natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Euro Plus Pact, as it has been agreed at the last reunion of the Council by the heads of state or of government from the euro area (pact that has also been agreed by Romania), will offer a new quality to the coordination of the economic policy. 
Pactul euro plus, aşa cum a fost convenit la ultima reuniune a Consiliului de către şefii de stat sau de guvern din zona euro, pact la care a aderat şi România, va oferi o nouă calitate coordonării politicii economice.
For the analysis of the Council's Conclusions, see A quantum leap in economic governance - but questions remain, http://www.epc.eu/ (​http:​/​​/​www.epc.eu​/​​) 
Pentru analiza critică a Concluziilor Consiliului, vezi A quantum leap in economic governance - but questions remain (​http:​/​​/​www.epc.eu​/​pub_details.php?cat_id=5&pub_id=1247​), http://www.epc.eu/ (​http:​/​​/​www.epc.eu​/​​)
^1 European Council 24 - 25 March 2011. 
^1 Consiliul European 24 - 25 martie 2011.
Conclusionshttp://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/RO/ec/120300.pdf 
Concluziihttp://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/RO/ec/120300.pdf
^2 European Parliament 
^2 Parlamentul European.
The Agency for the Cooperation of Energy Regulators (ACER), hosted in Slovenia, formally assumed its powers on 3 March, the same day the Third Package for the Liberalisation of the Energy Sector entered into force. 
Agenţia pentru Cooperarea Autorităţilor de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER), cu sediul în Slovenia, şi-a preluat în mod oficial atribuţiile în 3 martie, în aceeaşi zi în care Al treilea pachet pentru liberalizarea sectorului energetic a intrat în vigoare.
Important officials were present at the opening ceremony in Ljubljana, including the Energy Commissioner Günther Oettinger, the Slovenian Prime Minister Borut Pahor, ACER's Director Alberto Pototschnig and the Slovenian Energy Minister Darja Radić. 
Importante personalităţi oficiale au fost prezente la ceremonia de deschidere din Ljubljana, inclusiv Comisarul European pentru energie, Günther Oettinger, Primul Ministru al Sloveniei, Borut Pahor, Directorul ACER, Alberto Pototschnig şi Ministrul pentru Energie din Slovenia, Darja Radić.
The role of ACER is to complement and coordinate the National Regulatory Authorities in the field of energy (NRAs). 
Rolul ACER este de a completa şi coordona autorităţile naţionale de reglementare din domeniul energiei.
The Agency participates in the creation of European network rules, by taking individual decisions related to access and operational security for cross border infrastructure if NRAs cannot agree. 
ACER participă la crearea normelor reţelei europene prin adoptarea de decizii individuale privind accesul şi siguranţa operaţională pentru infrastructura transfrontalieră, dacă agenţiile naţionale nu reuşesc să ajungă la un acord.
It also plays a role in giving advice on various energy related issues to the European institutions. 
De asemenea, ACER acordă consultanţă instituţiilor europene pe probleme de energie.
ACER reports to the European Parliament and the Council. 
ACER răspunde în faţa Parlamentului European şi a Consiliului.
ACER's activity contributes to the liberalisation of the Community electricity and natural gas markets. 
Prin activitatea sa, ACER va contribui la liberalizarea pieţelor comunitare de electricitate şi gaze naturale.
The electricity and gas markets are of great importance for the EU economy. 
Pieţele de electricitate şi gaze naturale au o mare importanţă pentru economia UE.
With depleting reserves and growing consumers' appetite, gas becomes critically important for the EU; this resource must be kept both affordable and reliable. 
Pe măsură ce rezervele se reduc şi cerinţa consumatorilor creşte, gazele naturale capătă o importanţă deosebită pentru UE; această resursă trebuie să rămână atât disponibilă, cât şi de încredere.
The situation is similar in what concerns the electricity, and the Member States of the European Union have agreed on an ambitious plan of building the biggest market of electricity, connecting more than 500 million consumers throughout the continent. 
Situaţia este similară în ceea ce priveşte electricitatea, iar statele membre au căzut de acord asupra unui plan ambiţios de construire a celei mai mari pieţe de electricitate care să conecteze peste 500 de milioane de consumatori de pe întreg continentul.
The first directives aimed at opening up the electricity and gas markets were adopted in the late 1990s. 
Primele directive care urmăreau deschiderea pieţelor de electricitate şi gaze naturale au fost adoptate la sfârşitul anilor '90.
The European Commission argues that liberalisation increases competitiveness and efficiency of the energy sector, and, consequently, improves the European economy as a whole. 
Comisia Europeană susţine că liberalizarea creşte competitivitatea şi eficienţa sectorului energetic şi, prin urmare, îmbunătăţeşte economia europeană în ansamblul ei.
Today, industries and private households are in theory able to freely choose their energy supplier following the entry into force of EU directives in 2004 and 2007, but many obstacles remain, with a single European energy market still far from reality. 
În ziua de azi consumatorii industriali şi cei privaţi pot, cel puţin teoretic, să îşi aleagă liberi furnizorul de energie în urma intrării în vigoare a directivelor UE în 2004 şi 2007, dar încă există numeroase obstacole, iar piaţa europeană unică a energiei este încă departe de a fi o realitate.
The European Commission has made further legislative proposals, including the Third liberalisation package. 
Comisia Europeană a făcut şi alte propuneri legislative, inclusiv Al treilea pachet pentru liberalizare.
The aim is to make the energy market fully effective and to create a single EU gas and electricity market. 
Scopul este de a face piaţa energiei pe deplin funcţională şi de a crea o piaţă unică de gaze naturale şi electricitate în cadrul UE.
This will help to keep prices as low as possible and increase standards of service and security of supply. 
Aceasta va ajuta la menţinerea preţurilor cât mai reduse cu putinţă şi va creşte standardele serviciilor şi siguranţa aprovizionării.
The desired improvements that the package brings are: strengthening powers of national energy regulators, keeping those regulators independent from the industry, increasing co-operation with each other. 
Îmbunătăţirile pe care pachetul doreşte să le aducă sunt: întărirea puterilor agenţiilor naţionale de reglementare în domeniul energiei, păstrarea acestor agenţii de reglementare independente de industrie, creşterea cooperării.
Consumers are advantaged by the new EU legislation: properly regulated competition will offer the best deal for consumers, and the new deadlines introduced make possible to switch suppliers within only three weeks. 
Consumatorii sunt avantajaţi de noua legislaţie europeană: concurenţa reglementată în mod corespunzător va oferi cel mai bun preţ consumatorilor, iar noile termene introduse fac posibilă schimbarea furnizorilor în numai trei săptămâni.
The European Commission presented on 8 March 2011 its vision on how greenhouse gas emissions can be reduced by 80 - 95% by 2050. 
Comisia Europeană şi-a prezentat, în data de 8 martie 2011, punctul de vedere asupra modalităţii de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră cu 80 - 95% până în 2050.
The communication of the Commission, named “A roadmap for moving to a low‑carbon economy in 2050”, includes pragmatic paths to aim this target and it is destined for the use of actors in key economic sectors. 
Comunicarea Comisiei, denumită „Foaie de parcurs către o economie cu emisii reduse de carbon până în 2050”, include direcţii practice pentru atingerea acestei ţinte şi este destinată utilizării de către jucători din domenii economice cheie.
The Roadmap also shows how additional investments in energy efficient and clean technologies can lead to higher emission cuts over the next decades. 
De asemenea, foaia de parcurs arată cum investiţii suplimentare în tehnologii eficiente energetic şi curate pot duce la reduceri mai mari de emisii în următoarele decenii.
Such investments will lead to a green economy and will also create jobs and reduce Europe's energy imports. 
Asemenea investiţii vor conduce la o economie ecologică şi, de asemenea, vor crea locuri de muncă şi vor reduce importurile europene de energie.
New technologies will reduce pollution and health costs in a profitable investment plan. 
Noile tehnologii vor reduce costurile cu poluarea şi sănătatea într-un plan de investiţii profitabil.
The Roadmap will be followed by a new Energy Efficiency Plan in order to reach the EU's energy saving objective and contribute to the long-term climate and resource efficiency strategy. 
Foaia de parcurs va fi urmată de un nou Plan privind eficienţa energetică, pentru a fi atins obiectivul UE de economisire a energiei şi pentru a susţine strategia pe termen lung privind eficienţa resurselor şi clima.
Such long-term strategies, placed under Europe 2020 objectives for a resource efficient Europe include: reducing greenhouse gas emissions by 20%, increasing the share of renewable energies in the EU's energy mix to 20% and achieving a 20% reduction in primary energy consumption compared to projections through energy efficiency improvements. 
Obiectivele Europa 2020 pentru o Europă eficientă în utilizarea resurselor de energie vizează: reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră cu 20%, creşterea cotei de energii regenerabile la 20% din consumul UE şi atingerea unei reduceri cu 20% a consumului de energie primară, comparativ cu proiecţiile, prin îmbunătăţiri privind eficienţa energetică.
One of the most enthusiastic countries is Ireland, which has set a target of a 40% share of renewable energies in the power sector, meaning double of the European target. 
Una dintre ţările cele mai entuziaste este Irlanda, care şi-a stabilit o ţintă de 40% în ceea ce priveşte cota de energii regenerabile din sectorul energetic, ceea ce înseamnă dublul ţintei europene.
In order to reach this objective, Ireland will expand greatly its wind power capacity. 
Pentru atingerea acestui obiectiv, Irlanda îşi va creşte considerabil capacitatea de producţie de energie eoliană.
In less than ten years from now, Ireland will have a higher share of wind power than any other country in Europe. 
În mai puţin de zece ani, cota de energie eoliană din Irlanda va fi mai mare decât în orice altă ţară europeană.
This country will become an example (and also an experiment) for other European states on the road to “full decarbonization”, as the EC argues it will happen by 2050. 
Această ţară va deveni un exemplu (şi, de asemenea, un experiment) pentru alte state europene pentru „eliminarea totală a emisiilor de carbon”, după cum susţine CE că se va întâmpla până în 2050.
The Roadmap is an initiative with multiple benefits for the EU. 
Foaia de parcurs este o iniţiativă cu beneficii multiple pentru UE.
Europe has a leading position in the field of innovative, low carbon technologies; in 2009, the greenhouse gas emissions from the 27 Member States are estimated to have been around 16% below their 1990 levels. 
Europa are o poziţie fruntaşă în domeniul tehnologiilor inovatoare, cu emisii reduse de carbon; se estimează că în 2009 emisiile de gaze cu efect de seră de la cele 27 de state membre au fost cu 16% mai mici decât nivelul din 1990.
Maintaining this tendency will allow Europe to profit from new sources of growth and to create new jobs. 
Menţinerea acestei tendinţe va permite Europei să profite de pe urma noilor surse de creştere şi să creeze noi locuri de muncă.
A low carbon economy is less vulnerable to future oil shocks and other energy crises. 
O economie cu emisii reduse de carbon este mai puţin vulnerabilă la viitoarele şocuri petroliere şi alte crize energetice.
The Roadmap and the Energy Efficiency Plan adopted on 8 March, together with the White Paper on Transport, are the main components of the Europe 2020 energy strategy. 
Foaia de parcurs şi Planul privind eficienţa energetică, alături de Cartea albă privind transporturile, documente adoptate în cursul lunii martie, sunt principalele componente ale strategiei energetice Europa 2020.
The Commission is also preparing a Communication on resource efficiency and a 2050 Energy Roadmap for adoption later this year. 
Totodată, Comisia pregăteşte o Comunicare privind folosirea eficientă a resurselor şi o Foaie de parcurs Energia 2050 care urmează a fi adoptate în cursul acestui an.
THE IMPACT OF THE LISBON TREATY 
IMPACTUL TRATATULUI DE LA LISABONA
OVER THE FOREIGN POLICY OF THE EU 
ASUPRA POLITCII EXTERNE A UE
A new CEPS report: 
Un nou raport CEPS:
It is known that the foreign policy of the EU is directed by a main strategic imperative, that of contributing to the image of world actor of the European Union. 
Se ştie că politica externă a UE este dirijată de un imperativ strategic principal, acela de a contribui la imaginea de actor mondial a Uniunii Europene.
The object of the modifications brought by the Lisbon Treaty is represented by the shared competences in this field: article 21 of the TEU​[2]​ presents the objectives of the Union in the foreign policy and article 24 of the TEU indicates the role of the Union and of the Member States. 
Competenţele partajate în acest domeniu sunt obiectul modificărilor aduse prin Tratatul de la Lisabona: articolul 21 din TUE​[2]​ enumeră obiectivele Uniunii în politica externă, iar articolul 24 din TUE precizează rolul Uniunii şi al statelor membre.
In a continually changing international context, in which the increasing power of the countries from Asia and BRIC (Brazil, Russia, India, and China) represents a real challenge, redefining the role of the European Union following the entry into force of the Lisbon Treaty represents a privileged reflection subject. 
Într-un context internaţional în continuă schimbare, în care puterea crescândă a ţărilor din Asia şi BRIC (Brazilia, Rusia, India, China) constituie o provocare reală, redefinirea rolului Uniunii Europene în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona este o temă privilegiată de reflecţie.
Thus, studies and debates are initiated at the European Institute of Romania, member of EPIN (European Policy Institutes Network), part of the networks of think-tanks and European policy institutes coordinated by CEPS (Centre for European Policy Studies). 
Studii şi dezbateri sunt astfel iniţiate şi la Institutul European din România, membru al EPIN (European Policy Institutes Network), parte din reţelele de think-tankuri şi institute de politici europene conduse de CEPS (Centre for European Policy Studies).
CEPS - created at Bruxelles in 1983 - is a well-known think tank and forum for debates on European themes which intends, among other things, to offer solutions to the problems encountered by the European Union. 
CEPS - creat la Bruxelles în 1983 - este un think tank şi un forum cunoscut de dezbateri pe teme europene care îşi propune, printre altele, să ofere soluţii la problemele cu care se confruntă Uniunea Europeană.
We present now a report published by CEPS at the end of January 2011, in which the authors study in detail the institutional aspects involved in carrying out the role of world actor of the EU for the future decades. 
Semnalăm acum raportul publicat de CEPS la sfârşitul lunii ianuarie 2011, în care autorii cercetează în detaliu aspectele instituţionale implicate în realizarea rolului de actor mondial al UE pentru deceniile viitoare.
The report is the result of the efforts of a group of European policies analysts who work in several institutions from Bruxelles and Leuven (Belgium). 
Raportul este rezultatul eforturilor unui grup de analişti ai politicilor europene, care provin din mai multe instituţii din Bruxelles şi Leuven (Belgia).
After the foreword of the authors, there are six chapters, a glossary (actually a list of acronyms) and numerous annexes (A - P). 
După prefaţa autorilor, urmează şase capitole, un glosar (de fapt, o listă a siglelor) şi numeroase anexe (A - P).
The text includes inserts and tables and the bibliography is indicated only in the footnotes. 
Textul cuprinde inserturi şi tabele, iar referinţele bibliografice sunt date numai în notele de subsol.
The deep analysis, the documentation and the way in which the results are structured recommend this report as a valuable reference in the field for experts, decision-makers, students and the public interested in such themes. 
Fineţea analizei, documentarea şi structurarea rezultatelor în raport recomandă această lucrare în bibliografia de specialitate, atât pentru experţi şi decidenţi, cât şi pentru studenţi sau pentru publicul atras de astfel de teme.
A note concerning the post-Lisbon competences of the EU​[3]​ preceded the report in July 2010. 
Raportul a fost precedat, în iulie 2010, de o notă asupra competenţelor UE post-Lisabona​[3]​.
The authors compare the official statements made in documents and presentations with the (informal) conversations in the diplomacy environment, in order to underline the weaknesses of the EU foreign policy. 
Autorii pun faţă în faţă afirmaţiile oficiale din documente şi expuneri cu conversaţiile (informale) din mediul diplomatic, pentru a sublinia slăbiciunile politicii externe a UE.
Thus, two dramatic sides of the phenomenon or a double drama result, as the authors say: the need of restructuring in order to give an answer to the changes and challenges in international relations and the budget issue, the need to reduce the expenses. 
Rezultă astfel două feţe dramatice ale fenomenului sau o dublă dramă, cum spun autorii: nevoia de restructurare pentru a da un răspuns schimbărilor şi provocărilor din relaţiile internaţionale şi problema bugetară, nevoia de a restrânge cheltuielile financiare.
The authors consider that the entry into force of the Lisbon Treaty is an excellent opportunity to review a complex landscape in which the EU places itself as a global actor: the multilateral organisations, the international agreements and the high level diplomacy. 
Autorii consideră că intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona este o ocazie excelentă pentru a revizui un peisaj complex în care UE se poziţionează ca actor mondial: organizaţiile multilaterale, acordurile internaţionale şi diplomaţia la nivel înalt.
The very transparent structure of the report allows its reading as a whole or section by section, and the authors' comments explain the deep aspects of the subject. 
Structura extrem de transparentă a raportului permite consultarea sa ca întreg, dar şi pe secţiuni, iar comentariile autorilor clarifică aspecte de profunzime ale temei.
Moreover, the authors draw attention on the fact that the EU is part of 249 multilateral treaties and 649 bilateral treaties; that these relations have developed in a dispersed manner which raises various problems. 
De asemenea, autorii atrag atenţia asupra faptului că UE este semnatară a 249 de tratate multilaterale şi a 649 de tratate bilaterale, că aceste relaţii s-au dezvoltat în mod dispersat, ceea ce ridică probleme de diferite tipuri.
Therefore, significantly, almost half of the report is dedicated to these relations (see chapter 6​[4]​, about status quo and perspectives, with a selective view over international organisations, conventions, agreements and summitry). 
De aceea, în mod semnificativ, aproape jumătate din raport este dedicată acestor relaţii (vezi capitolul 6​[4]​, despre status quo şi perspective, cu o privire selectivă asupra organizaţiilor internaţionale, a convenţiilor, a acordurilor şi a întâlnirilor la cel mai înalt nivel).
The theme is grouped into three sections​[5]​, depending on the size of the organisations (global, European and Euro-Atlantic) and their degree of institutionalisation. 
Problematica este grupată în trei secţiuni​[5]​, în funcţie de anvergura organizaţiilor (mondiale, europene şi euro-atlantice) şi de gradul lor de instituţionalizare.
The empirical nature of the report is obvious in signalling certain inconsistencies, such as: 
Natura aplicată a raportului este evidentă în semnalarea unor inconsecvenţe, cum ar fi:
there are organisations and conventions in which, due to the shared competences, both the EU and the Member States are part of, which complicates the procedures of participation to conferences and voting (who speaks, if the EU vote represents one vote or 27 votes, if the Member States can vote etc.) and allows a lack of discipline from the Member States in observing the rules (p.44); 
există organizaţii şi convenţii în care, în virtutea competenţelor partajate, atât UE cât şi statele membre deţin statut de membru, ceea ce complică procedurile de participare la conferinţe şi de votare (cine ia cuvântul, dacă votul UE este echivalentul unui vot sau al 27 de voturi, dacă statele membre pot vota etc.) şi permite indisciplina statelor membre în respectarea regulilor (p.44);
in the UN Security Council, in its last composition with 15 members adopted in 1963, France and United Kingdom are permanent members while the EU has only three seats that are not permanent (p.68); 
în Consiliul de Securitate al ONU, în ultima formulă cu 15 membri adoptată în 1963, Franţa şi Regatul Unit sunt membri permanenţi, în vreme de UE se bucură de numai trei locuri nepermanente (p.68);
the Union is observer at the Council of Europe (CoE), while the Member States are members of the CoE; therefore, the EU has to become member of the CoE and this is all the more important as through the Lisbon Treaty the EU acceded to the Convention on Human Rights (p.98); 
Uniunea este observator la Consiliul Europei (CoE), dar statele membre ale Uniunii sunt membre ale CoE; de aceea, este nevoie ca UE să devină membru al CoE, cu atât mai mult cu cât prin Tratatul de la Lisabona UE a aderat la Convenţia pentru Drepturile Omului (p.98);
inconsistencies resulted from limits or deficiencies in the Lisbon Treaty concerning, for example, the way in which the EU should be represented in the G7/8/20 meetings (p.106 - 107). 
rezultate din limite sau lacune în prevederile Tratatului de la Lisabona referitoare, de exemplu, la modul în care UE ar trebui reprezentată la întrunirile G7/8/20 (p.106 - 107).
The authors underline that such problems deserve a careful investigation in order to establish the way to improve the procedures. 
Autorii subliniază că asemenea probleme merită o investigare atentă pentru a stabili în ce mod procedurile pot fi îmbunătăţite.
As it is indicated in the foreword, the present contribution represents an independent vision on how to dynamically apply and observe the Lisbon Treaty, a reference for the present developments in the foreign policy of the EU. 
Aşa după cum se precizează în prefaţă, prezenta contribuţie reprezintă o viziune independentă despre cum poate fi pus în practică şi respectat în mod dinamic Tratatul de la Lisabona, o referinţă pentru actualele dezvoltări în domeniul politicii externe a UE.
Throughout the report, the critical comments (the paragraphs written with italics) announce positive developments, suggestions for modernising the role of the EU in international organisations, but also inconsistencies, confuse situations, vulnerable points and, in certain cases, solutions that the authors find to those situations. 
De-a lungul întregului raport, comentariile critice (paragrafe cu caractere cursive) semnalează dezvoltări pozitive, sugestii pentru modernizarea rolului UE în organizaţiile internaţionale, dar şi inconsecvenţe, situaţii confuze, puncte vulnerabile, iar în anumite cazuri soluţii pe care autorii le întrevăd la situaţiile semnalate.
Some of these aim, beyond the EU framework, at reforming other organisations (for example, the huge challenge to reform the UN Security Council, p.70). 
Unele dintre acestea vizează, dincolo de cadrul UE, reformarea altor organizaţii (de exemplu, uriaşa provocare de a reforma Consiliul de Securitate al ONU, p.70).
Thought and written critically, synthetically and directly, the report represents, for the reader, the opportunity of a stimulating exercise and an example of style. 
Gândit şi scris critic, sintetic, direct, raportul este pentru cititor prilejul unui exerciţiu stimulant intelectual, dar şi un model de stil.