natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The author argues that the economic development is not mutually exclusive with good governance, and develops an assessment of the interaction between the integrated world markets, and para-state economic actors, on one side, and the states, and public initiatives to resolve issues of accountability and regulation, on the other side. 
Autoarea susţine că dezvoltarea economică şi buna guvernare nu se exclud reciproc şi dezvoltă o evaluare a interacţiunii dintre pieţele mondiale integrate şi actorii economici para-publici, pe de o parte, şi statele, şi iniţiative publice pentru a rezolva probleme de responsabilitate şi de reglementare, pe de altă parte.
In her article, Volintiru supports the fact that the states are still powerful actors on the global scene, although they must be ready to make certain concessions to the equally powerful economic forces. 
Volintiru susţine faptul că statele sunt încă actori puternici pe scena mondială, deşi acestea trebuie să fie gata să facă anumite concesii cu forţe la fel de puternice din punct de vedere economic.
According to the author, there are as many examples of countries in which excessive statist reach has discouraged economic development, as there are of countries in which good governance, although extensive and intensive, has only encouraged economic development further. 
Potrivit autoarei, există la fel de multe exemple de ţări în care abordarea etatistă excesivă a descurajat dezvoltarea economică, aşa cum există ţări în care buna guvernare, deşi extensivă şi intensivă, a încurajat ulterior numai dezvoltarea economică.
Thus, upon Volintiru, it is not the extent of statist reach that is in an inverse relationship with the degree of economic development, but rather the quality of governance. 
Astfel, după Volintiru, nu gradul de extindere al abordării etatiste este într-o relaţie de inversă proporţionalitate cu cel al dezvoltării economice, ci mai degrabă calitatea guvernării.
The next article focuses on the social dimension of internet diffusion in Romania and is the result of the collaboration between Geomina Ţurlea and Esteve Ollé Sanz, researchers at the Institute for Prospective Technological Studies, Sevilla, and Constantin Ciupagea, former Director of the Institute of World Economy, Bucharest, at present Head of the Sustainability Assessment Unit, Joint Research Center, Institute of Environmental Studies, Ispra, Italy. 
Următorul articol se concentrează pe dimensiunea socială a difuzării internetului în România şi este rezultatul colaborării dintre Geomina Ţurlea şi Esteve Sanz Olle, cercetători în cadrul Institutului pentru Studii Tehnologice Prospective din Sevilla şi Constantin Ciupagea, fost director al Institutului de Economie Mondială din Bucureşti, în prezent şef al Unităţii de evaluare a durabilităţii a Centrului Comun de Cercetare, Institutul de studii de mediu din Ispra, Italia.
This article presents the statistical setting of occasional users versus the group of regular Internet users that currently represent the main policy focus of the European Commission, synthesizing and analysing some of the findings. 
Acest articol prezintă cadrul statistic al utilizatorilor ocazionali comparativ cu grupul de utilizatori care accesează internetul periodic şi care reprezintă, în prezent, punctul principal al politicii Comisiei Europene şi sintetizează şi analizează unele constatări.
This analysis reveals the important role that different types of users play in the transition from occasional to intensive use, and that the main statistically significant differences between intensive and occasional users come from social motivations. 
Analiza relevă rolul important pe care diferitele tipuri de utilizatori îl joacă în tranziţia de la utilizarea ocazională la cea intensivă, şi că principalele diferenţe statistice semnificative între utilizatorii ocazionali şi cei intensivi provin din motivaţii sociale.
The authors recommend that policy makers could focus on the fusion of utilitarian and social motivations as a phenomenal driver of Internet diffusion, using the mix as a catalyser to bridge the important divides in both use and access that still reign in the Romanian information society. 
Autorii recomandă factorilor de decizie să se concentreze pe fuziunea dintre motivaţiile utilitare şi cele sociale, considerate ca un vector fenomenal al difuzării internetului, folosind acest mix drept un catalizator care să arunce o punte între diferenţele importante dintre utilizare şi acces care încă definesc societatea informaţională românească.
Viorel Niţă, researcher within the Competitiveness and Innovation Department, Institute of World Economy, Bucharest, and PhD student in Economics, argues on an extended approach to e-inclusion and its implications for Romania. 
Viorel Niţă, cercetător în cadrul Departamentului pentru competitivitate şi inovare al Institutului de Economie Mondială din Bucureşti şi doctorand în economie, argumentează abordarea extinsă privind e-incluziunea şi implicaţiile sale pentru România.
According to the author, e-inclusion becomes nowadays an important public policy objective. 
Potrivit autorului, e-incluziunea devine astăzi un obiectiv important de politică publică.
Thus he tried to answer to what extent Romania is prepared to deal with the e-inclusion process. 
Autorul a încercat să răspundă în ce măsură România este pregătită să se ocupe de procesul de e-incluziune.
His conclusions refer to the fact that due to specific problems pertaining to key priority issues of social inclusion such as education or income employment structure, a relatively considerable part of Romanian citizens will not be capable of fully integrating into information society and benefit from the transformative potential of ICT. 
Concluziile sale se referă la faptul că, din cauza unor probleme specifice legate de probleme prioritare cheie ale incluziunii sociale, cum ar fi educaţia sau structura veniturilor angajaţilor, o parte relativ mare de cetăţeni români nu va fi capabilă să se integreze pe deplin în societatea informaţională şi să beneficieze de potenţialul de transformare al TIC.
In the opinion of Éva Szolár, Research Fellow at the University of Debrecen, within the Center for Higher Education Research and Development, the Bologna process is the comprehensive reform initiative of the European higher education systems, with an unprecedented political support and commitment for changes. 
În opinia Évei Szolár, cercetător la Universitatea din Debrecen, în cadrul Centrului pentru Învăţământ Superior de Cercetare şi Dezvoltare, Procesul de la Bologna reprezintă o iniţiativă de reformă cuprinzătoare a sistemelor europene de învăţământ superior, cu un sprijin politic fără precedent şi totodată un angajament pentru schimbări.
From an education perspective the Bologna process is an answer to the challenges created by the transition to mass - and in some Western-European countries to universal - higher education. 
Dintr-o perspectivă educaţională, Procesul de la Bologna este un răspuns la provocările create de trecerea învăţământul superior de masă - şi în unele ţări vest-europene la cel universal.
Szolár states further that, nowadays, the reform serves as an umbrella for comprehensive reform processes in national systems of higher education. 
Szolár afirmă în continuare că, în prezent, reforma serveşte drept umbrelă pentru procesele de reformă cuprinzătoare în sistemele naţionale de învăţământ superior.
As regards Central and Eastern European countries, this process is not only strongly connected to the overall political transformation, but provides for the higher education policy makers an opportunity for the Europeanization of the sector. 
În ţările Europei Centrale şi de Est, acest proces nu numai că este strâns legat de transformarea politică generală, dar oferă pentru factorii de decizie politică pentru învăţământul superior o oportunitate de a europeniza sectorul.
Upon the author, the Bologna process implies systemic, programmatic, procedural changes. 
În opinia autoarei, Procesul de la Bologna aduce modificări sistemice, programatice şi de procedură.
Szolár concludes that the original objectives of the Bologna process are reinterpreted and overwrote by the Lisbon Strategy and several national higher educational policy objectives. 
Szolár concluzionează că obiectivele iniţiale ale Procesului de la Bologna sunt reinterpretate şi suprascrise prin Strategia de la Lisabona şi de mai multe obiective ale politicilor naționale privind învăţământul superior.
A lot of scholarly attention was devoted to the analysis of the reasons of the Yugoslav war, and ways of conflict resolution. 
O atenţie academică deosebită a fost dedicată analizării motivelor care au declanşat războiul iugoslav, precum şi a modalităţilor de rezolvare a conflictelor.
The international community responses to the conflict have also been much discussed. 
Răspunsurile comunităţii internaţionale la conflict au fost, de asemenea, mult discutate.
The post-conflict reconstructions, as well as the relations of the Balkan states with the EU, and further the compliance with the EU accession criteria have been extensively covered as well. 
Reconstrucţiile post-conflict, precum şi relaţiile dintre statele balcanice cu UE şi apoi respectarea criteriilor de aderare la UE au fost de asemenea intens cercetate.
Thus, Galina Nelaeva, PhD in Political Science and Senior Lecturer of European Integration, EU Law and European Security at the History and Political Science Department of Tyumen State University from the Russian Federation, draws the attention to the process of creation of the International Criminal Tribunal for the former Yugoslavia (ICTY), an institution established to try individuals responsible for international crimes committed during the conflict, fact which is currently one of the most important EU accession criteria for the Balkan states. 
Astfel, Galina Nelaeva, doctor în ştiinţe politice şi lector senior de integrare europeană, legislaţie comunitară şi securitate europeană la Departamentul de Istorie şi Ştiinţe Politice din cadrul Universităţii de Stat Tyumen din Federaţia Rusă, atrage atenţia asupra procesului de creare a Tribunalului Penal Internaţional pentru fosta Iugoslavie (TPII), o instituţie înfiinţată pentru a judeca persoanele responsabile de crime internaţionale comise în timpul conflictului, fapt care în prezent este unul dintre cele mai importante criterii de aderare la UE pentru statele din Balcani.
In her article, Nelaeva attempts to show how historical analogies were used in the process of creating the ICTY. 
În articolul ei, Nelaeva încearcă să arate cum au fost folosite analogiile istorice în procesul de creare a TPII.
The book review of this RJEA issue is done by Patty Zakaria, Lecturer and PhD candidate at the Department of Political Science from Wayne State University. 
Recenzia din acest număr al RJEA este realizată de Patty Zakaria, lector si doctorand al Departamentului de Ştiinţe Politice de la Universitatea de Stat Wayne.
The book reviewed explores the violent Sri Lankan, Kurdish, Rwandan and Burundian, and Bosnian ethnic conflicts and to a lesser degree of violence the Quebec conflict through comprehensive case study analysis. 
Cartea prezentată explorează conflictele etnice violente din Sri Lanka, cele kurde, cele ruandeze şi burundeze, cele bosniace, dar şi conflictul din Québec, cu un grad mai mic de violenţă, printr-o analiză de studiu de caz cuprinzătoare.
An Anthropological Perspective on International Ethnic. 
O perspectivă antropologică a etniilor internaţionale].
Within the book he illustrates that the characteristics used to define ethnicity cannot be freely applied to all groups since group perception of what their ethnicity encompasses vary significantly. 
În carte acesta ilustrează cum caracteristicile folosite pentru a defini etnia nu pot fi aplicate cu lejeritate la toate grupurile devreme ce percepţia grupului privind ceea ce cuprinde etnia acestora variază în mod semnificativ.
Upon Zakaria Eller's book offers an insightful and extensive understanding of ethnicity and conflict, by arguing that these have developed out of modern social condition and circumstances, as opposed to primordial dynamics. 
În opinia lui Zakaria, cartea lui Eller oferă o înţelegere profundă şi extinsă asupra etniilor şi a conflictelor, susţinând că acestea s-au dezvoltat în afara condiţiei şi a circumstanţelor sociale moderne, spre deosebire de dinamica lor primordială.
For the full findings of the authors, available only in English, please access the webpage of the Romanian Journal of European Affairs, www.ier.ro/rjea (​http:​/​​/​www.ier.ro​/​rjea​). 
Pentru textul integral al contribuţiilor, disponibile numai în limba engleză, vă rugăm accesaţi pagina web a Jurnalului Român al Afacerilor Europene: www.ier.ro / rjea.
Scientific Director of The Institute of National Economy - Romanian Academy 
Director Ştiinţific al Institutului de Economie Naţională al Academiei Române
Coordinator of the SPOS 2009 study Improving vocational competencies among graduates and youths: 
coordonator al studiului SPOS 2009 Îmbunătăţirea competenţelor profesionale în rândul absolvenţilor şi tinerilor:
a chance for the future 
o şansă pentru viitor
The investment in education is sustainable, yet it generates mainly propagation effects on medium and long - term. 
Investiţia în educaţie este durabilă, însă produce efecte mai ales propagate şi pe termen mediu şi lung.
1 Which is the de facto situation of youths' attendance in the education system in relation to the other EU Member States? 
1 Care este situaţia de facto a prezenţei tinerilor în sistemul de educaţie în raport cu celelalte state membre ale Uniunii Europene?
Last Eurostat data indicate a favourable development of youth participation to education. 
Ultimele date Eurostat ne indică o evoluţie favorabilă a participării la educaţie a tinerilor.
If we refer to school expectancy, Romania recorded an increase from an average of 13.9 years in 2000 to 15.9 years in 2007, diminishing the gap against the EU-27 average from 2.8 years in 2000 to 1.3 years in 2007 (EU-27, 17.2 years in 2007). 
Dacă ne referim la numărul mediu de ani petrecuţi în sistemul de educaţie, România a înregistrat o creştere de la o medie de 13,9 ani (2000) la 15,9 ani (2007), reducându-se ecartul faţă de media UE27 de la 2,8 la 1,3 ani (EU27, 17,2 ani în 2007).
Nevertheless, the participation rate to education of the population aged 18 and over remains, for all population strata of this age group, by 6.6 pp lower against the EU-27 average (69.9% as compared with 76.5%). 
Cu toate acestea, rata de participare la educaţie a populaţiei de 18+ ani, pentru toate nivelurile de populaţie din această grupă de vârstă rămâne cu 6,6 puncte mai redusă faţă de media UE27 (69,9% comparativ cu 76,5%).
As regards the importance of vocational education and training expressed by pupils in upper secondary education enrolled in the vocational stream, Romania records a favourable position by 71.9% in 2007 as compared with 56.8% EU-27 level. 
În ceea ce priveşte importanţa educaţiei vocaţionale şi a formării profesionale exprimată prin rata înrolării tinerilor în învăţământul secundar superior vocaţional, România înregistrează o poziţie favorabilă cu 71,9% (2007) comparativ cu 56,8% la nivel EU27.
Finally, the quality and compatibility of education's outcomes with the labour market demand might be assessed globally by the employment rate on educational levels for the population aged 25 to 64 years. 
În fine, calitatea şi compatibilitatea rezultatelor educaţiei cu cererea pieţei muncii poate fi apreciată în mod global prin rata ocupării pe niveluri educaţionale pentru populaţia de 25 - 64 ani.
For ISCED/3-4 graduates in Romania this rate is of 63.5% (2008) against 70.6% in EU-27, and for ISCED/5-6 graduates the situation is reversed, respectively by 85.7% against 83.9% at EU-27 level. 
Pentru absolvenţii ISCED/3-4 în România este de 63,5% (2008) comparativ cu 70,6% UE27, iar pentru absolvenţii ISCED/5-6 situaţia este inversă, respectiv 85,7% faţă de 83,9% la nivel EU27.
Even though after 2000 the trend is positive and more marked against the EU-27 average level, there are still important steps to undertake, under the aspect of improving quantitative performances, but particularly of the qualitative ones as well, on educational profiles and levels having in view to support economic competitiveness by valuing education outcomes in the business and social environment. 
Deşi după 2000 trendul este pozitiv şi mai accentuat faţă de media performanţelor UE27, încă mai sunt paşi importanţi de făcut, atât sub aspectul îmbunătăţirii performanţelor cantitative, cât mai ales a celor calitative, pe profiluri şi niveluri educaţionale, în ideea susţinerii competitivităţii economice prin valorizarea rezultatelor educaţiei în mediul de afaceri şi social.
2 Which are the main factors that influenced the reform of the national education system during the entire transition period and under its multiple aspects? 
2 Care sunt principalii factori care au influenţat reforma sistemului educaţiei naţionale pe întreaga perioadă a tranziţiei şi sub multiplele sale aspecte?
There were multiple factors, at the same time favourable and unfavourable ones, and the reform intentions were to their majority good, yet the implementation performance was weak and sometimes with contrary effects. 
Factorii au fost multipli, deopotrivă favorabili şi nefavorabili, intenţiile de reformare au fost în majoritate bune, însă performanţa implementării a fost slabă, cu efecte adverse.
In general, the education reform as a principle was oriented on adjusting to the market competitiveness system; vast reforms were initiated on educational modules but much less correlated under the aspect of the system's coherence in ensuring an open, flexible educational path and then in developing a performance professional career. 
In general, reforma educaţiei, principial, a fost orientată spre adaptarea la sistemul competiţiei de piaţă, s-au iniţiat ample reforme pe module educaţionale, însă prea puţin corelate sub aspectul coerenţei sistemului în asigurarea unui parcurs educaţional flexibil, deschis şi apoi a dezvoltării unei cariere profesionale performante.
There's a lack of education orientation towards the demand on medium and long-term both with respect to the educational profile and the curriculum content: knowledge and competencies. 
Lipseşte orientarea educaţiei spre cererea pe termen mediu şi lung a pieţei muncii, atât în ceea ce priveşte profilul educaţional cât şi conţinutul curriculumului - cunoştinţe şi competenţe.
As a result, the deficits became more marked for some professions (in general specializations in science and technique), concomitantly with graduates' inflation in some others (for instance, socio-humane sciences - economists, legal experts, etc.). 
Ca rezultat, s-au accentuat deficitele pentru unele profesii (în general specializări în ştiinţă si tehnică) concomitent cu inflaţie de absolvenţi în altele (de exemplu în ştiinţele socio-umane - economişti, jurişti etc.).
The system's financing, the quality of the educators, the updated curriculum, the performance educational technologies, the partnership school - business environment - RDI environment on the background of lacking orientation regarding the dynamics and diversification of the labour market demand represent some of the major factors of restricting school performances proven by covering/satisfying the labour market demand. 
Finanţarea sistemului, calitatea educatorilor, curriculum actualizat, tehnologiile educaţionale performante, parteneriatul şcoală-mediul de afaceri-sistemul CDI, pe fondul lipsei unei orientări privind dinamica şi diversificarea cererii pieţei muncii reprezintă câţiva din factorii majori de restricţionare a performanţelor şcolii probate prin acoperirea/satisfacerea cererii pe piaţa muncii.
Hence also the issues/difficulties in practical integration into the European education network: diploma recognition, mobility in the educational process, training quality, integration by outcomes within the European Qualification Framework, etc. Another key factor that diminished substantially the education performance and the efficiency of reform measures was represented by the volatility of changes/reform measures without leaving the required room for outcomes' assessment. 
De aici şi probleme/greutăţi în integrarea practică în reţeaua europeană a educaţiei - recunoaşterea diplomelor, mobilitate în procesul educaţional, calitate a pregătirii, integrare prin rezultate în sistemul European al calificărilor etc. Un alt factor major care a redus substanţial performanţa în educaţie şi eficienţa măsurilor de reformă l-a reprezentat volatilitatea schimbărilor/măsurilor de reformă, fără a se lăsa răgazul necesar pentru a măsura efectele.
A partial “justification” is also given by the implementation without enough preparation and rigorous substantiation of the changes, which generated - unfortunately - contrary effects mainly in the sphere of education quality in general and in the education outcomes in particular. 
O justificare „parţială este dată şi de implementarea fără o pregătire suficientă şi o fundamentare riguroasă a schimbărilor, ceea ce a generat efecte adverse din păcate în principal în sfera calităţii educaţiei în general şi a rezultatelor educaţiei în special.
The education system as a whole (and here I also take into account the continuous education during the entire active life) is still too rigid against the need for change, and the performance isles that were created are strongly obstructed or even washed-out from within the system. 
Sistemul educaţional în ansamblul său (şi aici am în vedere şi educaţia continuă pe durata vieţii active), este încă prea rigid faţă de nevoia de schimbare, iar insulele de performanţă care s-au creat sunt puternic obstrucţionate sau chiar erodate din interiorul sistemului.
In addition, we should not omit the major lacks in the education culture, in its broad meaning, which favoured atypical behaviours - rigidities, opportunism, non-quality, etc. 
În plus, nu trebuie să omitem carenţele majore din cultura educaţiei în sens larg, care a favorizat comportamente atipice -rigidităţi, oportunism, non-calitate etc.
3 Under the conditions of the present economic crisis do you think that financing the continuing training represents a profit generating solution, or one of losses? 
3 În condiţiile crizei economice curente consideraţi că finanţarea formării profesionale continue reprezintă o soluţie generatoare de profit sau de pierderi?
Globalisation and the trigger effects of the crisis have shown that economic turnaround must follow an innovative “model” based on valuing RDI effects by developing new competitive products/services on the market that would promote the principles of sustainable development. 
Globalizarea şi efectele de antrenare ale crizei ne-au demonstrat că relansarea economică trebuie să urmeze un “model” inovator, bazat pe valorizarea efectelor CDI, prin dezvoltarea de noi produse/servicii competitive pe piaţă, care să promoveze principiile dezvoltării durabile.
The EU2020 strategic document underpins the need of a sustainable economic recovery that cannot be achieved without additional, consistent investment in education. 
Documentul strategic UE2020 subliniază nevoia unei relansări economice sustenabile, care nu se poate realiza fără investiţie suplimentară, consistentă în educaţie.
The investment in education is sustainable, yet it generates mainly propagation effects on medium and long-term. 
Investiţia în educaţie este durabilă, însă produce efecte mai ales propagate şi pe termen mediu şi lung.
The new jobs will require at least upper secondary education; hence education for the labour market will represent a major restrictive factor for maintaining market competitiveness. 
Noile locuri de muncă vor solicita cel puţin educaţie de nivel secundar superior, deci educaţia pentru piaţa muncii va constitui un factor restrictiv major pentru a rămâne competitiv pe piaţă.