natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On a personal note, Dragoș is a yachting aficionado and enjoys raising his four sons. 
În plan personal, Dragoş este pasionat de iahting şi se bucură în fiecare zi de cei patru fii ai săi.
Elena Botezatu is an expert in strategic planning and European policies, with extensive experience in elaborating and implementing development strategies at national, regional and local level, especially in terms of identifying and employing EU funds. 
Elena Botezatu este expert în planificare strategică și politici europene, având o experiență vastă în domeniul elaborării și implementării strategiilor de dezvoltare la nivel național, regional și local, în special în ceea ce privește identificarea și utilizarea surselor de finanțare din partea Uniunii Europene.
She has worked as an expert with the European Institute of Romania, and has been employed in international projects, with the World Bank and the European Commission. 
A lucrat ca expert în cadrul Institutului European din România și în cadrul unor proiecte internaționale, având ca beneficiari Banca Mondială și Comisia Europeană.
Her preoccupation with cultural and creative sectors cover not only research and analysis but also direct involvement in the management of creative businesses, especially in the music industry.] 
Preocuparea sa pentru sectoarele culturale și creative vizează atât componenta de analiză și cercetare, cât și de implicare directă în managementul afacerilor creative, în special din industria muzicală.]
In the European Union (EU)'s framework program for Creative Europe, the cultural and creative sectors (CCS) (EC 2011) are “all sectors whose activities are based on cultural values and/or artistic and creative expressions, whether these activities are market or non-market oriented and whatever the type of structure that carries them out”. 
În forma consacrată la nivelul Uniunii Europene (UE), în Programul cadru pentru Europa Creativă (Creative Europe) (EC 2011), sectoarele culturale și creative (SCC) sunt definite prin acele activități care au la bază ”valori culturale și/sau expresii artistice și creative, indiferent dacă aceste activități au o orientare comercială sau nu și indiferent de modalitățile de desfășurare”.
Creativity builds on ideas, values, initiatives, and products on a continuum that connects art to culture, research to innovation and business to economic development. 
Creativitatea pune în circulație idei, valori, inițiative și produse pe un continuum care unește arta și cultura, cercetarea și inovarea, afacerile și dezvoltarea economică.
The challenge posed by this sector definition consists in finding the degree of generalization necessary to highlight findings and recommendations relevant to those active both in the production of creation, and in the marketing of CCS products. 
Provocarea pe care o ridică această definiție a domeniului constă în gradul de generalitate necesar pentru a pune în evidență constatări și recomandări relevante atât pentru cei activi mai mult în domeniul producerii creației, cât și pentru cei activi mai mult în domeniul comercializării produselor SCC.
Faced with this challenge, our approach is to adopt as leitmotif throughout the study the concern to identify courses of action and bring them together into a coherent plan to build in Romania an attractive environment for the creative people - men of culture, intellectuals and entrepreneurs, so that their products contribute to a more prosperous economy. 
Față de această provocare, abordarea noastră constă în adoptarea laitmotivului întregului studiu ca fiind preocuparea de a identifica și strânge laolaltă într-un plan coerent direcții de acțiune pentru a construi în România un mediu atractiv pentru creativi - oamenii de cultură, intelectualii și întreprinzătorii, astfel încât produsele lor să contribuie la o economie mai prosperă.
CCS represent 4.5% of the EU GDP and employ 3.8% of the EU workforce, over 8.5 million people (EC 2011). 
SCC reprezintă 4,5% din PIB-ul UE și angaja 3,8% din forța de muncă, adică peste 8,5 milioane de oameni (EC 2011, p. 9).
In Romania, the same statistics indicates 5.93% and 4.48%, respectively ((Becuț et al. 2011; data for 2009). 
În România, aceleași statistici pentru sector indicau 5,93% și, respectiv, 4,48% (Becuț et al. 2011; date pentru 2009).
The importance of analyzing the creative environment results not only from economic reasons, as suggested by these statistics on the economic impact of the “monetization” of creativity, but also from its significant social value. 
Necesitatea și utilitatea abordării temei de analiză vin nu doar din rațiunile economice sugerate prin aceste statistici cu privire la importanța lor economică, de ”monetizare” a creativității, ci și din valoarea socială însemnată pe care acestea o au.
The implications for public policy are obvious, both at macro level, and for local communities. 
Implicațiile pentru politica publică sunt astfel evidente, atât la nivelul macro, cât și la nivelul comunităților locale.
Potential beneficiaries of this analysis make up therefore a large group, from policymakers (economic, social, urban, etc.) to local authorities, financing institutions, entrepreneurs etc. 
Beneficiarii potențiali ai acestei analize se constituie prin urmare într-o comunitate numeroasă, de la factorii de decizie politică (economică, socială, urbană etc.), până la autorități locale, instituții de finanțare, antreprenori etc.
The overall objective of the study is to highlight the growth potential of cultural and creative sectors in Romania and in the European context. 
Obiectivul general al studiului este acela de a evidenția potențialul de creștere a industriilor culturale și creative în România și în context european.
Its specific objectives refer, on the one hand, to the estimates of the size of the sector, its business attractiveness and tendencies, and on the other hand, to the analysis of the supporting factors conducive to the development of creative industries, as leverage for future decisions of public policy in the field. 
Obiectivele specifice ale studiului se referă, pe de o parte, la analiza dimensiunii sectorului, reperelor de profitabilitate și a tendințelor ce se manifestă în piață, iar pe de altă parte, la analiza factorilor facilitatori ai dezvoltării industriilor creative, ca pârghii pentru eventuale decizii de politică publică în domeniu.
The economic role of the cultural and creative sector 
Rolul economic al sectorului cultural și creativ
To highlight the economic impact of CCS at macro level, we looked at the sector's contribution to gross value added (GVA), its entrepreneurial dynamics (number of firms), employment, and turnover. 
Pentru a evidenția impactul economic al SCC în economie, am urmărit contribuția sectorului la valoarea adăugată brută (VAB), dinamica antreprenorială (număr de firme), ocupare și cifra de afaceri generată.
In terms of contribution to GVA (2009-2013), the added value contributed by CCS in Romania had a positive trend with an increase of 82.4%, up from an initial value of 4.5 billion euros to 8.2 billion in 2013, higher than the overall GVA growth rate, which increased by only 17%. 
În ceea ce privește contribuția la VAB (2009-2013), valoarea adăugată realizată de SCC din România a avut un trend pozitiv, cu o creștere de 82,4%, ajungând de la valoarea inițială de 4,5 miliarde Euro la 8,2 miliarde euro în 2013, mult superior prin raport la VAB a întregii economii, care a crescut cu 17%.
The Romanian environment looks more promising in relation to the European context. 
Situația din România este promițătoare prin raportare la rezultatele europene.
Thus, the share of gross value added generated by CCS has a level of 5.7% in Romania, while the EU-27 reached in 2012 only 5.1%. 
Astfel, ponderea valorii adăugate brute generată de SCC are un nivel de 5,7% în România, în timp ce UE-27 a ajuns în 2012 doar la un procentaj de 5,1%.
The sector with the most significant development in terms of industry GVA is computer programming, consultancy and information services business, from 41.9% in 2009 to 57.0% in 2013. 
Sectorul cu cea mai semnificativă evoluție în ceea ce privește VAB a fost industria Programării pe calculator, a consultanței și a activității de servicii informaționale, pornind de la 41,9% în 2009 și ajungând la 57,0% în 2013 în total sector.
The next sector with an important contribution is Creative activities, arts and entertainment; libraries, archives, museums and other cultural activities; betting and gambling, having fluctuated during the review period, but increasing its share nevertheless, from 14.5% to 21%. 
Următorul sector cu o contribuție puternică este Activități creative, artistice și de divertisment; biblioteci, arhive, muzee și alte activități culturale; activități de pariuri și jocuri de noroc, având o evoluție fluctuantă pe parcursul intervalului analizat, însă înregistrând o creștere evidentă, de la 14,5% la 21%.
Considering the number of firms, four sub-sectors concentrate almost half (48.67%) of all firms active in the CCS. 
În funcție de numărul de firme, se observă că un număr de patru sub-sectoare concentrează aproape jumătate (48,67%) din toate firmele active în SCC.
Among them, the leading sub-sector is advertising registering 5 652 active companies nationwide. 
Dintre acestea, se evidențiază ca lider sub-sectorul Activități ale agențiilor de publicitate care înregistrează 5 652 firme active la nivel național.
If we gather together the IT services-related codes of activity (NACE subclass 62), a quarter of CCS firms (24.64%) belongs to these activities. 
Dacă însă am combina codurile aferente activității de servicii IT (subclasa CAEN 62), am observa că un sfert din firmele SCC (24,64%) se concentrează pe aceste activități.
Depending on the number of employees, the top CCS sub-sectors changes partly in the sense that the leading sub-sector is now custom software, which brings together more than a quarter of all employees in Romanian CCS (26.88 %). 
În funcție de numărul de angajați, topul sub-sectoarelor SCC se modifică parțial, în sensul că lider este sub-sectorul de Activități de realizare a softului la comandă, ce reunește mai mult de un sfert din toți angajații SCC în România (26,88%).
If you were to gather all the NACE codes of subclass 62, that would accrue to 37.95% of all CCS employees. 
Dacă ar fi să adunăm toate codurile CAEN din subclasa 62, am observa că s-ar strânge 37,95% din toți angajații SCC.
The activities of software development led to a total of 18,319 new jobs created against a decline of 97,718 jobs at national level in the reference period. 
De remarcat două sub-sectoare, cel de Activități ale portalurilor web și cel al Activității de editare a jocurilor pe calculator, pentru care ritmurile de creștere a ocupării au fost de 229% și respectiv 146%.
Remarkably, two sub-sectors, creation of web portals and editing of computer games experienced employment growth rates of 229% and 146% respectively. 
În sfârșit, analiza pe cifra de afaceri (CA) de companiile active confirmă poziția de lider a Activităților de realizare a softului la comandă (peste un sfert din CA generată).
Finally, the turnover analysis of active companies confirms the top ranking of custom software with over a quarter of sector business, part of IT services activities of subclass 62 with 41.82%. 
Similar, subclasa 62 de activități servicii IT generează la un loc 41,82% din totalul CA al domeniului SCC.
At regional level, 20 counties count for over 86% of the creative industries according to three variables (number of firms, employment, and turnover). 
La nivel teritorial, 20 de județe concentrează ca pondere, pe toate cele trei criterii de clasificare (firme, ocupare, CA) un nivel de peste 86% din totalul industriilor creative.
Bucharest's share remains significantly higher than any other county. 
Ponderea Municipiului București rămâne semnificativ mai mare decât a oricărui alt județ din țară.
It is important however to note that the gap between the capital and other districts was reduced in the last five years. 
Este important însă de observat că în ultimii 5 ani decalajele între capitală și celelalte județe s-au mai atenuat.
Supporting factors of cultural and creative sector's development 
Factori facilitatori ai dezvoltării sectorului cultural și creativ
In the last years, CCS emerged gradually from the “shadow” area of public policies to hold a more central place in the strategic programming in Romania. 
În perioada ultimilor ani, SCC au ieșit treptat din zona de ”umbră” a politicilor publice și au început să ocupe un loc tot mai central în programarea strategică în România.
Against the background of a noteworthy business dynamics, Romania included CCS among national priority areas for 2014-2020, while at European level their role gradually increased, not only as to financing, but also in terms of their role as a supporting factor of growth. 
Pe fondul unei dinamici din ce în ce mai accentuate a sectorului, Romania a inclus sectoarele creative între domeniile prioritare la nivel național pentru perioada 2014-2020, iar la nivel european importanța acestora a crescut treptat, nu doar ca finanțare, ci și din punct de vedere al rolului de factor facilitator al dezvoltării.
The legislative framework that has traditionally targeted industrial sectors reflects increasingly this new vision. 
Cadrul legislativ, care a țintit în mod tradițional sectoarele industriale, reflectă din ce în ce mai pregnant această viziune.
The CCS policy articulates itself around three areas of interest - creative context, value recognition and commercialization, all components that cannot operate independently, and this is a very important implication as regards the objective of creating high value cultural projects. 
Politica în domeniul SCC este articulată în jurul a trei componente de interes - contextul creativ, recepția produselor și piața, componente care nu pot funcționa autonom, iar aceasta este o implicație foarte importantă în ceea ce privește obiectivul de creare de proiecte culturale de impact.
We usually trace the active intervention of public policy to the segment “Market / Intellectual property”, but how can this approach have any chance of being successful as long as the other two components are not working satisfactorily, moreover, not working at all? 
Noi localizăm intervenția activă de politică de regulă pe segmentul ”Piața/Proprietatea intelectuală”, dar cum poate fi aceasta, în primul rând, elaborată cu șanse de impact dacă celelalte două componente nu funcționează satisfăcător, mai mult, dacă nu funcționează deloc?
Despite recent positive achievements, the CCS environment shows that dysfunctionalities really exist at the three levels. 
În ciuda acumulărilor care au avut loc, contextul prezent arată că mecanismul este într-adevăr disfuncțional pe cele trei paliere.
In the creation area, general societal changes leave their mark on the CCS prospects. 
La nivelul creației, transformările generale la nivelul societății nu lasă fără urmări perspectivele SCC.
If until recently the use of creative resources has been discussed almost exclusively in terms of a national setting, the national character manifest currently either in participating in the global circuit of production, or in the mode of capitalization of local factors. 
Dacă până de curând folosirea resurselor creative se discuta în termeni aproape exclusivi naționali, în prezent caracterul național se răsfrânge fie în modul de participare la circuitele globale de producție, fie în modul de valorificare a factorilor locali.
This novel framework in which creation becomes apparent still has to find its place in policy design. 
Această trecere în modul de afirmare a creației trebuie să își găsească încă loc în reperele de concepere a politicilor.
For the time being, the paradigm shift is found only in the exclusive focus on local characteristics, which is nevertheless a big step forward from the nationalist tones of the communist era; however, the global vision is absent from our strategic directions, usually being replaced by an external perspective, but the distinction is essential. 
Schimbarea de paradigmă se regăsește doar în accentul exclusiv pe caracteristicile locale, ceea ce este oricum un mare pas înainte de la accentele naționaliste ale culturii de tip comunist; aspectul global este însă absent din direcțiile noastre strategice, fiind de obicei înlocuit cu plan extern, dar diferența este esențială.
At the value reception level, Romanian players are active on the global stage with more or less success depending on the influence of disparate factors. 
La nivelul recepției, jucătorii din România se află pe scena globală cu mai mult sau mai puțin succes prin conjunctura unor factori disparați.
A case in point is provided by the singular support among economic sectors in Romania granted to activities of creating computer programs that place them on the map of global competition. 
Sprijinul singular în rândul sectoarelor economice din România a plasat activitatea de creare de programe pentru calculator pe harta globală a competiției internaționale.
The benefits are visible though only in the first stages of the value chain - e.g. manufacture under license, testing, project management, and outsourcing, while skills required beyond the remit of current favorable regulations, such as designers, digital artists, product managers or sales representatives, are not yet matched from the domestic market. 
Avantajele nu sunt vizibile decât pentru primele etape ale lanțului de valoare - fabricarea sub licență, testarea, dezvoltarea și externalizarea - în timp ce nevoile de competențe altele decât cele urmărite prin stricta încadrare legislativă, cum ar fi pentru designeri, artiști ai artei digitale, manageri de produs sau centre de vânzări, nu sunt încă asigurate de mediul intern.
Central authorities have gradually created a system of value promotion based on prioritization and open funding (transparency, competition, and “peer-review”). 
La nivelul autorităților, s-a creat treptat un sistem de filtrare și promovare a valorilor bazat pe stabilirea priorităților și a strategiei de finanțare în mod competitiv (transparență, competiție și ”peer-review”).
Some local economies are more advanced in preparing a stimulating environment. 
Anumite economii locale sunt mai avansate în pregătirea unui mediu stimulativ.
Counties such as Timiș, Cluj, Mureș are known to adopt a system of non-refundable, transparent grants designed primarily to support and promote local cultural identities, artists and cultural initiatives, and to address the needs of local communities. 
Județe precum Timiș, Cluj, Mureș sunt cunoscute ca exemple pentru adoptarea unui sistem de finanțare nerambursabilă transparent, conceput cu prioritate pentru a susține și a promova identitățile culturale locale, specificul zonei, susținerea artiștilor și inițiativelor culturale locale, și care se adresează cu prioritate comunităților locale.
For society at large, education, professional training, cultural offerings by age all indicate areas of action to be built from scratch. 
La nivelul publicului, educația, reconversia profesională, planurile educaționale, oferte culturale pe categorii de vârstă indică zone de acțiune care trebuie clădite de la zero.
The audience is receptive, but not necessarily more educated. 
Publicul este receptiv, dar nu neapărat mai educat.
Suggestively, the 2015 edition of the Cultural Barometer includes a chapter entitled “Performing Arts: between literacy and elitism“. 
Sugestiv pentru a indica această orientare, cea mai recentă ediție a Barometrului cultural include un capitol intitulat ”Artele spectacolului: între alfabetizare și elitizare”.
In the marketable domain, the CCS's business model does not lend itself to generalizable support policies. 
La nivelul circulației comerciale, modelul de afaceri al SCC nu se pretează unei soluții de sprijin cu aplicabilitate generală.
The practice of promoting and funding CCS in Romania looks somewhat disconcerting because the existing studies point to a need for better policies as to the financing and procedural stages of allocating money, rather than the amounts actually disbursed, for integrated policies and creating appropriate institutions; how and not what to promote or finance is a priority for actors in the sector. 
Practica promovării și finanțării în România arată cumva surprinzător deoarece analizele indică nevoia unei bune politici care ține mai degrabă modul de finanțare și proceduri de alocarea banilor, și mai puțin de sumele efectiv vehiculate, de politici integrate și crearea instituțiilor adecvate; cum, nu ce promovăm sau finanțăm este preocuparea prioritară a actorilor din sector.
For example, funding the film industry is one step forward by introducing the competition-based system, but also one step back because one cannot apply an effective mechanism of bringing the artistic product to the market. 
De exemplu, finanțarea industriei filmului prin CNC este un pas înainte prin introducerea sistemului bazat pe competiție, dar și un pas pe loc deoarece nu se poate aplica un mecanism efectiv de integrare a produselor în circuitul comercial.
There are questions regarding the consistency of the priorities identified at national level, but also on the ability to follow a systematic policy. 
Sunt semne de întrebare în ceea ce privește consecvența priorităților identificate la nivel național, dar și în privința capacității de a urma o politică sistematică.
Recommendations and prospects for sector development in the European context 
Recomandări și perspective de dezvoltare în context european
We place our recommendations in three areas of action for taking advantage of the cultural and creative assets available to Romania. 
Am surprins recomandările noastre în trei direcţii de valorificare a activelor culturale şi creative de care dispune România.
The new themes of smart growth and knowledge economy, research and innovation, are all stimulated by creativity and therefore we believe that the first direction lies in the effective recognition of creative resources like economic resources, as follows: 
Temele noi ale creşterii, precum cunoaşterea, cercetarea, inovaţia, sunt toate stimulate de creativitate şi din acest motiv credem că prima direcţie de valorificare a activelor SCC constă în recunoaşterea efectivă a resurselor creative ca resurse economice, astfel:
Economic planning should correct the neglect of considering resources of creative impact and include them in an integrating vision of competitiveness next to those already taken into account (i.e. spending on research and development, social economy development, computer programming); 
planificarea economică trebuie să corecteze neglijarea utilizării resurselor creative, după cum trebuie să le includă într-o viziune integratoare a competitivității pe cele care sunt deja luate în calcul (de ex. cheltuielile pentru cercetare-dezvoltare, dezvoltarea economiei sociale, programarea pe calculator);
Institutional development of interdisciplinary working groups should be created on the full range of creativity imprint - humanities, but also cultural and scientific research, technological development, religious events; 
dezvoltarea instituțională a grupurilor de lucru interdisciplinare pe întregul lanț al creativității - domenii umaniste, dar și servicii culturale, cercetare științifică, dezvoltare tehnologică, manifestări religioase;
Identifying and attracting creative resources in regional development strategies lead to strengthening the social fabric of local economies and community development, to integration of vulnerable groups and to inclusive well-being; 
identificarea și atragerea resurselor creative în strategiile de dezvoltare regionale conduc la consolidarea țesăturii sociale în economiile locale: dezvoltarea comunității, integrarea grupurilor vulnerabile și creșterea calității vieții;
It is necessary to diversify and multiply the financing instruments - banking and non-banking, grants or loans. 
este necesară diversificarea și multiplicarea formelor de finanțare - bancară sau nebancară, rambursabilă sau nerambursabilă.