţii, codul corespunzător noilor ocupaţii (format din 6 cifre).
The memo describes the general context of the Romanian economy, the different tendencies of the Romanian labour market, the need for training as well as the evolution of these occupations at national and international levels. 
Memoriul întocmit descrie contextul general al economiei româneşti, tendinţele de diversificare a pieţei muncii, nevoia de formare, ca şi evoluţia acestor ocupaţii, la nivel naţional şi internaţional.
In the following issues we are going to present the new occupations proposed by the EIR: terminologist, linguistic reviser, legal reviser - present-day occupations with a good potential of development on the Romanian labour market. 
În numerele următoare vom prezenta noile ocupaţii propuse de IER: terminolog, revizor lingvist, revizor jurist, ocupaţii de actualitate şi cu potenţial de dezvoltare pe piaţa muncii din România.
If you wish to support the EIR initiative, we welcome your opinion at fax 021 314 26 66. 
Dacă doriţi să sprijiniţi demersul IER, aşteptăm punctul dumneavoastră de vedere la numărul de fax 021 314 26 66.
Why is 9 May Europe's Day? 
De ce 9 Mai Ziua Europei
On 9 May 1950, in Paris, the Foreign Affairs minister, Robert Schuman, read before the international press a declaration by which he called for France, Germany and other European states to put together their productions of coal and steel. 
Pe 9 mai 1950, la Paris, ministrul afacerilor externe, Robert Schuman, a citit în faţa presei internaţionale o declaraţie prin care chema Franţa, Germania şi alte state ale Europei să îşi pună în comun producţiile de cărbune şi oţel.
Schuman actually proposed the creation of a supranational European institution responsible for the administration of the coal and steel industry, a sector that represented the basis of the military power at that time. 
Schuman a propus de fapt crearea unei instituţii europene supranaţionale, însărcinată cu gestionarea industriei cărbunelui şi oţelului, sector care reprezenta baza puterii militare în acea epocă.
That is why the leaders of the Union gathered in Milan in 1985 decided that Europe's Day is to be celebrated on 9 May. 
Iată de ce liderii Uniunii întruniţi la Milano în 1985 au hotărât ca la data de 9 mai să fie sărbătorită Ziua Europei.
Each European state which chooses democratically to be an integral part of the European Union, automatically adopts its fundamental values of peace and solidarity. 
Fiecare stat european care alege în mod democratic să fie parte integrantă a Uniunii Europene îşi însuşeşte automat valorile sale fundamentale de pace şi solidaritate.
The project began after World War II is still a new project from the integration point of view. 
Proiectul început după cel de-al Doilea Război Mondial este unul încă nou din punctul de vedere al integrării.
Thus, the construction of a Europe in which the liberty and national identity are respected is an objective. 
Astfel că se doreşte construirea unei Europe în care se respectă libertatea şi identitatea naţională.
At the same time, however, the EU's declared purpose is to serve its citizens who, keeping their values, customs and language feel they are truly part of Europe. 
Totodată, însă, Uniunea se află declarat în slujba cetăţenilor săi care, păstrându-şi valorile, obiceiurile şi limba simt că fac parte cu adevărat din Europa.
Directions regarding the National and European Policies on Energy Security 
Despre orientările politicii naţionale şi europene de securitate energetică
Within the debates series "Romania's Policies" which aims at bringing at the top of the public agenda the themes approached in the EIR Strategy and Policy Studies (SPOS), a debate on the "Directions regarding the National and European Policy on Energy Security" was held on April 29th, 2009 at EIR's headquarters. 
În cadrul ciclului de dezbateri „Politicile României”, care îşi propune să aducă în prim planul agendei publice temele abordate în studiile IER de strategie şi politici (SPOS), la data de 29 aprilie a.c., la sediul IER, a avut loc dezbaterea cu tema „Orientări ale politicii naţionale şi europene de securitate energetică”.
The central component of the event was the study "Directions regarding Romania's Energy Security", elaborated under the aegis of EIR within the SPOS 2008 project. 
Evenimentul a avut drept element central studiul „Orientări privind securitatea energetică a României”, elaborat sub egida IER în cadrul proiectului SPOS 2008.
The debate brought into discussion the last energy policy progresses on the national and European level in the context of Europe's increasing concern in the matter. 
Dezbaterea a pus în discuţie ultimele evoluţii în plan naţional şi european ale politicii energetice, în contextul preocupărilor europene crescânde în domeniu.
Professor Silviu Neguţ, PhD, Dean of the Faculty of International Economic Relations, within the Bucharest Academy of Economic Studies, Professor engineer Aureliu Leca, PhD, Head of Department at the UNESCO Engineering Sciences Department, Energy-Environment Programme at the “Politehnica” University in Bucharest and Lecturer Marius Neacşu, PhD, from the Bucharest Academy of Economic Studies. 
Aureliu Leca, şef de catedră, Catedra UNESCO de Ştiinţe Inginereşti, Programul Energie-Mediu, Universitatea „Politehnică” Bucureşti şi domnul lector univ. dr. Marius Neacşu, Academia de Studii Economice Bucureşti.
The lack of a energy economy culture is a specific feature of Romania in relation with the other Member States, the antidote of which must lead, in practice, to reducing significant losses within the system. 
Aici se poate constata lipsa unei culturi a economiei de energie, al cărei antidot, în practică, trebuie să conducă la reducerea pierderilor semnificative existente în sistem.
The energy security, understood as the assurance of the energy supply continuity in the context of accepting some political, social, technical and environmental risks must include mainly aspects regarding the conservation of energy (through energy efficiency, reasonable use of energy and substitution of some energy forms). 
Securitatea energetică, înţeleasă ca asigurare a continuităţii în alimentarea cu energie în condiţiile acceptării unor riscuri din punct de vedere politic, social, tehnic şi de mediu, trebuie să includă mai mult aspecte privitoare la conservarea energiei (prin eficienţă energetică, utilizare raţională a energiei şi substituire a unor forme de energie).
At the Community level the renewable energy sources must be developed in parallel with the economic development, while concrete initiatives of integrating the European energy markets (such as ENTSO-E), which regard, thus, the classical resources of energy must be supported. 
La nivel comunitar, dezvoltarea surselor regenerabile de energie trebuie să meargă în paralel cu dezvoltarea economică, în timp ce iniţiativele concrete de integrare a pieţelor europene de energie (de exemplu ENTSO-E), care privesc prin urmare sursele clasice de producere a acesteia, trebuie sprijinite.
The complete synthesis of the debate is available at: www.ier.ro (​http:​/​​/​www.ier.ro​). 
Sinteza completă a dezbaterii este disponibilă la adresa www.ier.ro (​http:​/​​/​www.ier.ro​).
European Studies and Analyses Unit 
Analiză şi Studii Europene
Ioana Vintilă-Rădulescu, Dicţionar normativ al limbii române. 
Ioana Vintilă-Rădulescu, Dicţionar normativ al limbii române (DIN).
Ortografic, ortoepic, morfologic şi practic [Normative Dictionary of the Romanian Language. 
Ortografic, ortoepic, morfologic şi practic, Editura Corint, Bucureşti, 2009, 895 p.
Orthographic, orthoepic, morphologic and practic], Corint Publishing House, Bucharest, 2009, 895 p. 
DICŢIONAR AL LIMBII ACTUALE pentru CITITORUL DE ASTĂZI
Let us open the new dictionary at letter A, insert Articolul hotărât [The Definite Article] and we will find the justification for the rule. 
Să deschidem acest nou dicţionar la litera A, insertul Articolul hotărât şi vom afla justificarea normei.
Mr Marius Sala, Member of the Romanian Academy, notes in the Foreword that this is a ”different kind of dictionary”, “a much more detailed work” which “comprises various very useful collateral information which are impossible or at least hard to find in other sources, presented all in one place, or even separately”. 
Despre acest dicţionar, acad. Marius Sala precizează în Cuvânt-înainte că este „un alt fel de dicţionar”, „lucrare mult mai detaliată”, care „înglobează şi diferite informaţii colaterale de mare utilitate, care sunt imposibil sau cel puţin greu de găsit în alte surse, nu numai prezentate laolaltă, dar nici măcar separat”.
Although it observes the academic standards, the dictionary has a different structure, “sometimes closer to the habits of school practice”. 
Fidel normelor academice, dicţionarul are o organizarea diferită, „uneori mai apropiat de obişnuinţele practicii şcolare”.
The new dictionary, of impressive dimensions, is the work of a sole author, Ioana Vintilă-Rădulescu, PhD, a prestigious lexicologist in the Romanian linguistics, coordinator of the second edition of DOOM [The Orthographic, Orthoepic and Morphologic Dictionary] (2005). 
Impresionant prin dimensiuni, noul dicţionar este opera unei singure autoare, doamna Ioana Vintilă-Rădulescu, lexicograf cu autoritate în lingvistica românească, coordonator al ediţiei a II-a a DOOM (2005).
The information enclosed is the classical information, of linguistic nature (orthoepy, orthography, morphology) which is systematised in this kind of works, as well as information of practical nature. 
Informaţiile incluse sunt atât cele clasice, de natură lingvistică (ortoepică, ortografică, morfologică) pe care o astfel de lucrare le sistematizează, cât şi de natură practică.
This is ensured by inserts, by the rapid consultation method and by the explanations accompanying the standards. 
Aceasta este asigurată de inserturi, de modalitatea de consultare rapidă, de explicaţiile care însoţesc normele.
The two branches complete each other in an original structure which makes the dictionary a complex, normative and practical instrument which addresses the need to find the information at the right place and not in a long preface ”which few of the users of the dictionary would read thoroughly” (as in the DOOM). 
Cele două laturi se completează într-o structură originală, graţie căreia dicţionarul devine un instrument complex, normativ şi practic în acelaşi timp, care răspunde nevoii de a găsi la locul potrivit informaţia, şi nu într-o lungă prefaţă „pe care puţini utilizatori ai dicţionarului ar citi-o de la un capăt la altul” (ca în DOOM).
Two statements in the introduction, fully sustained by the modern structure of the dictionary, invite the public to meditate: 
Două afirmaţii din introducere, întrutotul susţinute de maniera modernă de alcătuire a dicţionarului, îndeamnă la meditaţie publicul:
• “Reading through these sections, one is surprised, even as a linguist, by the little expected complexity of the problems”; 
• „Parcurgând aceste secţiuni eşti surprins, chiar ca lingvist, de complexitatea puţin bănuită a problemelor”
• The dictionary “joins not only the books on the first shelf of the library but also those on the desk and - why not? - even those on the night table”. 
• dicţionarul „se alătură nu numai cărţilor din raftul întâi al bibliotecii, ci şi celor de pe birou şi - de ce nu? - chiar celor de pe noptieră”.
NOVELTIES OF THE DICTIONARY 
NOUTĂŢILE DICŢIONARULUI
Considering the two reference normative works of the Institute of Linguistics “Iorgu Iordan - Al. Rosetti” of the Romanian Academy, DEX and DOOM, the contribution of the new dictionary to establish the standards of the current language is pointed out. 
Raportarea la cele două lucrări normative de referinţă ale Institutului de Lingvistică „Iorgu Iordan - Al. Rosetti” al Academiei Române, şi anume DEX şi DOOM pune în lumină contribuţia noului dicţionar la normarea limbii actuale.
Although it is an unseen feature, one of the most important operations expected for such a dictionary is the elimination of some rare, regional and obsolete words or of certain variants (which burden the DEX and the DOOM with an useless ballast), for example: flencăni, flenduros, fleoş, fleuretis (Fr.), flexibil2 (n.s.), flibusterie (rare), flibustier (rare), fliş, flit1 (regional), floarea-brumei, floarea-doamnei, gură-căscată (plant), gurăi (verb, rare), gurguia (obsolete) etc. 
Deşi nevăzută, una dintre cele mai importante operaţii aşteptate pentru un astfel de dicţionar este eliminarea unor cuvinte rare, regionale, învechite sau a unor variante (care încarcă DEX şi DOOM cu un balast inutil), de ex.: flencăni, flenduros, fleoş, fleuretis (fr.), flexibil2 (s.n.), flibusterie (rar), flibustier (rar), fliş, flit1 (rât, reg.), floarea-brumei, floarea-doamnei, gură-căscată (plantă), gurăi (verb, rar), gurguia (învechit) etc.
There is a strong tendency towards enrichment in the dynamics of the current language, therefore the dictionary records new entries such as: activism, bioclimatic, biocombustibil, biodiesel, bioetică, cafeterie (local), diuretic, filisteană (ethnical name), flex, glasnost (historical), nosocomial (“of or related to the hospital”) etc. 
Dinamica limbii actuale cunoaşte o puternică tendinţă de îmbogăţire prin neologisme, de aceea dicţionarul înregistrează noi intrări, de ex.: activism, bioclimatic, biocombustibil, biodiesel, bioetică, cafeterie (local), diuretic, filisteană (nume etnic), flex, glasnost (ist.), nosocomial („spitalicesc”) etc.
We notice that DIN recommends as correct forms words written as in the source language. 
Observăm că DIN recomandă ca forme corecte cuvinte cu grafia din limba sursă.
There are also words kept in the French writing: gourmet (“who knows how to appreciate food, wine”) or the Italian writing - amoroso (musical term), carpaccio (culinary). 
Sunt şi cuvinte cu grafia din franceză: gourmet („care ştie să aprecieze mâncarea, vinul”) sau italiană - amoroso (termen muzical), carpaccio (culinar).
The dictionary also introduces Latin expressions, such as: 
Sunt introduse şi expresii latineşti, de ex.:
It also introduces proper nouns: 
Nou introduse sunt şi numele proprii:
Balanţa (sign of the zodiac), Balcic, Bangladesh, Celsius, Cucernicia Sa/Ta/Voastră, Dobrogeană (breed of cattle), Sânpetru (religious celebration), Sânnicolaul Mare / Sânnicolau Mare (toponym) etc. 
Balanţa (zodie), Balcic, Bangladesh, Celsius, Cucernicia Sa/Ta/Voastră, Dobrogeană (vacă de rasă ~), Sânpetru (sărbătoare), Sânnicolaul Mare / Sânnicolau Mare (localitate) etc.
PRACTICAL ASPECTS OF THE WRITTEN COMMUNICATION 
ASPECTELE PRACTICE ALE COMUNICĂRII SCRISE
Ms Ioana Vintilă-Rădulescu formulates several observations regarding the use of the current language in relation to the social norms, see the insert Feminizarea numelor de profesii şi ocupaţii [Feminisation of the nouns designating professions and occupations], p. 312: 
Doamna Ioana Vintilă-Rădulescu formulează numeroase observaţii cu privire la uzul limbii actuale, în raport cu normele sociale (vezi insertul Feminizarea numelor de profesii şi ocupaţii, p.312):
“The Romanian society shows great resistance to the general feminisation tendency of the relatively recent nouns designating professions/occupations and also of the older ones (doctoriţă, ingineră), the use of the (unmarked) masculine form being perceived as generating more prestige. 
„Societatea românească manifestă o mare rezistenţă la tendinţa generală de feminizare a numelor de profesii/ocupaţii relativ mai recente şi chiar a celor mai vechi (doctoriţă, ingineră), folosirea formelor (nemarcate) de masculin fiind percepută ca generatoare de mai mare prestigiu.
The official classification of occupations in Romania includes (also for reasons of economy and space) only masculine forms, considered generic; there are a few exceptions represented by occupations which are exclusively feminine [such as moaşă (midwife )]” 
Clasificarea oficială a ocupaţiilor din România include (şi din motive de economie şi spaţiu) numai forme de masculin, considerate generice; fac excepţie puţinele ocupaţii reprezentate exclusiv de femei (ca moaşă).”
Another practical feature are the inserts comprising the names of the world states, ethnical names, military ranks designations, indications regarding of the way in which telephone numbers or electronic addresses are written. 
Tot cu caracter practic sunt inserturile ce cuprind numele statelor lumii, numele etnice, denumirile gradelor militare, modul de scriere a numerelor de telefon sau a adreselor electronice.
The complexity of the current language aspects treated in a new manner in this dictionary justifies the importance of the theme, which will also be approached in the project of the Translation Coordination Unit of elaborating a Guide of written communication. 
Complexitatea aspectelor limbii actuale tratate într-o manieră nouă în acest dicţionar justifică importanţa temei, care va fi abordată şi în proiectul DCT de a elabora un Ghid al comunicării scrise.
The texts published in this Newsletter express the authors' opinion and do not represent the official position of the European Institute of Romania or of the publishers. 
Textele publicate în acest Newsletter exprimă opinia autorilor şi nu reprezintă poziţia oficială a Institutului European din România sau a editorilor.
The European contract law 
Dreptul european al contractelor
The European Commission launched on 1 July 2010 a green paper in which it proposes several options regarding a more coherent approach of the contract law in order to ensure an increased legal safety for businesses and simpler rules for consumers. 
Comisia Europeana a lansat, la 1 iulie 2010, o carte verde în care propune mai multe opţiuni referitoare la o abordare mai coerentă a dreptului contractelor, cu scopul de a asigura o securitate juridică sporită pentru întreprinderi şi norme mai simple pentru consumatori.
In the attempt to stimulate the cross-border trade and to ensure solid rights for consumers, the European Commission convened a new expert group to put forward ways to improve the European Union contract law. 
În încercarea de a stimula comerţul transfrontalier şi de a asigura drepturi solide consumatorilor, Comisia Europeană a convocat un nou grup de experţi care să propună modalităţi de îmbunătăţire a dreptului contractelor în Uniunea Europeană.
The document submitted by the European Commission lays down several policy options: 
Documentul prezentat de Comisia Europeană enunţă mai multe opţiuni de politică:
publication on the internet (non-mandatory) of model contractual rules which could be used on the European single market; 
publicarea pe internet (neobligatorie) a unor modele de norme contractuale care ar putea fi folosite pe piaţa unică europeană;
a “set of instruments” designed for the European Union's decision-makers when adopting a new legislation with the purpose of obtaining better and more coherent rules; 
un „set de instrumente” destinat factorilor de decizie ai Uniunii Europene, atunci când aceştia adoptă o nouă legislaţie, astfel încât rezultatul să constea în norme mai bune şi mai coerente;
a recommendation requiring the Member States to include in their legal systems a European contract law; 
o recomandare prin care să se ceară statelor membre să includă în sistemele lor juridice un drept european al contractelor;
an optional European contract law which could be freely chosen by the consumers and businesses in their contractual relations; 
un drept european opţional al contractelor, care ar putea fi ales în mod liber de către consumatori şi întreprinderi în relaţiile lor contractuale;
harmonisation of national contract legislations through an EU directive or regulation; 
armonizarea legislaţiilor naţionale ale contractelor, prin intermediul unei directive sau al unui regulament al UE;
creation of an independent European Civil Code which is to replace all the national contract rules. 
crearea unui Cod civil european, de sine stătător, care să înlocuiască toate normele naţionale în domeniul contractelor.
The Commission will also draw up a strategic document and will launch a public consultation during this summer regarding the best way to follow in the field of the European contract law. 
Comisia va elabora, de asemenea, un document strategic şi va lansa o consultare publică în cursul verii cu privire la cea mai bună cale de urmat în domeniul dreptului contractelor în Europa.
The consultation will take place until 31 January 2011 and based on the results of this consultation the Commission will draw up proposals until the beginning of 2012. 
Consultarea se va desfăşura până la data de 31 ianuarie 2011, urmând ca pe baza rezultatelor acesteia Comisia să elaboreze propuneri până la începutul anului 2012.
The “GREEN PAPER FROM THE COMMISSION on policy options for progress towards a European Contract Law for consumers and businesses” can be accessed at the following address. 
Documentul „CARTE VERDE A COMISIEI privind opţiunile de politică în perspectiva unui drept european al contractelor pentru consumatori şi întreprinderi” poate fi consultat la următoarea adresă: