natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Therefore, we will endorse an adequate financing in the future financial perspective, for the two policies, considering their importance for the recovery of development gaps between the old and the new Member States and, to this purpose, for increasing the competitiveness of the new Member States. 
De aceea, vom susţine ca viitoarea perspectivă financiară să prevadă o finanţare corespunzătoare pentru cele două politici, având în vedere importanţa acestora pentru recuperarea decalajelor de dezvoltare dintre vechile şi noile state membre şi, în acest sens, pentru creşterea competitivităţii acestora din urmă.
3. How do you comment the participation of the civil society in the public consulting process for the substantiation of Romania's position towards the ″Europe 2020″ communication? 
Cum comentaţi participarea societăţii civile în procesul de consultare publică pentru fundamentarea poziţiei României faţă de comunicarea „Europa 2020"?
The Department for European Affairs involved the civil society in defining Romania's position regarding this strategy, by means of a large scale process of public consultation launched during the last quarter of 2009. 
Departamentul pentru Afaceri Europene a implicat societatea civilă în formularea poziţiei României cu privire la această strategie, prin intermediul unui larg proces de consultare publică lansat în ultimul trimestru al anului trecut.
Moreover, at the end of last year, at DEA's initiative, the Reflection Group for the Future of the Lisbon Strategy was constituted, comprising representatives of universities, regional development agencies, trade unions, employers' organisations, NGOs. 
De altfel, tot în ultima parte a anului trecut, la iniţiativa DAE a fost constituit Grupul de reflecţie pentru viitorul Strategiei Lisabona, care cuprinde reprezentanţi din universităţi, agenţii de dezvoltare regională, sindicate, patronate, organizaţii neguvernamentale.
Romania's position regarding the general framework of the ″Europe 2020″ Strategy has been finalised with the contributions of all ministries and central institutions and validated in the Government meeting on 24th March. 
Poziţia României cu privire la cadrul general al Strategiei Europa 2020 a fost finalizată cu contribuţiile tuturor ministerelor şi instituţiilor centrale şi validată în şedinţa de guvern din data de 24 martie.
Considering the fact that the actual strategy will be adopted by the Member States in June 2010, during the next period we will initiate consultations with all the national actors involved, with a view to establishing national targets related to the set of Community objectives proposed in the new strategy. 
Dat fiind că strategia propriu-zisă va fi adoptată de statele membre în iunie 2010, în perioada următoare vom iniţia consultări cu toţi actorii naţionali implicaţi, în vederea fixării ţintelor naţionale în raport cu setul de obiective comunitare propuse în noua strategie.
The targets are to be correlated with the Community objectives, but they will take into account Romania's present economic situation, and mainly, our financial capacity and the development directions we have assumed in the Governing Programme. 
Ţintele urmează a fi corelate cu obiectivele comunitare, dar vor ţine seama de situaţia economică actuală a României, cu precădere de capacitatea noastră financiară şi de direcţiile de dezvoltare pe care ni le-am asumat prin Programul de Guvernare.
I would like to mention that the civil society is also involved in the New European Strategy for economic growth and employment - Europe 2020 study drawn up by EIR, which will contribute to the substantiation of the national targets and to the configuration of the next National Reform Programme. 
Doresc să precizez că societatea civilă este implicată şi în studiul Noua Strategie europeană pentru creştere economică şi ocuparea forţei de muncă - Europa 2020, elaborat de IER, care va contribui la fundamentarea ţintelor naţionale şi la configurarea următorului Programului Naţional de Reformă.
4. The objectives proposed in the ″Europe 2020″ Strategy will be measured in relation with a series of reference indicators which are representative at EU level, that the Member States are invited to monitor. 
Obiectivele propuse în Strategia „Europa 2020" vor fi măsurate în raport cu o serie de indicatori de referinţă reprezentativi la nivel UE, pe care statele membre sunt invitate să îi urmărească.
Which are the instruments that the Member States can use in order to monitor the evolution of these indicators? 
Care sunt instrumentele pe care le pot folosi statele membre pentru a monitoriza evoluţia acestor indicatori?
For the member states, the Stability and Growth Programme (the Convergence Programme, in Romania's case) and the National Reform Programme are the main instruments for the coordination of measures intended to ensure the achievement of the national objectives of the ″Europe 2020″ Strategy. 
Pentru statele membre, Programul de Stabilitate şi Creştere (Programul de convergenţă, în cazul României) şi Programul Naţional de Reformă constituie principalele instrumente pentru coordonarea măsurilor menite să asigure atingerea obiectivelor naţionale ale Strategiei „Europa 2020”.
Because these two programmatic documents have different horizons and scopes, they will have to be supported by other operational instruments. 
Deoarece aceste două documente programatice au orizonturi şi domenii de aplicare diferite, vor trebui sprijinite de alte instrumente operaţionale.
In implementing the National Reform Programme, Romania uses Annual action plans the evolution of which is monitored by relevant indicators. 
În implementarea Programului Naţional de Reformă, România utilizează Planuri anuale de acţiuni a căror evoluţie este monitorizată prin indicatori relevanţi.
On the basis of the monitoring process, DEA draws up periodically progress reports for the Romanian Government. 
Pe baza procesului de monitorizare, DAE realizează periodic pentru Guvernul României rapoarte de progres.
In this context, DEA has the role of coordinator. 
Interviu realizat de Agnes Nicolescu
H.E. SERGIU CELAC, 
E.S. SERGIU CELAC,
Ambassador, Senior Advisor at the National Centre for Sustainable Development 
Ambasador, Senior Advisor în cadrul Centrului Naţional pentru Dezvoltare Durabilă
Former Romanian Minister of Foreign Affairs 
Fost ministru de externe al României
The European Union at the Black Sea 
Uniunea Europeană la Marea Neagră:
All engines are running and concrete results will soon appear 
motoarele sunt pornite iar rezultatele concrete nu vor întârzia să apară
Which are, in your opinion, the main challenges of the cooperation in the Black Sea area at present? 
În viziunea dumneavoastră, care ar fi principalele provocări cu care se confruntă în prezent cooperarea în zona Mării Negre?
The impediments to a more extended multilateral collaboration on a regional level are, firstly, of political nature. 
Obstacolele în calea unei mai ample dezvoltări a colaborării multilaterale pe plan regional sunt, în primul rând, de natură politică.
Almost all the tension and conflict focal points in Europe, active or latent are concentrated in the extended area of the Black Sea. 
În zona lărgită a Mării Negre se concentrează aproape toate focarele de încordare şi conflict, active sau latente, existente în Europa.
The fact that they are deliberately maintained and that equitable solutions are delayed diminishes the efficiency of the real efforts made to promote a constructive regionalism. 
Întreţinerea lor deliberată şi întârzierea unor soluţii echitabile, care să poată fi acceptate de părţile în cauza şi sprijinite de comunitatea internaţională, diminuează eficacitatea eforturilor reale ce se depun pentru promovarea unui regionalism constructiv.
Only for the last few years has the EU started to acknowledge the major long term interests it has in this region, but now all engines are running and concrete results will soon appear. 
UE a început să conştientizeze abia în ultimii ani interesele majore şi de lungă durată pe care le are în această regiune, dar acum motoarele sunt pornite iar rezultatele concrete nu vor întârzia să apară.
In this context, what role can be played today by the Organisation of the Black Sea Economic Cooperation? 
În acest context, ce rol poate juca astăzi Organizaţia pentru Cooperare Economică la Marea Neagră?
The effective performances of OBSEC have been quite modest so far. 
Performanţele efective ale OCEMN au fost până acum destul de modeste.
I think an honest re-evaluation of its ambitions (and of its demands towards partners, including the EU) is needed in relation with its own capacity for political commitment, for conscripting the necessary resources and for managing projects on a regional scale. 
Cred că este nevoie de o reevaluare onestă a ambiţiilor sale (şi a pretenţiilor faţă de parteneri, inclusiv faţă de UE) în raport cu propria capacitate de a se angaja politic, de a mobiliza resursele necesare şi de a gestiona proiecte de anvergură regională.
After having worked for four years within this organisation I am able to tell what it can and what it can not achieve realistically. 
După ce am lucrat peste patru ani în cadrul acestei organizaţii, sunt în măsură să ştiu ce poate şi ce nu poate să facă ea în mod realist.
Therefore, I would recommend a pragmatic attitude towards OBSEC without prejudice and without illusions which are not supported by facts. 
Aş recomanda, deci, o atitudine pragmatică faţă de OCEMN, fără prejudecăţi, dar şi fără iluzii care nu se sprijină pe fapte.
How do you appreciate the relation between the Black Sea Synergy and the new European initiative, the Eastern Partnership? 
Cum apreciaţi relaţia dintre Sinergia Mării Negre şi noua iniţiativă europeană, Parteneriatul Estic?
What role could Romania play in this context? 
Care ar putea fi rolul României în acest context?
Although there is an impression, which is, in my opinion, false, that there would be a certain overlapping of objectives between the two initiatives of the EU, they are in fact complementary. 
Deşi s-a creat impresia, după părerea mea falsă, că ar exista o oarecare suprapunere de obiective între cele două iniţiative ale UE, ele sunt de fapt complementare.
The Black Sea Synergy's objective is, mainly, to promote multilateral collaboration in regional format, while the Eastern Partnership focuses on the development of the bilateral relations of the EU with each of the countries concerned. 
Sinergia Mării Negre urmăreşte în principal promovarea colaborării multilaterale în format regional, în vreme ce Parteneriatul Estic se concentrează pe dezvoltarea relaţiilor bilaterale ale UE cu fiecare dintre ţările vizate.
Thus, both programmes strengthen each other. 
În acest fel ambele programe se potenţează reciproc.
As a EU Member State and, at the same time, regional actor, Romania assumed the responsibility of coordinating the environment sector, maybe the most important from the perspective of the present-day preoccupations on the European and world level. 
Ca stat membru al UE şi, în acelaşi timp, actor regional, România şi-a asumat responsabilitatea coordonării sectorului de mediu, poate cel mai important din perspectiva preocupărilor actuale pe plan european şi mondial.
Let us not forget that the main legal instrument in this area, the Convention on the prevention of the Black Sea pollution, was signed in 1992 in Bucharest. 
Să nu uităm ca principalul instrument juridic în materie, Convenţia cu privire la prevenirea poluării Mării Negre, a fost semnat la Bucureşti încă din 1992.
This mission must be treated professionally and with due consideration by concentrating the best competences in an organisational form which is flexible and efficient at the national level, in order to successfully fulfil the tasks of coordinating the regional actions. 
Aceasta misiune trebuie tratată cu seriozitate şi profesionalism prin concentrarea celor mai bune competenţe într-o formulă organizatorică flexibilă şi eficientă la nivel naţional care să poată îndeplini cu succes sarcinile de coordonare a acţiunilor regionale.
There is also a need for the optimal utilisation of the contacts network on a governmental line as well as of the huge potential of co-working in the academic environment and among the concerned civil society groups. 
Se impune, de asemenea, utilizarea optimă a reţelei de contacte pe linie guvernamentală precum şi a uriaşului potenţial de conlucrare existent în sfera academică şi în rândul formaţiunilor interesate ale societăţii civile.
Do you think that, at present, the institutional framework of the European Neighbourhood Policy (ENP) is sufficient for the consolidation of the cooperation between the Eastern partner states? 
Consideraţi că, în prezent, cadrul instituţional al Politicii europene de vecinătate (PEV) este suficient pentru consolidarea cooperării între statele estice partenere?
I do not think we should worry too much about the institutional framework. 
Nu cred că ar trebui să ne facem prea multe griji în privinţa cadrului instituţional.
The EU structures have proved during many years their capacity to adapt quickly enough to the new requirements. 
Structurile UE şi-au demonstrat pe parcursul multor ani capacitatea de a se adapta destul de repede la noile cerinţe ale realităţii.
As the political will based on clearly identified interests builds up and the volume of resources allotted to the collaboration with EU's neighbouring regions increases, the institutional formula will adjust dynamically. 
Pe măsura ce se cristalizează voinţa politică bazată pe interese clar identificate şi sporeşte volumul de resurse alocat colaborării cu regiunile învecinate cu UE, se vor ajusta dinamic şi formulele instituţionale.
The entry into force of the Lisbon Treaty will, no doubt, bring some important clarification regarding the functioning of the decision mechanisms and the relations between the various EU structures, having as a result a greater efficiency in the application of ENP. 
Intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona va aduce, fără îndoială, unele clarificări importante cu privire la funcţionarea mecanismelor decizionale şi raporturile dintre diferitele structuri ale UE, având ca rezultat o mai mare eficientă în aplicarea PEV.
Today's focus on the improvement of the administrative capacity in partner countries and on the harmonisation of the regulations and internal work procedures with those of the EU will create in time a certain institutional symmetry which will also favour the extension of the collaboration areas between these states. 
Accentul care se pune în prezent pe ameliorarea capacităţii administrative în ţările partenere şi pe armonizarea reglementarilor şi a procedurilor interne de lucru cu cele ale UE va crea, în timp, o anumită simetrie instituţională care va favoriza şi extinderea sferelor de colaborare dintre aceste state.
For EU's Eastern neighbourhood the outcome of the ongoing negotiations for the conclusion of a new collaboration arrangement between the EU and Russia will be of great importance. 
Pentru vecinătatea estică a UE va conta mult şi modul în care se vor finaliza negocierile în curs pentru încheierea unui nou aranjament de colaborare între UE şi Rusia.
In the context of a new European initiative of regional cooperation, namely the European Strategy in the Danube Region, which do you consider would be the opportunities for Romania? 
Pe fondul apariţiei unei noi iniţiative europene de cooperare regională şi anume Strategia europeană în regiunea Dunării, care consideraţi că ar fi oportunităţile pentru România?
Romania has the longest section of the Danube of all the riparian countries, including the sea access. 
Dintre toate ţările dunărene, România deţine tronsonul cel mai mare al fluviului, inclusiv ieşirea la mare.
Its interest towards the wise capitalization of the economic, cultural and touristic potential of the Danube basin by the collaboration of the riparian countries is, therefore, natural and legitimate. 
Interesul său faţă de valorificarea înţeleapta a potenţialului economic, cultural şi turistic al bazinului Dunării prin colaborarea statelor riverane este, prin urmare, firesc şi legitim.
The Carpathian - Danubian Summit in Bucharest, 2001, confirmed that there is such an availability also from the part of the other partners. 
Summitul carpato-danubian de la Bucureşti din 2001 a confirmat că o asemenea disponibilitate există şi din partea celorlalţi parteneri.
EU's recent initiative takes into account that the Rhine - Main canal system provides a trans-European waterway from the North Sea to the Black Sea. 
Recenta iniţiativa a UE ţine seama şi de faptul că, prin sistemul de canale Main - Rin, se creează o cale navigabilă trans-europeană de la Marea Nordului la Marea Neagră.
It is enough to mention that the volume of the transports on the Rhine is 50 greater than the transports currently carried out on the Danube. 
Este suficient să amintim doar faptul că volumul transporturilor fluviale pe Rin depăşeşte de 50 de ori pe cel realizat în prezent pe Dunăre.
The perspectives are, therefore, extremely promising. 
Perspectivele sunt, deci, extrem de promiţătoare.
And in this case there is a need for a conceptual and practical approach which is much more complex than before, implying well coordinated contributions from many institutions and authorities. 
Şi în acest caz este necesară o abordare conceptuală şi practică mult mai complexă decât până acum, implicând contribuţii bine coordonate din partea multor instituţii si autorităţi.
Interview by Oana Mocanu 
Interviu realizat de Oana Mocanu
MULTILINGUALISM AND CYBERSPACE 
MULTILINGVISM ŞI CYBERSPAŢIU
"Linguistic diversity is our most universal living heritage" was the motto of the international symposium on multilingualism and language presence in cyberspace (29 and 30 September 2009), at the Pompeu Fabra University of Barcelona, organized by Linguamón - House of Languages, director Antoni Mir and Maaya - global network for linguistic diversity, president Adama Samassekou. 
„Diversitatea lingvistică este patrimoniul nostru viu cel mai universal” a fost deviza adoptată de către organizatori, Linguamón - Casa Limbilor şi Maaya - reţeaua mondială pentru diversitate lingvistică, pentru simpozionul internaţional (29 şi 30 septembrie 2009, Universitatea Pompeu Fabra din Barcelona) despre multilingvism şi prezenţa limbilor în cyberspaţiu.
Members in the scientific committee were Marcel Diki-Kidiri (Québec University), Daniel Prado (Latin Union), Yoshiki Mikami (Language Observatory Project) etc. The participants offered a response to the fact that 80% of the world states declare themselves monolingual, although the reality is often far different. 
Acesta este un răspuns la faptul că în lume 80% din state se declară monolingve, deşi realitatea este de multe ori departe de această omogenitate.
The EU average is 4.5 spoken languages in each Member State. 
În Uniunea Europeană media este de 4,5 limbi vorbite în fiecare stat membru.
The topics discussed by researchers from Brazil, Canada, Japan, Switzerland, EU Member States, representatives of the Latin Union and of the International Organization of Francophonie referred to public policies, actors of the world's linguistic diversity, resources, immigration issues, the Internet public and the best practices for the management of multilingualism on the Internet. 
Politicile publice, actorii mondiali ai diversităţii lingvistice, marele public al internetului, problemele aduse de imigrare, resursele necesare, bunele practici pentru gestionarea multilingvismului pe internet au fost temele abordate de cercetătorii din Brazilia, Canada, Japonia, Elveţia, din state ale Uniunii Europene, de reprezentanţi ai Uniunii Latine şi ai Organizaţiei Internaţionale a Francofoniei.
In the galaxy of languages, every word is a star 
În constelaţia limbilor, fiecare cuvânt este o stea
Paraphrasing a line from a christian Spanish song (Tu palabra es una estrella), the motto of UNESCO in 1999: 
Parafrazând un vers dintr-un cântec creştin spaniol (Tu palabra es una estrella), deviza UNESCO din 1999:
"en la galaxia de las lenguas cada palabra es una estrella" was adopted to celebrate the International Day of mother tongues. 
„en la galaxia de las lenguas cada palabra es una estrella” a fost adoptată pentru a sărbători anual la 21 februarie ziua internaţională a limbilor materne.
For the Spanish speakers, this formula was a leitmotiv during the symposium. 
Pentru vorbitorii de limba spaniolă, această formulă a fost un leitmotiv pe parcursul simpozionului.
In Barcelona, as well as throughout Catalonia, multilingualism is a public policy. 
La Barcelona, ca în întreaga Catalonie, multilingvismul este una dintre politicile publice.
Thus, the Generalitat (the regional administration) coordinates through the department of language policy the Catalan Terminology Centre, executive coordinator Jordi Bover i Salvadó. 
Astfel, Generalitat de Catalunya, implicată în organizarea evenimentului, are un departament de politică lingvistică, în subordinea căruia funcţionează Centrul Catalan de Terminologie.
The Generalitat de Catalunya supported the event, the television and local media reflected the workings. 
Televiziunea şi presa locală au prezentat evenimentul.
Four conferences and five round-tables gathered the presentations focused on the economic, social, cultural and human importance of languages in cyberspace, the statistics and language dynamics in cyberspace, the evolution of cyberspace, the digital literacy, the access on the Internet for the languages without a written form, the costs. 
Grupate în patru conferinţe şi cinci mese rotunde, comunicările au abordat importanţa economică, socială, culturală şi umană a limbilor în cyberspaţiu; situaţia statistică şi dinamica limbilor în cyberspaţiu; evoluţia cyberspaţiului, dar şi alfabetizarea digitală, accesul limbilor lipsite încă de un sistem de scriere la internet, costurile.
The presence of languages in cyberspace in mid-2009 was as follows: 
Prezenţa limbilor în cyberspaţiu la jumătatea anului 2009 era următoarea:
700 million Internet users worldwide, out of which only 4% in Africa. 
700 milioane de utilizatori internet în lume, dintre care doar 4% în Africa.
Of the approximately 40 000 languages spoken on the planet, one language disappears every two months, and only 264 are working languages for Wikipedia. 
Din cele aproximativ 40 000 de limbi vorbite pe planetă, o limbă dispare la fiecare două luni, şi numai 264 sunt limbi de lucru pentru Wikipedia.
Since 2008, China has the majority presence on the Internet. 
Din 2008, China are prezenţa majoritară pe internet.
If in 1996 80% of all pages were in English, in 2007 their number dropped to 40%. 
Dacă în 1996 paginile în limba engleză reprezentau 80%, în 2007 numărul lor a coborât la 40%.
The number of pages written in all Romance languages together exceeds the number of pages written in English (source: 
Numărul de pagini redactate în toate limbile romanice împreună depăşeşte numărul de pagini redactate în engleză (sursă:
Internet users: creators yesterday - consumers today 
Internauţii: ieri creatori - astăzi preponderent consumatori
The participants emphasized the necessity to train in universities creators for the Internet, as the issue of content in relation to creativity is essential in every aspect (digital editing, music, images, and dictionaries). 
Pornind de la această constatare, a fost subliniată necesitatea de a forma în universităţi creatori de internet, pentru că problema conţinutului în relaţie cu creativitatea este esenţială sub toate aspectele (editare digitală, muzică, imagini, dicţionare).
This requirement is however subject to the technical costs and the question of unwritten languages. 
Această cerinţă este însă condiţionată atât de costurile tehnice, cât şi de problema limbilor nescrise.