natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Great Britain can be identified by the proposed stimulation of the creative industries and of entrepreneurial activities, France can relax considering that there is a clear mention of subsidies and loans, Germany finds its social support mechanisms and the Northern states are enjoying the greenest strategy the EU has ever had. 
Marea Britanie se poate identifica prin stimularea propusă a industriilor creative şi a antreprenoriatului, Franţa stă liniştită având în vedere menţiunea clară a subvenţiilor şi a împrumuturilor, Germania îşi regăseşte mecanismele de susţinere socială, iar statele nordice savurează cea mai ecologică strategie pe care a avut-o vreodată UE.
However, the questions that remain are the same as 10 years ago when the Lisbon Agenda was launced: how can all these objectives be reached simultaneously? 
Întrebările însă rămân aceleași ca și acum 10 ani când se lansa Agenda Lisabona: cum se vor atinge toate aceste obiective simultan?
Which will be the equilibrium between the State and the market? 
Care va fi echilibrul între dintre stat și piață?
How can the Nordic model be brought together with the Mediteranean one? 
Cum împaci modelul nordic cu cel mediteraneean?
Withought offering clear answers to this kind of questions, all we have is a new hat on the same Union. 
Fără oferirea unor răspunsuri clare la genul acesta de întrebări, avem doar o altă pălărie pentru aceeași Uniune.
2. Although it does not provide explicite deadelines for the reforms, can we consider the working document regarding “EU 2020” as the EU's strategy to overcome the economic crisis? 
2. Cu toate că nu prevede termene explicite pentru realizarea reformelor, putem considera documentul de lucru privind „UE 2020” drept strategia Uniunii de ieşire din criza economică?
President Barosso presented on 11 February 2010, during an informal reunion of the European Council, three scenarios for 2020's Europe, according to the economic development trajectory: strong recovery, slow recovery or a lost decade. 
Președintele Barosso prezenta pe 11 februarie 2010, în cadrul unei reuniuni informale a Consiliului European, trei scenarii pentru Europa anului 2020, în funcție de traiectoria de dezvoltare economică: redresare puternică, redresare lentă și un deceniu pierdut.
Obviously, EU's challenge, which is stated in the proposed consultative document, is that of strong recovery, so that the economic relaunch allows not only to overome the crisis, but also to move onto a new paradigm based on sustainable growth. 
Evident, dezideratul UE, regăsit în documenul consultativ propus, este acela de redresare puternică, astfel încât ca relansarea economică nu doar să permită ieșirea din criză, ci trecerea într-o nouă paradigmă, bazată pe creștere durabilă.
At the level of intention, the strategic objectives seem clear, but it is less clear whether they can be implemented. 
La nivel de intenție, obiectivele strategice par clare, însă este mai puțin clar dacă se vor putea implementa.
3. Do you estimate that the time limit defined in the new strategy draft is a realistic one, taking into account the priorities (growth based on knowledge, as a value generating factor, the development of competences within companies which are favourable to inclusion, the creation of a competitive, connected and greener economy) defined in the document? 
3. Consideraţi orizontul de timp definit de noua propunere de strategie drept unul realist, ţinând cont de priorităţile (creşterea bazată pe cunoaştere ca factor generator de valoare, dezvoltarea competenţelor în cadrul unor societăţi favorabile incluziunii, crearea unei economii competitive, conectate şi mai ecologice) definite în document?
Any strategy must be ambitious. 
Orice strategie trebuie să fie ambițioasă.
You can not have a strategy proposing only circumstantial measures. 
Nu poți avea o strategie care să propună doar măsuri de circumstanță.
But apart from the inspirational role of the strategic proposition, there is a feling of déja vu, keeping in mind that a decade ago it was said that by this year, the EU should have become the most competitive economy based on knowledge in the world. 
Trecând însă peste rolul inspirațional al propunerii strategice, există un sentiment de deja déja vu, având în vedere că în urmă cu o decadă se discuta ca până în acest an UE trebuia să devină cea mai competitivă economie bazată pe cunoaștere din lume.
This objective would not have been reached even if there hadn't been a crisis. 
Acest deziderat nu ar fi fost atins nici măcar dacă nu ar fi fost vorba de vreo criză.
The Lisbon Agenda had its good parts and bad parts, but it suffered the shortcomings of a weak implementation mechanism, largely based on the open coordination mechanism which started from the selfresponsibility of the Member States. 
Agenda Lisabona a avut părțile sale bune și rele, dar a tras ponoasele unui mecanism firav de implementare, bazat în mare măsură pe mecanismul deschis de coordonare, care pleca de la autoresponsabilizarea statelor membre.
For the new strategy, a stronger governing system, with an increased role of the Council and of the Parliament is envisaged. 
Pentru noua strategie se are în vedere un sistem de guvernanță guvernaremai solid, cu un rol crescut al Consiliului și al Parlamentului.
However, I doubt that anyone is expecting a miraculous transformation of the European area in just a decade. 
Cu toate acestea, nimeni nu cred că se așteaptă la o transformare miraculoasă a spațiului european în doar un deceniu.
It would be more important to set a solid fundament for a further horizon of development. 
Mai importantă ar fi așezarea unei temelii trainice pentru un orizont mai lung de dezvoltare.
4. The estimates in an EC report on the employment situation in the European Union, issued at the end of 2009, indicate for 2010 an unemployment rate of two figures and the “EU 2020” draft strategy provides as a solution to this challenge "the development of competences in societies favourable to inclusion" - the development of new competences being an essential element in a society which will offer more jobs for greater adapting abilities. 
4. Estimările dintr-un raport al CE privind situaţia ocupării la nivelul Uniunii Europene, prezentat la sfârşitul anului 2009, indică pentru anul 2010 o rată a şomajului de două cifre, iar propunerea de Strategie „UE 2020” prevede ca soluţie a acestei provocări „dezvoltarea competenţelor în cadrul unor societăţi favorabile incluziunii”- ” - dobândirea de noi competenţe fiind un element esenţial într-o lume care va oferi mai multe locuri de muncă în schimbul unei mai mari capacităţi de adaptare.
How far is Romania from such a societal model? 
Cât de departe este România de un astfel de model societal?
Indeed, for 2010 an unemployment rate of 10.3% is being discussed, which means going back to the high rates of the ‘90s. 
Într-adevăr, pentru 2010 se discută de un şomaj de 10,3%, ceea ce înseamnă o revenire la ratele ridicate din anii '90.
More concerning is that the unemployment rate among the youth is 21%, which raises serious questions regarding the correlation between the training and the labour market. 
Mai grav este că în rândul tinerilor se înregistrează un şomaj de 21%, ceea ce ridică semne serioase de întrebare cu privire la corelarea între formare şi piaţa forţei de muncă.
From this point of view, the proposed strategic solution, to emphasize the creation of competences, is adequate and welcomed. 
Din acest punct de vedere, soluţia strategică propusă, de a se pune accent pe crearea de competenţe, este adecvată şi binevenită.
It remains, though, to be seen how will an equilibrium be found between the policies which encourage the flexibility and the adjustment of the labour force and those offering the protection of the jobs. 
Rămâne însă de văzut cum se va găsi un echilibru între politicile ce încurajează flexibilitatea şi adaptarea forţei de muncă şi cele care oferă protecţia locurilor de muncă.
This issue is acutely felt in Romania also, where the employers and employees are engaged in a permanent dispute on the flexibility or protection offered by the Labour Code. 
Această problemă este resimţită acut şi în România, unde angajatorii şi angajaţii sunt într-o permanentă dispută asupra flexibilităţii sau protecţiei pe care o oferă Codul Muncii.
The emphasis on acquiring competences seems to be precisely the neutral area where consensus can be built, given the fact that both parties have to gain from emphasizing more the good quality training. 
Accentul pus pe dobândirea de competenţe pare să fie exact zona neutră unde se poate construi consensul, dat fiind faptul că ambele tabere au de câştigat prin punerea unui accent mai mare pe formarea de calitate.
It is true that the new concept of flexicurity does not convince me, both from the point of view of the sound of this motley linguistic association and from the semantic point of view. 
Este drept că noul concept de „flexicuritate” nu mă convinge, atât din punct de vedere al modului în care sună această struţo-cămilă lingvistică în limba română, cât şi din punct de vedere semantic.
It is easy to create an oxymoron by joining two opposite meanings, but this does not solve the conflictual nature of interests on the labour market. 
Este uşor să creezi un oximoron prin concatenarea a două sensuri opuse, dar acest lucru nu rezolvă natura conflictuală a intereselor de pe piaţa forţei de muncă.
Europe has anyhow a problem in what concerns mobility and this goes against the proposed ideals of flexibility. 
Europa are oricum o problemă în ceea ce priveşte mobilitatea, şi acest fapt contravine idealurilor de flexibilizare propuse.
Interview by Iulia Serafimescu 
Caseta tehnică:
Invitation to reading - a new glossary soon to be published by EIR 
Invitaţie la lectură - în curând un nou glosar publicat de IER
For its entry into force, the Treaty of Lisbon depends on the ratification by Ireland, this autumn. 
Pentru a intra în vigoare, Tratatul de la Lisabona depinde de ratificarea din această toamnă de către Irlanda.
Its novelty is that it assigns the European Union a more visible role on the international scene, both as an economic power and as a structure of defence. 
Noutatea sa este că atribuie Uniunii Europene un rol mai vizibil pe scena internaţională, atât ca putere economică, cât şi ca structură de apărare.
This role is legitimated by the values it promotes, by virtue of its cultural dimension. 
Acest rol este legitimat de valorile pe care le promovează, în virtutea dimensiunii sale culturale.
The Community Culture programme (2007 - 2013), for example, with a budget of € 400 million, supports programmes and initiatives for the cultural diversity and common cultural heritage of Europe through cross-border cooperation of the actors and institutions within this sector. 
Programul comunitar Cultura (2007 - 2013), de exemplu, cu un buget de 400 milioane € susţine programe şi iniţiative destinate diversităţii culturale şi patrimoniului cultural comun al Europei, prin cooperarea transfrontalieră a actorilor şi a instituţiilor din acest sector.
The European reality is marked by the orientation towards the culture theme, by the debate over the terms of European culture, common European cultural heritage, cultural policy, European cultural identity, cultural heritage of Europe, cultural diversity, cultural services. 
Actualitatea europeană este marcată de orientarea spre tema culturii, de dezbaterea asupra termenilor cultură europeană, patrimoniu cultural comun european, politică culturală, identitate culturală europeană, moştenire culturală a Europei, diversitate culturală, servicii culturale.
From this point of view, the treaty focuses on the role of culture and humanistic tradition, “from which have developed the universal values of the inviolable and inalienable rights of the human person, freedom, democracy, equality and the rule of law” (the new preamble TEU). 
În această viziune, tratatul subliniază rolul culturii şi al tradiţiei umaniste, „din care s-au dezvoltat valorile universale care constituie drepturile inviolabile şi inalienabile ale persoanei, precum şi libertatea, democraţia, egalitatea şi statul de drept” (noul preambul TUE).
If the definition of these terms is not unequivocal, it is however clear that there is a common European political culture, created by the treaties, through the action of the institutions, through the development and application of Community law. 
Dacă definirea acestor termeni nu este univocă, este însă evident că există o cultură politică europeană comună, creată prin tratate, prin acţiunea instituţiilor, prin elaborarea şi aplicarea dreptului comunitar.
In order to provide the Romanian readers, who are European citizens as well, with concepts and terms which express this political culture, at the terminology level, the European Institute of Romania will publish during autumn 2009, a trilingual glossary containing over 600 terms extracted from the Treaty of Lisbon. 
Pentru a pune la dispoziţia cititorilor români în calitate de cetăţeni europeni concepte şi termeni care exprimă această cultură politică, la nivelul terminologiei, Institutul European din România va publica, în toamna anului 2009, un glosar trilingv cuprinzând peste 600 de termeni extraşi din Tratatul de la Lisabona.
The Glossary that is going to be published is part of a series well received by the public, and is addressed to politicians, leading officials from the Romanian society, students and to all those who want to know how the European Union works and what changes this treaty brings. 
Glosarul în curs de apariţie face parte dintr-o serie bine primită de public şi se adresează oamenilor politici, persoanelor cu funcţii de conducere din societatea românească, studenţilor, tuturor celor care doresc să afle cum funcţionează Uniunea Europeană şi ce modificări aduce acest tratat.
This publication contributes to understanding the evolution of the European Union and the European policy which influence the daily lives of almost half a billion citizens of the Union. 
Lucrarea contribuie la înţelegerea evoluţiei Uniunii şi a politicii europene, care afectează viaţa cotidiană a celor aproape jumătate de miliard de cetăţeni ai Uniunii.
Thus, as regards the concern for cultural diversity and common cultural heritage, a theme related to the enlargement of the Union, this appears for the first time in the Treaty of Maastricht and has been subsequently formulated in the Treaty of Amsterdam as the cross-cultural clause. 
Astfel, în ceea ce priveşte preocuparea pentru diversitatea culturală şi patrimoniul cultural comun, temă corelată cu extinderea Uniunii, aceasta apare în premieră în Tratatul de la Maastricht, fiind ulterior formulată clauza culturală transversală în Tratatul de la Amsterdam.
In the same line, the Treaty of Lisbon integrates the 2000 Charter of Fundamental Rights of the European Union, after which, in 2006, the Community and the Member States have jointly ratified the 2005 UNESCO Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions. 
În aceeaşi direcţie, Tratatul de la Lisabona integrează Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene din 2000, după ce în 2006 Comunitatea şi statele membre au ratificat împreună Convenţia UNESCO privind protecţia şi promovarea diversităţii expresiilor culturale, din 2005.
These steps strengthen the political will expressed in the new phrase of the second article TEU: 
Aceşti paşi consolidează voinţa politică exprimată în noua frază din articolul 2 TUE:
“the Union “shall respect its rich cultural and linguistic diversity, and shall ensure that Europe's cultural heritage is safeguarded and enhanced.” 
„Uniunea respectă bogăţia diversităţii sale culturale şi lingvistice şi veghează la protejarea şi dezvoltarea patrimoniului cultural european.”
The base concept, when making this glossary was to ensure communicating the basic information about the selected Romanian, French and English terms, extracted from the original texts of the Treaty in these languages. 
Concepţia care a stat la baza alcătuirii glosarului a fost aceea de a asigura comunicarea informaţiei de bază despre termenii selectaţi în limbile română, franceză şi engleză, extraşi din textele originale ale tratatului în aceste limbi.
The glossary includes terms regarding consumer protection, transport, defence, budget, institutions, sectoral policies, the decision-making mechanism of the institutions, European citizens' rights, the role of the European Parliament, the relations with third countries etc. The terms are often followed by contexts from the Treaty and also by notes providing definitions, explanations, details. 
Glosarul include termeni privind protecţia consumatorilor, transporturile, apărarea, bugetul, instituţiile, politicile sectoriale, mecanismul decizional al instituţiilor, drepturile cetăţenilor europeni, rolul Parlamentului European, relaţiile cu ţările terţe etc. Termenii sunt urmaţi de cele mai multe ori de contexte din tratat, dar şi de note care cuprind definiţii, explicaţii, detalieri.
Official bibliographic sources have been consulted in order to write the notes: the site www.europa.eu (​http:​/​​/​www.europa.eu​), www.eur-lex.europa.eu (​http:​/​​/​www.eur-lex.europa.eu​) and other specialised publications, such as www.europesworld.org (​http:​/​​/​www.europesworld.org​) or the volume coordinated by Jacques Ziller (Professor of European Law at the European University Institute in Florence), L'Union européenne: 
Pentru redactarea notelor au fost consultate surse bibliografice oficiale, site-ul www.europa.eu (​http:​/​​/​www.europa.eu​), www.eur-lex.europa.eu (​http:​/​​/​www.eur-lex.europa.eu​), precum şi alte publicaţii de specialitate, cum ar fi www.europesworld.org (​http:​/​​/​www.europesworld.org​) sau volumul coordonat de Jacques Ziller (profesor de drept european la Institutul Universitar European din Florenţa), L'Union européenne:
Convinced that the Glossary on the Lisbon Treaty will prove to be an important cultural tool for the knowledge-based society, we expect you to express your interest in purchasing it. 
Suntem convinşi că Glosarul privind Tratatul de la Lisabona se va dovedi un instrument cultural important pentru societatea bazată pe cunoaştere şi de aceea aşteptăm să vă manifestaţi interesul de a-l procura.
Mariana Bara, PhD 
Dr. Mariana Bara
Book launch at EIR: 
Lansare de carte la IER:
The Constitution of Europe - J.H.H. Weiler 
Constituţia Europei - J.H.H. Weiler
Considered an authority in the field of community law, not only as a legal expert, but also as a professor, J.H.H. Weiler lectures at New York University, College of Europe, Bruges and Natolin, University College, London, University of Copenhagen and is Co-Director of the Academy of International Trade Law in Macao, China. 
Considerat o autoritate în domeniul dreptului comunitar, atât ca jurist, cât şi ca profesor, J.H.H. Weiler predă la New York University, College of Europe, Bruges şi Natolin, University College, Londra, University of Copenhagen şi este Co-Director al Academy of International Trade Law de la Macao, China.
Since its first publishing in 1999, the tome launched on April 30th at EIR headquarters received a suggestive title. 
Încă de la prima publicare în 1999, volumul lansat pe 30 aprilie la sediul IER a primit un titlu sugestiv.
The Constitution of Europe reunites a collection of essays considered the most representative regarding European constitutionalism. 
Constituţia Europei reuneşte o colecţie de eseuri considerate a fi cele mai reprezentative privind problematica constituţionalismului european.
The reflections included in the 2009 edition come from sources that address different types of public, from lawyers or political science specialists and to the general public. 
Reflecţiile reunite în ediţia 2009 provin din surse care se adresează unor categorii diferite de public, de la avocaţi sau specialişti în ştiinţe politice la publicul larg.
The launch was followed by debates about the book, the future of the European project, and the competitive advantages of Romanian as an EU member state. 
Lansarea a fost urmată de dezbateri despre carte, viitorul proiectului european, avantajele competitive ale României ca stat membru al Uniunii.
The event was co-organised by EIR, the Institute for Popular Studies and Polirom Print house. 
Evenimentul a fost co-organizat de către IER, Institutul de Studii Populare şi Editura Polirom.
The next Polirom book launch at EIR premises will take place on May 18th. 
Următoarea lansare de carte Polirom la sediul IER va avea loc pe 18 mai.
Combining the ten year experience in the translation and revision of the pre-accession acquis and the principles of the European Standard SR EN 15038, the Translation Coordination Unit (TCU) designed the programme “Development of competences for the translation and revision of legal texts”, the first session taking place between 3 and 5 March 2010 at the EIR's Conference Hall. 
Îmbinând experienţa de zece ani în traducerea şi revizia acquis-ului comunitar preaderare cu principiile standardului european SR EN 15038, Direcţia Coordonare Traduceri (DCT) a conceput programul „Formarea de competenţe pentru traducerea şi revizia de texte juridice”, prima sesiune desfăşurându-se în perioada 3 - 5 martie 2010, la sediul IER.
The idea of organising this training programme resulted both from the analysis of the translation needs of the public institutions which was conducted in the autumn of 2009 and from the contact with the translation environment from Romania and the European institutions, as well as with the academia. 
Ideea de a organiza acest tip de program de formare a izvorât atât din analiza nevoilor de traducere în cadrul instituţiilor publice, efectuată în toamna anului 2009, cât şi din contactul cu mediul de traduceri din România şi din instituţiile europene, precum şi din contactul cu mediul universitar.
Intended for those interested in the translation of legal documents, having good knowledge of English and/or French (one of them at advanced level) and good computer skills, this programme aims both at developing the competences specific to the translation and double revision process, and at raising the awareness about the importance of assuring the quality of the translated and revised text. 
Destinat persoanelor interesate de traducerea de texte juridice, care cunosc limbile engleză şi/sau franceză (una dintre acestea la nivel avansat) şi care au bune cunoştinţe de operare pe calculator, acest program urmăreşte atât formarea de competenţe specifice procesului de traducere şi dublă revizie, cât şi conştientizarea importanţei calităţii textului tradus şi revizuit.
The quality of the translation is assured by the level of knowledge in the linguistic and legal area, but also by the ability to use IT tools and to communicate with other specialists. 
Calitatea traducerii este asigurată de nivelul cunoştinţelor lingvistice sau juridice, dar şi de capacitatea de a utiliza mijloacele informatice şi de a relaţiona cu alţi specialişti.
The success of the programme was envisaged shortly after it was announced, as there were 59 registrations for 16 places available and the success was confirmed by the results of the course and trainers assessment questionnaires, both following the same scale: 
Succesul programului s-a conturat de la anunţarea acestuia, pe 16 locuri înscriindu-se 59 de persoane şi a fost confirmat de chestionarele de evaluare a cursului şi a formatorilor, ambele având scala:
1- unsatisfactory; 2 - satisfactory; 3 - good; 4 - very good; 5 - excellent. 
1- nesatisfăcător; 2 - satisfăcător; 3 - bine; 4 - foarte bine; 5 - excelent.
Thus, the overall score for the course assessment was 4.64, and the overall score for the assessment of the six trainers was 4.81. 
Astfel, punctajul general pentru evaluarea cursului a fost de 4.64, iar punctajul general pentru evaluarea celor şase formatori a fost de 4,81.