natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The negative trade balances recorded by the EU in relation with China and Russia remained undeniably the highest among all the EU trade deficits. 
Soldurile negative ale balanţelor comerciale în relaţie cu China şi Rusia au rămas cele mai ridicate în planul relaţiilor UE cu partenerii săi extracomunitari.
These were much higher than the deficits with Norway, Japan and Kazakhstan. 
Aceste deficite au fost urmate de cele înregistrate în relaţie cu Norvegia, Japonia şi Kazakhstan.
At the same time, one can notice the diminishing of the trade deficit in relation with South Korea. 
Se remarcă, totodată, diminuarea deficitului balanţei comerciale în relaţie cu Coreea de Sud.
What are the main characteristics of Romania's extra-community trade? 
Care sunt principalele caracteristici ale comerţului extra-comunitar al României?
In 2011, at the level of Romania's extra-EU trade, Turkey, Russia and Ukraine remained the most significant export destinations, while China, Kazakhstan and Russia were the most noteworthy import sources for our country. 
Turcia, Rusia şi China, în această ordine, au rămas în 2011 principalii parteneri comerciali ai României din afara UE, în timp ce cele mai ridicate deficite comerciale au fost înregistrate de România în relaţie cu Kazakhstan, China şi Rusia.
Shares of countries like BRIC, USA, Switzerland and Japan in Romania's trade flows are much lower than their shares at the EU level. 
Ponderile ocupate de ţări precum BRIC, SUA, Elveţia, Japonia în schimburile comerciale ale României sunt cu mult inferioare mediilor comunitare.
By contrast, shares of Turkey, Ukraine and Serbia (for both exports and imports) and Kazakhstan (for imports) are much higher than the EU averages in relation with these countries. 
În schimb, cotele altor ţări precum Turcia, Ucraina, Serbia (deopotrivă la export şi la import) sau Kazakhstan (la import) sunt cu mult superioare mediilor UE.
In 2011, Romanian exports and imports to/from extra-community countries continued to record high growth rates (of 24.9% and 16.2% respectively). 
În 2011, atât valoarea exporturilor, cât şi cea a importurilor României din ţări extracomunitare au continuat să crească în ritmuri susţinute (de 24,9% şi, respectiv, 16,2%).
The export value amounted to EUR 13 billion and the import value to almost EUR 15 billion, which generated a trade deficit of circa EUR 2 billion (decrease of 20.3% as compared to the level of 2010). 
Valoarea exporturilor extracomunitare a fost de 13 miliarde euro, iar cea a importurilor corespunzătoare de aproape 15 miliarde euro, ceea ce a determinat diminuarea deficitului balanţei comerciale a României cu ţările din afara UE în 2011 până la nivelul de aproximativ 2 miliarde euro (scădere cu 20,3% comparativ cu 2010).
Taking into account both trade flows (export plus import), Turkey, Russia and China, in this order, remained Romania's main trade partners from outside the EU in 2011. 
Turcia, Rusia şi China, în această ordine, au rămas în 2011 principalii parteneri comerciali ai României din afara UE.
The highest trade deficits were recorded in relations with Kazakhstan (increase to the level of EUR 2.15 billion), China and Russia (slight decline to circa EUR 2 billion and EUR 1 billion respectively). 
Cele mai ridicate deficite comerciale au fost înregistrate de România în relaţie cu Kazakhstan (majorare până la 2,15 miliarde euro), China şi Rusia (diminuare până la nivelurile de 2,14 miliarde euro şi, respectiv, 1,07 miliarde euro).
Romania continues to preserve competitive advantages such as human resources costs and qualifications, while its EU membership amplifies its economic and trade opportunities. 
România continuă să păstreze avantaje competitive în ceea ce priveşte costul resurselor umane şi calificările iar apartenenţa la UE amplifică oportunităţile economice şi de export.
Nevertheless, most of the Romanian companies lack the financial strength and entered a “disproportionate” competition with strong companies, not only on the Single Market, but outside the EU as well. 
Cu toate acestea, firmele româneşti, multe insuficient capitalizate, au intrat într-o competiţie inegală cu alte companii puternice nu numai din UE, ci şi din afara UE.
How are the EU trade objectives promoted? 
Cum sunt promovate obiectivele comerţului comunitar?
EU trade policy objectives, directly linked to supporting the European interests on open markets, by means of gradual elimination or lowering tariff and non-tariff barriers and setting up an understandable and transparent regulation framework, are promoted at multilateral, regional, bilateral and unilateral level. 
În acest sens, obiectivele politicii comerciale a UE, legate direct de susţinerea intereselor europene pe pieţe cât mai deschise, sunt în prezent promovate la nivel multilateral, regional, bilateral şi unilateral, după cum urmează:
At multilateral level, the general framework for trade liberalization options is delineated by the World Trade Organization (WTO); 
la nivel multilateral, cadrul de bază al opţiunilor politicii de liberalizare îl reprezintă OMC;
The regional framework is made up of agreements, including tariff preferences or special relationships with different countries, such as Mediterranean neighbours; 
nivelul regional cuprinde acordurile de forma preferinţelor tarifare cu ţările în dezvoltare sau cu ţările mediteraneene;
The bilateral level incorporates beside trade expansion the transparency criteria (the so-called “WTO+”); 
nivelul bilateral include, pe lângă expansiunea comerţului, şi criteriile de transparenţă a reglementărilor (aşa numitul „OMC+”);
The unilateral measures derive from development objectives or political stability goals, in accordance with the EU political priorities (for instance, in this category can be included the Stabilization and Association Agreements with Western Balkan countries and recently the European Neighbourhood Policy - ENP and “ENP+”). 
măsurile cu caracter unilateral sunt derivate din interese de dezvoltare sau stabilitate politică în consonanţă cu priorităţile politice ale Uniunii (aici pot fi incluse şi Acordurile de stabilitate şi asociere ale UE cu statele din Balcanii de Vest) şi, mai nou, Politica de vecinătate.
What are the perspectives for Romania's foreign trade? 
Care sunt perspectivele comerţului exterior al României?
In terms of the efficiency of its foreign trade, Romania seems to be competitive mainly in sectors that use cheaper labour force, trade being oriented mainly to the European Union member states. 
Din punctul de vedere al eficienţei comerţului exterior românesc, România pare a fi competitivă, în principal, în sectoare care folosesc forţa de muncă mai ieftină, schimburile comerciale fiind orientate preponderent către statele membre ale Uniunii Europene.
If we were to make theoretical considerations, this type of commerce is a HOS type trade, meaning that Romania exports intensive products of the abundant factor that is available. 
Dacă judecăm din punct de vedere teoretic, acest tip de comerţ este un comerţ de tip HOS, adică România exportă produse intensive în factorul abundent de care dispune.
Prospects are not very optimistic if we refer to the difference in wages that result in an increasingly large migration of the population to more developed countries of the European Union, which makes very likely that comparative advantages shall disappear, on the one hand, because labour force, as any other resource, is exhaustible, and on the other hand, due to low birth rates. 
Perspectivele nu sunt prea optimiste, dacă ne referim la diferenţa de salarii care determină o migrare din ce în ce mai mare a populaţiei spre ţările mai dezvoltate ale Uniunii Europene, fiind foarte posibil ca avantajele comparative să dispară datorită faptului că forţa de muncă, la fel ca orice altă resursă, are limite, iar rata natalităţii scade.
This will have as a direct consequence, a loss of Romania's comparative advantage in labour intensive products, and thus, a loss of the competitiveness assured by a low cost of labour force. 
Aceasta va avea drept consecinţă directă, pierderea de către România a avantajului comparativ în produsele intensive în muncă, şi astfel, a competitivităţii datorate costului scăzut al forţei de muncă.
To overcome the crisis, a shift is required from growth based on cheap labour force to a growth based on complex products that are based on science and technology. 
Pentru ieşirea din criză, este nevoie de o trecere de la o creştere bazată pe forţă de muncă ieftină, la o creştere bazată pe produse complexe, care să se bazeze pe ştiinţă şi tehnologie.
Growth theories consider as important sources of economic growth, the following: research and development, investment in education and professional training. 
Teoriile creşterii consideră ca surse importante de creştere economică, cercetarea-dezvoltarea, investiţiile în educaţie şi formarea profesională.
These factors can implicitly support a trade in technology-intensive products, promoted also by the European Union, as a strategic objective, stipulated by the Lisbon Agenda and the Europe 2020 Strategy. 
Aceşti factori pot susţine implicit un comerţ cu produse intensive în tehnologie, pe care le promovează inclusiv Uniunea Europeană, ca obiectiv strategic al acesteia, stipulat în prevederile Agendei Lisabona şi în Strategia Europa 2020.
If we consider the statistics, the share of less than 1% of GDP for the R&D expenditure is far too small to produce effects in technology-intensive exports. 
Dacă avem în vedere statisticile, ponderea de sub 1% a cheltuielilor cu cercetarea-dezvoltarea în PIB este mult prea redusă pentru a se putea reflecta în exporturi intensive în tehnologie.
In addition, branches with a significant contribution in industrial production and export record a minor research activity (e.g.: textiles, clothing, leather and footwear). 
În plus, ramurile cu o contribuţie însemnată în producţia industrială şi export înregistrează o activitate de cercetare redusă (de exemplu, textile, confecţii, pielărie, încălţăminte).
The most conclusive example of this is that of Asian countries, which between 1980 and 1992 saw a sharp decline in the share of labour intensive products and an increase in the share of technology-intensive products.] 
Exemplul cel mai concludent în acest sens este cel al ţărilor asiatice, care în perioada 1980-1992 au cunoscut o scădere accentuată a ponderii produselor intensive în muncă şi o creştere a ponderii produselor intensive în tehnologie.]
Romania's economic opening therefore relies on quantitative rather than qualitative factors, with prevailing comparative advantages in the labour-intensive sectors, which have a lower contribution to the gross value added. 
Deschiderea economică a României se bazează astfel pe factori cantitativi şi nu calitativi, fiind preponderente avantajele comparative la sectoarele intensive în forţă de muncă, care au un aport redus la valoarea adăugată brută.
The future of Romanian foreign trade depends on our country's ability to exploit its strengths, especially with regard to human resources, natural resources, traditional products and cultural specificity, combined with better coordination between companies, business associations and private organizations and the public sector, as the only way to make good use of opportunities, to overcome weaknesses and threats and respectively, to capitalise increasingly on the benefits arising from Romania's status as a EU member state. 
Viitorul comerţului exterior românesc depinde de capacitatea României de a-şi exploata punctele forte, mai ales la nivelul resurselor umane, resurselor naturale, produselor tradiţionale şi specificului cultural, coroborate cu o mai bună coordonare între companii, asociaţii de afaceri şi organizaţii private şi sectorul public, ca singurul mod în care se pot exploata oportunităţile, depăşi slăbiciunile şi ameninţările şi respectiv, capitaliza tot mai mult de pe urma avantajelor ce decurg din statutul României de membru al Uniunii Europene.
What are the challenges and perspectives for Romanian exports? 
Care sunt provocările şi perspectivele exporturilor româneşti?
Challenges facing exporters may be grouped, based on their territoriality and the cross-border element, as follows: 
Provocările cu care se confruntă exportatorii în funcţie de teritorialitate şi elementul transfrontalier pot fi grupate astfel:
Challenges from within: based on the development and diversification of production and export supply, in order to be able to meet export requirements, increased productivity and quality, technological changes, human resource development, improved competencies in international marketing, better managerial and marketing skills inside the trade support networks, to assist companies on issues related to the supply. 
Provocări din interior: axându-se pe dezvoltarea şi diversificarea capacităţii de producţie şi de ofertare la export, creşterea productivităţii, dezvoltarea resurselor umane, calitate, dezvoltarea tehnologiei, competenţe de management şi marketing pentru export şi competenţe în cadrul reţelei de sprijinire a comerţului pentru a ajuta întreprinderile în chestiuni legate de partea de ofertă;
Operational challenges, border or “Border” mechanism:; Focused on developing an internationally competitive business environment, reducing commercial transaction costs, optimisation of procedures and official documentations, facilitating trade and development of infrastructure 
Provocări operaţionale, de graniţă sau angrenajul “Border”: axându-se pe dezvoltarea unui mediu de afaceri, care este competitiv internaţional, pe reducerea costurilor tranzacţiilor comerciale, pe eficientizarea procedurilor şi documentaţiilor oficiale, pe facilitarea comerţului şi dezvoltarea infrastructurii;
Development challenges: focused on contribution of exports to the regional development, job creation, poverty reduction, and environmental protection. 
Provocări de dezvoltare, axate pe contribuţia exporturilor la dezvoltarea regională, generarea de locuri de muncă, reducerea sărăciei şi protecţia mediului.
During the elaboration of the two National Export Strategies (2005-2009 and 2012 - 2016), with a strong sectorial component, two main types of constraints and challenges can be highlighted: 
Pe parcursul elaborării celor două Strategii Naţionale de Export (2005-2009 şi 2012-2016), cu pronunţat caracter sectorial, se pot evidenţia două mari tipuri de constrângeri şi provocări:
Constraints related to the institutional capacity to conduct sectorial analyses, those leading to an incapacity to collect data and to form sector group experts; 
Constrângeri ce ţin de capacitatea instituţională de a duce la bun sfârşit astfel de analize sectoriale, constrângeri care au condus la dificultăţi în colectarea de date, dar şi în formarea grupurilor de analiză;
Sector constraints related to the competitiveness of the export supply, as showcased in the sectorial analyses. 
Constrângeri sectoriale de competitivitate ale ofertei de export, aşa cum au fost ele evidenţiate în analizele sectoriale.
The two strategic exercises have highlighted more challenges at the level of sectors with exporting potential. 
Cele două exerciţii strategice au evidenţiat mai multe provocări importante la nivelul sectoarelor cu potenţial de export.
The most important one refers to the inconsistent and mostly ineffective national value chains, which lead to the loss of important competitive advantages and to a structural rigidity of the export supply. 
Cea mai importantă provocare evidenţiată de setul de analize sectoriale se referă la lanţuri naţionale înguste şi în mare parte puţin eficiente, care conduc la pierderea de avantaje competitive importante şi o rigiditate structurală a ofertei de export.
The great challenge, as regards the export supply, is the way it can benefit from the yet unexplored potential of renewable energies. 
Marea provocare, sub aspectul ofertei de export, o constituie potenţialul, încă nevalorificat, al energiilor regenerabile.
Promoting investments in the exporting industries is also an important challenge, enabling further vertical integration, higher technological intensity and an increased added value, through technological transfer. 
Promovarea investiţiilor în industriile exportatoare reprezintă de asemenea o provocare importantă, permiţând o integrare pe verticală aprofundată, o intensitate tehnologică mai ridicată şi o valoare adăugată ridicată prin transfer tehnologic.
The development of national exports cannot be done randomly, by accident, therefore requiring management of a national strategy elaborated and implemented based on a private-public partnership. 
Majorarea exporturilor naţionale nu poate fi făcută accidental şi presupune managementul unei strategii naţionale elaborate şi implementate în parteneriat public-privat.
Without such an understanding, both the public and the private sector will miss the necessary instruments and ways to overcome all the constraints which pose obstacles towards external markets. 
Fără o astfel de înţelegere, atât sectorul public cât şi sectorul privat nu vor avea mijloacele şi căile necesare pentru a depăşi toate constrângerile care pot bara drumul spre pieţele externe.
What are the means towards a sustainable exports' development? 
Care sunt căile pentru o dezvoltare sustenabilă a exportului?
What is the role of the National Export Strategy? 
Care este rolul Strategiei Naţionale de Export?
The weaknesses of the Romanian exports system are related to the structural rigidity of the export supply, unable to cope with market requirements or based on low technological intensity and reduced added value. 
Punctele slabe ale exportului românesc sunt legate de rigiditatea structurală a ofertei de export care nu corespunde cerinţelor pieţei sau este bazată pe o intensitate tehnologică redusă sau o valoare adăugată redusă.
Exports are highly dependent on dominant productive chains from first rank exporting countries. 
Exporturile sunt foarte dependente de lanţurile productive dominante din ţările din prima linie a ierarhiei exportatorilor.
Romanian exporters are in many cases subcontractors managing production functions but not the marketing ones. 
Exportatorii români sunt în multe cazuri subcontractori care gestionează funcţia de producţie dar nu şi pe cea de marketing.
Therefore, many exporters have downsized managerial skills, to be able to compete on sources of the competitive advantage other than cheap labour force and are not developing powerful brands, that can be recognized as such by the consumers. 
Prin urmare, mulţi exportatori au abilităţi manageriale reduse pentru a putea concura pe alte surse ale avantajului competitive, altele decât forţa de muncă ieftină şi nu dezvoltă branduri puternice pentru a fi recunoscute ca atare de către consumatori.
Taking into consideration current exporting performances and the current challenges in the international trade, it is considered that Romania's best strategic option should be the one able to ensure a competitive, diversified and sustainable export, based on high added value and high specialization in the international trade. 
Pornind de la performanţele actuale ale exportului, precum şi de la provocările existente la nivel internaţional, se consideră că opţiunea strategică pentru România trebuie să se refere la: un export competitiv, diversificat şi sustenabil, bazat pe valoare adăugată ridicată şi înaltă specializare în comerţul internaţional.
Based on this strategic option, the National Export Strategy (NES) 2012-2016 targets strategic objectives for 2020, as follows: 
Având în vedere această opţiune strategică, Strategia Naţională de Export (SNE) 2012-2016 vizează, ca obiective strategice la orizontul anului 2020, următoarele:
Increased share of exports in the GDP, up to 50%; 
creşterea contribuţiei exporturilor în PIB la 50%;
A diversified export portfolio, both as product structure and geographical orientation/trade partners; 
un portofoliu de export mai bine diversificat, atât ca produse, cât şi ca parteneri comerciali;
A dynamic balance between exports and imports and a more balanced trade, both in goods and services; 
un echilibru dinamic mai favorabil al balanţei comerciale a bunurilor, precum şi al balanţei serviciilor;
Steady increase of the added value of exports. 
creşterea valorii adăugate a produselor exportate;
Integrated management of NES and increased institutional capacity to support export development at national and regional levels; modernisation of external and internal support networks; 
management integrat şi creşterea capacităţii instituţionale de susţinere a dezvoltării exportului la nivel naţional şi regional; modernizarea reţelelor de sprijin extern şi intern;
Increased amount of resources for support instruments and services for the exporters and increased efficiency of the services and instruments; 
creşterea volumului de resurse pentru instrumentele de sprijin, atât la nivel de sector public, cât şi privat, concomitent cu dezvoltarea unui sistem modern de management externalizat pe fiecare program de susţinere;
Concentration of the support services towards innovative exporters or exporting clusters. 
susţinere cu precădere a exportului inovativ şi a clusterelor inovative de export.
The above mentioned objectives can materialise through four major strategic perspectives (regional, sectoral, exporting client and institutional), out of which an important number of export development initiatives emerge, specific to each perspective. 
Obiectivele generale menţionate se pot materializa din patru mari perspective strategice - regională, sectorială, client exportator şi instituţională, din care decurg o serie de iniţiative de dezvoltare a exportului, specifice fiecărei perspective în parte.
In the future, Romania should focus on both traditional export sectors and on emerging ones, triggered by new international and European trends, like IT&C, renewable energies, bio products etc. Romanian managers and private businesses should be advised and stimulated to look into these new opportunities. 
România ar trebui să se concentreze în viitor atât asupra sectoarelor de export tradiţionale cât şi asupra noilor tendinţe internaţionale şi europene, cum ar fi IT&C, energii regenerabile, produse bio etc. Managerii români şi afacerile private ar trebui consiliate şi stimulate să se intereseze de aceste noi oportunităţi.
Capacity improvement at the level of business associations should also be tackled, in order to enable them to represent and promote individual exporters. 
Sporirea capacităţii la nivelul asociaţiilor de afaceri ar trebui de asemenea avută în vedere în scopul de a le permite să reprezinte şi să promoveze exportatorii individuali.
Increasing the association capability of companies and developing innovative clusters is another opportunity which should be maximised. 
Creşterea capacităţii asociative la nivel de firme si dezvoltarea de clustere inovative este o altă şansă ce trebuie valorificată.
STRATEGY AND POLICY STUDIES (SPOS) 2013 
STUDII DE STRATEGIE ŞI POLITICI (SPOS) 2013
- STRATEGY AND POLICY STUDIES (SPOS) 2013 - 
- STUDII DE STRATEGIE ŞI POLITICI (SPOS) 2013 -
© EUROPEAN INSTITUTE OF ROMANIA, 2014 
© INSTITUTUL EUROPEAN DIN ROMÂNIA, 2014
Promoting public policies based upon prior research, rigorously founded, represents a key element in providing quality results with a positive impact upon the lives of citizens. 
Promovarea unor politici publice riguros fundamentate, sprijinite pe analize şi dezbateri prealabile, reprezintă un element esenţial în furnizarea unor rezultate de calitate şi cu impact pozitiv asupra vieţii cetăţenilor.
The European Institute of Romania, as public institution with the role of supporting the creation and the implementation of the Government's policies, continued in 2013 the research - development programme, dedicated to the Strategy and Policy Studies - SPOS. 
Institutul European din România, în calitate de instituţie publică cu atribuţii în sprijinirea formulării şi aplicării politicilor Guvernului, a continuat şi în anul 2013 programul de cercetare-dezvoltare dedicat Studiilor de strategie şi politici (Strategy and Policy Studies - SPOS).