natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Romanian viewpoint on the economic and financial crisis and its implications for the euro and the Community budget, with direct consequences on the budget of the international development and cooperation assistance were presented during the workshop. 
Perspectiva românească asupra crizei economico-financiare a fost prezentată în cadrul workshopului, respectiv implicaţiile acesteia asupra monedei euro şi a bugetului comunitar, cu consecinţe directe asupra bugetului asistenţei pentru dezvoltare şi cooperare internaţională.
Important element of the international relations, the development assistance must take into account the economic and political restraints. 
Element important al relaţiilor internaţionale, asistenţa pentru dezvoltare trebuie însă să ţină seama de constrângerile economice şi politice.
Romania has had a tradition of the development assistance during the communist period and the lessons of the past may prove to be useful for the future as well. 
România a avut o tradiţie a asistenţei pentru dezvoltare în perioada comunistă, iar lecţiile trecutului se pot dovedi utile şi pentru viitor.
The development assistance must comply with a series of well established principles in which the pragmatic interests intertwine with the ethical criteria in order to avoid ambiguous situations. 
Asistenţa pentru dezvoltare trebuie să respecte o serie de principii bine stabilite, în care interesele pragmatice să se îmbine cu criteriile etice în scopul evitării situaţiilor ambigue.
At the same time, there has to be a close correlation between the economic capacities of the donor state and the aid provided in order to avoid the unbalanced situations which occurred before 1989. 
Totodată trebuie să existe o strânsă corelare între capacităţile economice ale statului donator şi ajutorul oferit pentru a evita situaţiile de dezechilibru întâlnite înainte de 1989.
NATO's credibility and efficiency are directly influenced by the manner in which its new strategic concept tackles and proposes solutions for managing the fundamental and structural issues that will affect the short and medium term engagements of the North Atlantic Alliance. 
Credibilitatea şi eficienţa NATO sunt direct influenţate de maniera în care noul său concept strategic abordează şi propune soluţii de gestionare a problemelor fundamentale şi de structură care vor afecta angajamentele Alianţei Nord-Atlantice pe termen scurt şi mediu.
The major challenge of this new strategic concept is to find that sensitive balance between ensuring the capacity of deterrence and defence against potential aggressors and providing security guaranties credible to member states as well as Russia, Alliance's main partner. 
Provocarea majoră a acestui nou concept strategic constă în găsirea acelui echilibru sensibil între asigurarea capacităţii de descurajare şi apărare în faţa potenţialilor agresori şi oferirea unor garanţii de securitate credibile atât statelor membre cât şi Rusiei, principalul partener al Alianţei.
The present work addresses both the experts and the general public, non-specialised, but interested in the international security issues, presenting a clear and synthetic perspective upon the factors that influence the taking of decisions in sensitive fields such as the relations with Russia, out-of-area defence and nuclear deterrence. 
Lucrarea de faţă se adresează atât experţilor din domeniu cât şi publicului larg, nespecialist dar interesat de problematica securităţii internaţionale, cărora le oferă o perspectivă clară şi sintetică asupra factorilor care influenţează luarea deciziilor în domenii sensibile precum relaţiile cu Rusia, apărarea înaintată şi descurajarea nucleară.
The current transatlantic relations play an important role in drafting the new strategic concept, relations marked by a discrete presence of Europe on the international arena and by developing a global perspective upon the current security dangers. 
În elaborarea noului concept strategic un rol important îl ocupă actualele relaţii transatlantice, relaţii marcate de o prezenţă discretă a Europei în arena internaţională şi de abordarea unei „perspective globale asupra pericolelor de securitate actuale”​[1]​.
The European Union has to reinvent itself in terms of security level, as it often has a discordant approach, inconsistent with its long and medium term strategic interests. 
Uniunea Europeană trebuie să se reinventeze pe planul securităţii, având o abordare adesea distonantă şi neconformă cu interesele sale strategice pe termen mediu şi lung.
That is manifest in the co-operation, or, more appropriately, in the lack of co-operation, between NATO and EU in conflict areas, where the military operations (engaged by NATO) and the civilian ones (engaged by EU) are not coordinated. 
Acest lucru este vizibil în colaborarea sau mai bine zis în absenţa ei dintre NATO şi UE în zonele de conflict, în care operaţiunile militare (desfăşurate de NATO) şi operaţiunile civile (desfăşurate de UE) nu sunt coordonate.
The European Defence Agency, through its structure and objectives, is able to complement NATO in those areas where the Alliance is lacking, such as: research, armaments co-operation, creating a competitive European military market, developing the Community defence capabilities. 
Agenţia Europeană de Apărare, prin structura şi obiectivele sale, poate completa NATO în acele zone în care Alianţa este deficitară, cum ar fi: cercetarea, cooperarea în domeniul armamentului, crearea unei pieţe europene competitive în domeniul militar, dezvoltarea capacităţilor comunitare de apărare.
Moreover, the European Defence Agency enjoys a positive perception, and is able to intermediate the relations between the former Cold War enemies, respectively Russia and NATO. 
În plus, Agenţia Europeană de Apărare se bucură de o percepţie pozitivă, putând intermedia relaţiile dintre foştii duşmani ai războiului rece, respectiv Rusia şi NATO.
Nuclear weapons still remain a political option both strategically and economically, allowing to avoid very destructive conventional wars and a costly conventional arms race ​[2]​. 
Armele nucleare continuă să rămână o opţiune politică viabilă atât din punct de vedere strategic cât şi economic, permiţând evitarea unor războaie convenţionale foarte distructive şi a unei curse a înarmării convenţionale cu costuri ridicate​[3]​.
They must not be ignored when elaborating the NATO strategic concept. 
Ele nu trebuie ignorate în elaborarea noului concept strategic al NATO.
Even though the nuclear weapons function only in relation to rational actors, there is a powerful pressure in the favour of maintaining a force of utmost deterrence. 
Deşi armele nucleare funcţionează numai în relaţia cu actorii raţionali, există o puternică presiune în favoarea menţinerii unei forţe de descurajare maximale.
It is desired that the emphasis fall upon the importance given to the nonproliferation and control of the nuclear weapons, without overlooking the mutual security commitments. 
Se doreşte ca accentul să cadă pe importanţa acordată neproliferării şi controlului armamentului nuclear fără a se pune însă în plan secund angajamentele de securitate reciproce.
Without minimizing these new directions of the NATO policy, the nuclear deterrence should remain an important aspect of the transatlantic security under the lack of efficiency of the non-proliferation regime with various state and non-state actors. 
Fără a minimiza aceste noi direcţii ale politicii NATO, descurajarea nucleară trebuie să rămână un aspect important al securităţii transatlantice în condiţiile lipsei de eficienţă a regimului non proliferării în cazul diferiţilor actori statali şi non statali.
In an interdependent world, NATO must take into account the other global actors, such as China or countries from South-East Asia. 
Într-o lume interdependentă, NATO trebuie să ţină seama de ceilalţi actori globali, cum ar fi China sau ţările din Sud-Estul Asiei.
China's military consolidation causes concern at global level, putting pressure on the guaranties offered by the American security system. 
Consolidarea în plan militar a Chinei produce îngrijorare la nivel global, punând sub presiune garanţiile oferite de sistemul american de securitate.
In this global game of security relations, the opinions and comments stated by the countries from the “New Europe” have a more and more important role. 
În acest joc global al relaţiilor de securitate, un rol tot mai important îl au opiniile şi comentariile exprimate de statele din „Noua Europă”.
Poland is an active player of the Alliance, providing a theoretical framework of analysis marked by its geopolitical experience and sensibilities. 
Polonia este un jucător activ în cadrul Alianţei, oferind un cadru teoretic de analiză marcat de experienţa şi sensibilităţile sale geopolitice.
The major challenge, in the Polish opinion, consists of understanding the fact that “the allies perceive security in a different way”. 
Provocarea majoră, în opinia poloneză, ar consta tocmai în înţelegerea faptului că „aliaţii percep securitatea în mod diferit.”
Russia continues to be a subject of interest to Poland, to the entire transatlantic community as well. 
Rusia continuă să fie un subiect de interes pentru Polonia, ca de altfel pentru întreaga comunitate transatlantică.
This paper manages to coherently synthetise the main arguments expressed at the level of the North Atlantic Alliance, offering a well documented starting point for future debates organised at national level, reffering to the future of the Alliance. 
Lucrarea de faţă reuşeşte să sintetizeze într-o manieră coerentă principalele argumente exprimate la nivelul Alianţei Nord-Atlantice, oferind un punct de plecare bine documentat pentru viitoarele dezbateri organizate la nivel naţional, referitoare la viitorul Alianţei.
European Studies and Analysis 
Analiză şi Studii Europene
Interview 
Interviu
Chief Economist, NBR 
Economist şef, BNR
*) All comments represent the author's point of view, 
*) Toate comentariile sunt făcute în nume propriu,
they do not represent NBR's official stance. 
nereprezentând poziţia oficială a BNR.
The accession to the euro area is a national project 
Aderarea la eurozonă este un proiect naţional
1. There are opinions at the European level according to which the wave of austerity in most EU countries is likely to compromise the fragile post crisis economic recovery and to become a threat for the single European currency. 
1. Există opinii la nivel european conform cărora valul de austeritate care a cuprins majoritatea ţărilor UE este de natură să compromită fragila recuperare economică de după criză şi să ameninţe însăşi existenţa monedei unice europene.
From your point of view, are there real reasons of concern regarding the fall of the Euro currency? 
Din punctul dvs. de vedere, există într-adevăr motive de îngrijorare în ceea ce priveşte căderea monedei euro?
1. As regards the austerity measures in the EU countries, it must be pointed out that they are inevitable and that there is no alternative. 
1. În ceea ce priveşte măsurile de austeritate din ţările UE, trebuie spus răspicat că acestea sunt inevitabile şi că nu există alternativă.
The budget deficit has surpassed the threshold of 3% of the GDP in all EU countries (except Luxemburg), while the average public debt has surpassed 60% of the GDP and, considering the current rhythm, it tends to surpass in 2 - 3 years 100% of the GDP. 
Deficitul bugetar a depăşit pragul de 3% din PIB în toate ţările UE (cu excepţia Luxemburgului), în timp ce datoria publică a depăşit, în medie, cifra de 60% din PIB şi, la ritmurile actuale, tinde în doi - trei ani să depăşească 100% din PIB.
Or, the international financial markets are not willing to indefinitely credit European governments which are incapable of reforms, when they can place their money more safely in Asia, Latin America, the Middle East etc. Europe is definitely no longer the only destination for investments and, unless it will undertake sufficient reforms, it will lose even more ground in the global competition. 
Or, pieţele financiare internaţionale nu sunt dispuse să crediteze la infinit guverne europene incapabile de reforme, atunci când pot să-şi plaseze banii mai în siguranţă în Asia, America Latină, Orientul Mijlociu etc. Europa nu mai este nici pe departe singura destinaţie pentru investiţii şi, dacă nu se va reforma suficient, va pierde şi mai mult teren în competiţia globală.
As regards the future of the Euro currency, it depends on the degree of fiscal harmonisation that the European governments are ready to accept and on the dimension of the fiscal transfers that their electorates are willing to tolerate. 
Cât priveşte viitorul monedei euro, el depinde de gradul de armonizare fiscală pe care sunt pregătite să-l accepte guvernele europene şi de mărimea transferurilor fiscale pe care sunt dispuse să o tolereze electoratele acestora.
At a deeper level, it is about knowing to what extent a cultural and civilisational convergence can take place between the hard working and sparing North and Central Europe and the relaxed and spender South and Eastern Europe. 
La un nivel mai adânc, este vorba de a şti în ce măsură poate avea loc o convergenţă cultural-civilizaţională între nordul şi centrul Europei, harnic şi strângător, respectiv sudul şi estul Europei, relaxat şi cheltuitor.
If the Germans will learn/accept to have fun like the Mediterraneans and the Greeks will learn/accept to work like the Scandinavians the Euro project is likely to succeed. 
Dacă germanii vor învăţa/accepta să se distreze precum mediteraneenii, iar grecii vor învăţa/accepta să muncească precum scandinavii, atunci proiectul euro are şanse de reuşită.
2. The new deadline for the adoption of the Euro currency in Romania is 2015. 
2. Noul termen privind adoptarea monedei euro în România este anul 2015.
Can you tell us a few words about the preparations for Romania's accession to the euro area? 
Ne puteţi spune câteva cuvinte despre pregătirile privind trecerea României la moneda euro?
2. The accession to the euro area is a national project that the whole Romanian society should support. 
2. Aderarea la eurozonă este un proiect naţional, la care ar trebui să subscrie întreaga societate românească.
The project as such implies benefits and costs which must be known and assumed. 
Ca atare, el implică beneficii şi costuri, care trebuie cunoscute şi asumate.
Unfortunately, the subject of accession to the euro area is nearly absent from the public speech and the population experiences the lack of information. 
Din păcate, în discursul public tema aderării la eurozonă este aproape absentă, iar populaţia resimte lipsa de informare.
In this context, the National Bank of Romania has established in the beginning of 2010 a Committee for the preparation of the accession to the euro area, which is in charge of the technical preparation of the process. 
În acest context, la Banca Naţionala a României a fost înfiinţat, la începutul anului 2010, un Comitet pentru pregătirea trecerii la euro, având ca atribuţii pregătirea tehnică a procesului.
But this is only the embryo of a future inter-ministerial committee because this process must be assumed politically by all parties and the convergence criteria to be fulfilled are not only the nominal ones (inflation, exchange rate, budgetary deficit etc.) but especially the real ones (the branch structure of the national economy, the volume and structure of exports, the education and labour productivity etc.) where there is still a lot of work to be done. 
Acesta este însă doar embrionul unui viitor comitet interministerial, întrucât procesul acesta trebuie asumat politic de toate partidele, iar criteriile de convergenţă care trebuie îndeplinite nu sunt doar cele nominale (inflaţie, curs de schimb, deficit bugetar etc.) cât, mai ales, cele reale (structura pe ramuri a economiei naţionale, volumul şi structura exporturilor, educaţia şi productivitatea muncii etc.), unde mai sunt foarte multe de făcut.
Theoretically, there would be enough time until 2015, but practically there is a lack of interest on the part of the Romanian society towards the reforms which are very necessary, regardless of the context of accession or non-accession of the Euro. 
Teoretic, ar fi timp până în 2015, dar practic, observ o lipsă de apetenţă a societăţii româneşti faţă de reformele atât de necesare de altminteri, indiferent de contextul adoptării sau neadoptării euro.
3. Which would be, in your opinion, the solution regarding the increase of the absorption rate of the European funds in Romania, our country being a net contributor to the EU budget more than a beneficiary? 
3. Care ar fi soluţia, în opinia dumneavoastră, privind creşterea ratei de absorbţie a fondurilor europene în România, ţara noastră fiind mai mult un contributor net la bugetul UE decât beneficiar?
3. First I need to make a correction: 
3. În primul rând , trebuie să fac o corectură:
Romania is among the 14 states which are net beneficiaries of the EU budget, not among the 13 net contributor states. 
România se află printre cele 14 ţări beneficiare nete ale bugetului UE şi nu printre cele 13 ţări contributoare nete.
This is due to the fact that it is correct to calculate also the pre-accession funds (which are distributed according to the t+3 rule, where t is the year of contracting) and not only the post-accession funds. 
Aceasta deoarece este corect să se ia în calcul şi fondurile preaderare (care se distribuie conform regulii t+3, unde t este anul de contractare) şi nu doar fondurile postaderare.
For the latter, the figures are speaking for themselves: of the total of 8,7 billion EUR (maximum amount allotted by the EU to Romania for the period 2007 - 2010), 76% is covered by approved projects, 64% is covered by concluded contracts, but only 12% represents payments actually made. 
Pentru acestea din urmă, câteva cifre sunt grăitoare: din totalul de 8,7 miliarde euro (sumă maximă alocată de UE României pentru perioada 2007 - 2010), 76% sunt acoperite de proiecte aprobate, 64% sunt acoperite de contracte încheiate, dar numai 12% reprezintă plăţi efectiv vărsate.
This huge discrepancy between the concluded contracts and the actual payments is raising doubts, in the sense that it is possible that the vast majority of projects are actually not bankable and eligible for financing. 
Această discrepanţă uriaşă între contractele încheiate şi plăţile efective dă de gândit, în sensul că este posibil ca marea majoritate a proiectelor să nu fie, de fapt, bancabile şi eligibile pentru finanţare.
I think the solution in this case is obvious: merging all departments working with Community funds within the various ministries into a single agency run by a manager who comes from the banking system (and who is paid with a corresponding salary). 
Soluţia în acest caz mi se pare evidentă: comasarea tuturor departamentelor care lucrează cu fonduri comunitare din cadrul diverselor ministere într-o singură agenţie, care să fie condusă de un management atras din sistemul bancar (şi plătit cu salarii corespunzătoare).
This would guarantee, on the one hand, the bankability of the projects and the elimination from the market of the dubious consulting firms, and on the other hand, it would allow a prioritization of the projects which at the moment seems to be impossible, given the institutional structure. 
Aceasta ar garanta, pe de o parte , bancabilitatea proiectelor şi eliminarea din piaţă a firmelor de consultanţă dubioase, iar pe de altă parte, ar permite o prioritizare a proiectelor care în momentul de faţă pare imposibilă, dată fiind structura instituţională.
Interview by Agnes Nicolescu 
Interviu realizat de Agnes Nicolescu
Member of the Board of Directors of the European Institute of Romania 
Membru al Consiliului de Administraţie al Institutului European din România
1) As former Minister of Culture you began or continued a series of cultural projects. 
1) În calitate de fost ministru al Culturii aţi început sau aţi continuat o serie de proiecte culturale.
Looking back, which were the projects closest to your heart? 
Privind în urmă, de care proiecte aţi rămas cel mai mult ataşat?
At the same time, following the development of the cultural policies implemented by the Ministry of Culture, which do you consider to have had the largest impact on the Romanian cultural life? 
Totodată, urmărind evoluţia politicilor culturale ale Ministerului Culturii în ultimii ani, care dintre ele consideraţi că au avut cel mai mare impact asupra vieţii culturale româneşti?
Of all the projects designed during my term of office, the most important was “Sibiu - European Capital of Culture 2007”. 
Dintre toate proiectele concepute în vremea mandatului meu, cel mai important a fost „Sibiu - Capitală Cultural Europeană 2007”.
It was an initiative of my Luxembourg counterpart and mine, which we supported at the Council of Ministers from Brussels and we obtained the designation of Sibiu as European Capital of Culture in May 2004. 
Iniţiativa a aparţinut colegei mele luxemburgheze şi mie, am susţinut-o la Consiliul de Miniştri de la Bruxelles şi am obţinut nominalizarea Sibiului în mai 2004.
My successors at the head of the Ministry continued this initiative and carried it out. 
Succesorii mei la conducerea ministerului au continuat-o şi au realizat-o.
I believe that despite the different political orientations of my successors from 2004 to 2007, a good continuity was achieved. 
Socotesc că în ciuda orientărilor politice diferite în perioada 2004 - 2007, s-a realizat aici o continuitate de bun augur.
2) How would you characterise the Romanian cultural area after more than twenty years since the revolution of December 1989? 
2) Cum aţi caracteriza spaţiul cultural românesc la mai bine de douăzeci de ani de la revoluţia din decembrie 1989?
After 1990, the Romanian cultural area has evolved below its possibilities. 
Spaţiul cultural românesc a evoluat sub posibilităţile sale după 1990.
As one could have expected the state has lost its initiative and the private community is still much too weak for a high quality sponsorship. 
Aşa cum era de aşteptat Statul a pierdut iniţiativa, iar zona privată este încă mult prea slabă pentru un mecenat de calitate.
The excessive politicization of the Ministry of Culture and of the Romanian Cultural Institute greatly hindered the harmonious development of this area. 
Politizarea excesivă a Ministerului Culturii şi a Institutului Cultural Român a prejudiciat în bună măsură dezvoltarea armonioasă a acestui spaţiu.
3) From the perspective of the historian interested in the Balkan area and the Byzantine tradition, how do you see Romania's cultural future in the European Union? 
3) Din perspectiva istoricului, preocupat de zona balcanică şi de tradiţia bizantină, cum vedeţi viitorul cultural al României în cadrul Uniunii Europene?
Can the Balkan and Byzantine traditions continue to play an important role in defining Romania's spiritual values in the future? 
Pot tradiţiile balcanice şi cele bizantine să joace în continuare un rol important în definirea spirituală a României pe viitor?
Romania had an undisputed leading position in the South-Eastern European area, but it has largely lost it. 
România a avut un leadership incontestabil în zona Sud-Estului european, dar l-a pierdut în mare măsură.
The only emerging point is the activity of the International Association of South-East European Studies from Bucharest, whose Secretary General I have been for 16 years. 
Singurul punct emergent este activitatea Asociaţiei Internaţionale de Studii Sud-Est Europene cu sediul la Bucureşti, al cărei Secretar General sunt de 16 ani.
Yes, Balkan and Byzantine traditions define us in two ways: together with Greece and Bulgaria we are an Orthodox component of the European Union, bringing new spiritual values to the continental structure. 
Da, tradiţiile bizantino-balcanice ne definesc în două direcţii: alături de Grecia şi Bulgaria reprezentăm o componentă ortodoxă a Uniunii Europene, aducând valori spirituale noi construcţiei continentale.