natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There was also the cliché that imbalances inside the euro area do not count, and public finances are the only ones which matter. 
A operat şi clişeul că dezechilibrele în interiorul zonei euro nu contează, că relevante ar fi numai finanţele publice.
This approach is improper when countries in the euro zone issue their own bonds on the financial markets and when there is no burden sharing arrangement in case of bank failures. 
Această abordare este nepotrivită când statele din zona euro emit propriile obligaţiuni pe pieţele financiare şi nu există un aranjament de împărţire a poverii dacă au loc eşecuri bancare.
Rising productivity (ULC) over salaries in Southern countries (that is competitiveness loss) could be seen through the lens of a phenomenon which is characteristic of emerging economies: the Balassa - Samuelson (B-S) effect, stating that the level of average inflation is increased by an imbalance between the salaries' movement and that of productivity in non-tradeables sectors. 
Creşterea salariilor cu devansarea productivităţii (ULC) în ţările sudice (adică pierdere de competitivitate) poate fi citită şi prin prisma unui fenomen caracteristic economiilor emergente: efectul Balassa - Samuelson (B-S), care spune că nivelul inflaţiei generale este tras în sus de o decorelare între mişcarea salariilor şi cea a productivităţii în sectoarele necomercializabile.
The reason is that those sectors exporting or competing with imports are forced to remain competitive, as they do not afford salaries which are out of line with productivity. 
Fiindcă sectoarele care exportă sau care concurează importul sunt obligate să rămână competitive (nu îşi pot permite salarii în divorţ de productivitate).
This phenomenon has major relevance for European economies (including for Romania) with salaries and productivity much inferior to the EU - 27 average. 
Acest fenomen are relevanţă majoră pentru economiile europene (inclusiv România), care au niveluri salariale şi de productivitate mult inferioare mediei din UE-27.
Between 2000 - 2008, Romania has experienced an economic growth sustained by a large capital flux, especially after 2004, and characterized by salaries' increase, by a significant productivity and by an effective appreciation of the real exchange rate. 
În perioada 2000-2008 România a cunoscut o creştere economică care a fost susţinută de un aflux mare de capital, cu precădere după 2004, şi caracterizată de creşteri salariale, de productivitate semnificativă şi de o apreciere efectivă a schimbului real.
But job creation was slow and mainly generated by non-tradeable sectors. 
Cu toate acestea, crearea de locuri de muncă a fost lentă şi a fost generată în principal de sectoarele necomercializabile.
This fact highlights the deficiencies of a competitiveness approach based strictly upon the evolution of labour costs and the neglect of resource allocation elements. 
Acest fapt scoate în evidenţă deficienţele unei abordări a competitivităţii bazată strict pe evoluţia costurilor salariale şi neglijarea aspectelor de alocare a resurselor.
Factors such as the inadequate human capital from the point of view of qualifications, or a low research and development level have a negative effect upon long term competitiveness. 
Factori precum capitalul uman inadecvat din punct de vedere al calificării sau un nivel scăzut de cercetare şi dezvoltare au un efect negativ asupra competitivităţii pe termen lung.
Moreover, the accumulation of larger capital stocks requires time and growth at a fast pace. 
În plus, realizarea de stocuri mai mari de capital necesită timp şi necesită creştere într-un ritm rapid.
It is worth pointing out that competitiveness is not a policy instrument and cannot be directly influenced by the government's economic policy. 
Trebuie remarcat că, în acest sens, competitivitatea nu este un instrument de politici şi nu poate fi influenţată direct de politica economică a guvernelor.
Authorities may struggle to create the premises for an economy to develop, but the final result is a complex effect of market conditions and economic policies in general. 
Autorităţile s-ar putea strădui să creeze premizele pentru ca o economie să se dezvolte, dar rezultatul final este un efect complex al condiţiilor de piaţă şi al politicilor economice în ansamblu.
The explanations offered by the ULC dynamics may be enriched by an analysis of the production structure. 
Explicaţiile oferite de dinamica ULC pot fi completate de analiza structurii producţiei.
The internal downgrading, as an alternative to the exchange rate depreciation, would not automatically lead to competitiveness. 
Devalorizarea internă, ca alternativă la deprecierea cursului, nu ar asigura automat competitivitate.
And not only for social reasons, related to long time corrections. 
Şi nu numai din raţiuni sociale, legate de corecţii de durată.
Consequently, domestic downgrading would lead to a reduction in the internal demand without a possibility to prevent this by stimulating exports. 
În consecinţă, devalorizarea internă ar conduce la comprimarea cererii interne fără ca stimularea exportului să o poată contracara.
Apart from these, there is also the burden of a “debt deflation” (the same debt is heavier to bear when incomes and actives decrease in nominal terms). 
La acestea se adaugă şi povara unei „debt deflation”( aceeaşi datorie este mai împovărătoare când veniturile şi activele scad în termeni nominali).
The causes for the deepening of the fracture in the euro zone provide a lesson for those countries which aim to enter the euro zone. 
Cauzele adâncirii fracturii în zona euro prezintă o lecţie pentru ţările care ţintesc intrarea în zona euro.
Since these causes are related to the institutional mechanisms and arrangements of the Monetary Union, not only to budgetary imprudence and other negligences in the national economic policies. 
Fiindcă aceste cauze privesc mecanisme şi aranjamente instituţionale ale Uniunii Monetare, nu numai imprudenţe bugetare şi alte neglijenţe în politici economice naţionale.
It should be remarked that even among non-euro area countries some are more compatible, structurally, with the “Nordic” group than others (this can be also seen in the production structure)​[13]​. 
Trebuie observat şi că între ţările ce nu sunt în zona euro unele sunt mai compatibile, structural, cu „grupul nordic” decât altele (aceasta se vede şi în structura producţiei)​[13]​.
Romania resembles, in many ways, the “Southern” group of the MU: an economic growth model which has favoured investments in non-tradeables, low saving, high (two-figured) external deficits in the pre-crisis period and rising external borrowing at the level of the private sector, and a low economic development level. 
România se aseamănă, în multe privinţe, cu „grupul sudic” din UM: un model de creştere economică ce a favorizat investiţiile în non-tradables; economisire scăzută, deficite externe mari (de două cifre) în anii precriză şi îndatorare externă în creştere a sectorului privat, un nivel de dezvoltare economică inferior.
Such features explain the implosion of the production after 2008. 
Asemenea caracteristici explică implozia producţiei după 2008.
Current account deficits, even though much reduced (reaching less than 5% of the GDP over the last years), persist, besides a deficitary exports structure (low added unit value). 
Deficitele de cont curent, chiar dacă mult diminuate (ajunse la sub 5% din PIB în ultimii ani), persistă, ca şi structura deficitară a exportului (valoare adăugată unitară scăzută).
The above mentioned features suggest that, despite the fact that inflation in 2012 is likely to near the EU average, it will remain one of the highest in the Union for a long period of time (at least because of effect B-S). 
Trăsăturile menţionate sugerează că, deşi inflaţia în 2012 este probabil să se apropie mult de media din UE, ea va rămâne una dintre cele mai înalte din Uniune pentru o perioadă lungă de timp (cel puţin din cauza efectului B-S).
Neither can one foresee radical changes in the production structure as long as the economic growth model does not change, as long as resources are not reoriented towards tradeables and as long as the industrial policy is not a proper one. 
Nici nu pot fi întrevăzute modificări radicale de structură a producţiei în lipsa unei schimbări de model de creştere economică, a reorientării de resurse către sectorul de tradables, a unei politici industriale corespunzătoare.
However, exports' competitiveness does not seem to have been affected, considering the rise of exports' market quota in EU - 27 trade exchanges. 
Totuşi, competitivitatea exporturilor nu a părut să fi suferit având în vedere creşterea cotei de piaţă a exporturilor în schimburile comerciale intra UE-27.
Depreciation periods of the rate exchange and prices in Romania, which were much lower as compared to the EU - 27, allowed the preservation of competitiveness, in spite of a less significant progress of productivity over salaries. 
Perioadele de depreciere a cursului de schimb şi preturile din România mult scăzute faţă de UE-27 au permis menţinerea competitivităţii în ciuda avansului mai lent a productivităţii faţă de salarii.
The difference in productivity and salaries suggest that adjusted fiscal and monetary policies, as well as corrections of economic policies might increase the economic growth potential. 
Decalajul în productivitate şi în remuneraţii sugerează că politici monetare şi fiscale ajustate, corecţii în politicile economice, ar putea mari potenţialul de creştere economică.
Admitting that the Monetary Union will resist, so that Romania may join it, any economy has to be ready to cope with the competitiveness pressures and the disappearance of instruments which correct imbalances. 
Admiţând că Uniunea Monetară va rezista pentru a adera la ea, o economie trebuie să fie pregătită pentru a face faţă presiunilor concurenţiale, dispariţiei unor instrumente de corecţie a dezechilibrelor.
Romania's economy needs real substantial convergence before joining the euro zone. 
Economia României are nevoie de convergenţă reală substanţială înainte de a intra în zona euro.
There are voices pleading for as fast an accession in the MU as possible, invoking transaction costs and foreign exchange risks; they seem to ignore the Union's current construction and mechanism deficiencies, and resort to superficial arguments. 
Sunt voci care pledează pentru intrarea cât mai grabnică în UM invocând costuri de tranzacţie şi riscuri valutare; ele par să ignore defectele actuale de construcţie şi mecanism ale Uniunii şi folosesc argumente de suprafaţă.
One can experience exports' growth, but if imports increase faster, the situation becomes unsustainable, especially when these are contracted from borrowing. 
Poţi avea creşteri ale exportului, dar dacă importul aleargă mai iute situaţia devine nesustenabilă, mai ales când este pe datorie.
Moreover, exports' growth similar to Nokia operations in Romania (with an add-up import of over 80%) is deceitful. 
În plus, creşteri ale exportului de tipul operaţiunilor Nokia în România (cu import de completare de peste 80%) sunt înşelătoare.
Without any productivity progress to sustain higher salaries, the economy of a country asphyxiates sooner or later. 
Fără câştiguri de productivitate care să susţină creşteri salariale, economia unei ţări se asfixiază mai devreme sau mai târziu.
Constant productivity progress involves systematic yielding investments, alongside technology transfer. 
Câştiguri de productivitate constante implică investiţii productive sistematice alături de transfer de tehnologie.
The existence of strong domestic business groups, capable of making strategic decisions and investments, as well as of local banks capable of financing development also matters a lot. 
Existenţa unor grupuri de afaceri autohtone puternice, care să fie capabile de decizii şi investiţii strategice, bănci locale care să finanţeze dezvoltarea, contează, de asemenea, mult.
Maastricht conditions have been controversial for several years. 
Condiţiile de la Maastricht sunt de ani buni controversate.
This crisis has proven their insufficiency. 
Această criză a dovedit insuficienţa lor.
The crisis of the euro zone is a painful lesson for all, besides the implications of the financial crisis in the industrialized world. 
Criza zonei euro este o lecţie dureroasă pentru toţi, dincolo de implicaţiile crizei financiare în lumea industrializată.
When the euro was adopted, politics overcame the economic aspects, and the latter is now taking its toll. 
Când euro a fost introdus a primat politicul în dauna economicului, iar acesta din urmă se răzbună acum.
It is hard to believe that economic criteria will ever be overlooked again in the future; they will get more severe and will include real convergence elements. 
Este greu de crezut că se va mai face rabat de la criterii economice; ele vor deveni mai severe şi vor include aspecte de convergenţă reală.
We should learn a lesson from the current crisis. 
Să tragem învăţăminte din criza actuală.
We need a serious public domestic debate and solid studies regarding the euro zone. 
Avem nevoie de o dezbatere publică internă serioasă şi de studii temeinice privind zona euro.
This discussion must examine the effects of the Euro Plus pact, the Fiscal pact, which concern the external deficits and the coordination of general economic policies. 
Această discuţie trebuie să examineze implicaţii ale Pactului Euro Plus, ale Pactului Fiscal, care privesc şi deficitele externe, coordonarea politicilor economice generale.
These agreements are far from what a viable monetary union involves. 
Aceste acorduri sunt departe de ceea ce presupune o uniune monetară viabilă.
At the same time, we should always keep in mind which conditions allow Romania to reduce economic rifts and correct unsustainable imbalances. 
Totodată, să avem permanent în minte ce condiţii permit României reducerea decalajelor economice, corectarea de dezechilibre nesustenabile.
An important problem for Romania's budget: public sector pension costs 
O mare problemă pentru bugetul României: cheltuielile cu pensiile în sectorul public
The Romanian pension system was already confronted with a solvency problem even before the beginning of the current crisis. 
Sistemul românesc de pensii se confrunta cu problema solvabilităţii chiar dinainte de apariţia actualei crize.
With about 5.4 million pensioners and 4.2 million employees at the end of June 2011, the dependency ratio was 1.3​[14]​. 
Având aproximativ 5,4 milioane de pensionari şi 4,2 milioane de salariaţi la sfârşitul lui iunie 2011, rata de dependenţă era de 1,3​[14]​.
It has been higher than one for more than a decade, in spite of a slight fall in the trend. 
Aceasta depăşeşte 1 de mai bine zece ani, cu toate că a cunoscut şi uşoare scăderi.
Although it varies with the economic cycle, on average, between 1998 and 2011 the dependency ratio was 1.31. 
Deşi variază odată cu ciclul economic, în medie, între 1988 şi 2011 rata de dependenţă a fost 1,31.
This contrasts strongly with most of EU countries, where dependency ratios are below 1. 
Acest lucru contrastează puternic cu situaţiile din majoritatea ţărilor UE, unde ratele de dependenţă sunt mai mici de 1.
Demographic projections show that the dependency rate is likely to remain elevated as the number of pensioners will decrease only marginally. 
Proiecţiile demografice arată că rata de dependenţă va rămâne probabil ridicată, pentru că numărul pensionarilor va scădea numai marginal.
The dynamics of the number of pensioners over the last decade could be seen in the graph below. 
Dinamica numărului pensionarilor din ultimii zece ani a putut fi observată în graficul de mai jos.
Recently, the number of pensioners from the agriculture field has been decreasing, compensating the ever increasing number of pensioners who benefit from state pensions. 
În ultimul timp, numărul pensionarilor din agricultură a scăzut, compensând numărul tot mai mare al pensionarilor care beneficiază de pensii de la stat.
The former fell from 1,751 thousands in 2000 to 678 thousands at the end of June 2011. 
Numărul celor dintâi a scăzut de la 1 751 mii în 2000, la 678 mii la sfârşitul lunii iunie 2011.
In contrast, over the same period, the number of state pensioners rose from 4, 246 thousands to 4, 746 thousands. 
Pe de altă parte, în aceeaşi perioadă, numărul de pensionari a crescut de la 4 246 mii la 4 746 mii.
Authors' calculations based on data from the Ministry of Public Finance and the National Institute of Statistics, ٭ Estimated 
Calculele autorilor pe baza datelor de la Ministerul de Finanţe şi de la INSSE, * Estimativ
Fig. Deficit of state pensions 
Fig. Deficitul pensiilor de stat
Given these facts, the pressure on the state pensions is likely to remain high in the future. 
Având în vedere aceste aspecte, presiunea exercitată asupra pensiilor de stat va rămâne probabil ridicată în viitor.
This pressure will also be felt at the level of the general consolidated budget. 
Această presiune va fi resimţită şi la nivelul bugetului general consolidat.
The public pension system fund had been in deficit for most of the time, to a lesser extent in 2006 and 2007, two years of high though unsustainable economic growth; only at the start of the crisis the state pension deficit began growing dramatically. 
Sistemul public de pensii a fost în deficit în cea mai mare parte a timpului, mai puţin în 2006 şi 2007, doi ani de creştere economică înaltă, dar nesustenabilă; deficitul de pensii de stat începând să crească dramatic abia la instalarea crizei.
In June 2011, the state pension deficit reached 3% of GDP, by far the highest level over the last 15 years. 
În iunie 2011, deficitul de pensii de stat a atins 3% din PIB, de departe cel mai mare nivel din ultimii 15 ani.
In the first half of the year, state subsidies to the social insurance budget represented 2.5% of GDP, as compared to 2.1% of GDP in 2010. 
În prima jumătate a anului, subvenţiile de la stat către bugetul de asigurări sociale au reprezentat 2,5% din PIB, faţă de 2,1% din PIB în 2010.
The recent deterioration of the fiscal position of the social insurance budget is due to several factors, some of them being temporary and others structural. 
Recenta deteriorare a poziţiei fiscale a bugetului pentru asigurări sociale se datorează mai multor factori, fie temporari, fie structurali.
Among temporary factors we mention: 
Printre factorii temporari se numără:
The fall in the number of employees induced by the economic crisis. 
Scăderea numărului salariaţilor cauzată de criza economică.
The number dropped by 13% from a peak of 4.8 million in May 2008 to 4.2 million in June 2011​[15]​. 
Numărul acestora a scăzut cu 13%, de la apogeul de 4,8 milioane în mai 2008 la 4,2 milioane în iunie 2011​[15]​.
The 25% reduction in public sector wages starting with July 2010. 
Reducerea cu 25% a salariilor bugetarilor începând cu iulie 2010.
However, the negative effects have been compensated to some extent by an increase of the contributions base as well as by the subsequent 15% increase in public sector wages starting with January 2011. 
Cu toate acestea, efectele negative au fost compensate într-o oarecare măsură de lărgirea bazei de impozitare, precum şi de mărirea ulterioară de 15% a salariilor bugetarilor începând cu ianuarie 2011.
Among permanent factors we mention: 
Printre factorii permanenţi se numără:
The transfer of state pension contributions towards Pillar 2, contributions towards the private sector. 
Transferul contribuţiilor pentru pensia de stat către pilonul II, contribuţii către sectorul privat.
The inclusion of approx 200 thousands pensioners, having previously worked in the army and police, in the state pension system. 
Includerea a aproximativ 200 de mii de pensionari, din armată şi poliţie, în sistemul de pensii de stat.
However, the overall effect on the state pension budget should be gradually balanced out in time. 
Cu toate acestea, efectul general asupra bugetului de pensii ar trebui să se echilibreze în timp.
The increases of the so-called ‘pension point' - the benchmark used in pension calculations - between early 2006 and 2009 it surpassed by a great deal the growth rate of the economy or inflation. 
Creşterile punctului de pensie - valoarea de referinţă utilizată în calculul pensiilor - între începutul anului 2006 şi 2009 au depăşit cu mult rata de creştere a economiei sau a inflaţiei.
This is by far the most important structural factor that has pushed expenditures with social insurances at levels which cannot be financed only by revenues from social insurance contributions. 
Acesta este de departe cel mai important factor structural care a crescut atât de mult cheltuielile pentru asigurări sociale încât ele nu mai pot fi acoperite cu veniturile provenite din contribuţiile pentru asigurări sociale.
The constant rises of the public pension point accelerated the crisis of public sector pensions. 
Creşterile repetate ale punctului de pensie au grăbit criza pensiilor din sectorul public.
Such an increase cannot be sustained unless a productivity rise makes such payouts possible - a very unlikely scenario, given the magnitude of the increase required. 
O asemenea creştere nu poate fi susţinută decât dacă creşterea nivelului productivităţii face posibile aceste plăţi - un scenariu puţin probabil, având în vedere amploarea acesteia.
The financing of pension expenditures has been made more difficult by the pension reform, initiated a few years ago, which requires an increased share of total social insurance contributions to go into private pension funds in the years to come. 
Finanţarea cheltuielilor pentru pensii a fost îngreunată de reforma pensiilor iniţiată cu câţiva ani în urmă, care cere ca în anii următori o parte mai mare din totalul contribuţiilor pentru asigurări sociale să meargă către fondurile de pensii private.
Given the unfavourable demographic prospects in the medium and long term, the lack of sustainability of the public pension fund will require a series of important measures. 
Perspectivele demografice fiind nefavorabile pe termen mediu şi lung, problema sustenabilităţii fondului public de pensii va necesita o serie de măsuri importante.
Inflation has been eroding the real value of pensions but more structural changes are needed, in order to ensure the viability of the public pension fund. 
Inflaţia erodează valoarea reală a pensiilor însă, ca viabilitatea fondului public de pensii să fie asigurată, este nevoie de mai multe schimbări structurale.
Although Romania can handle the current accumulated public debt, it is obvious that its growth rate over the last three years cannot be sustained. 
Cu toate că România poate face faţă deocamdată datoriei publice acumulate, este evident că rata de creştere a acesteia din ultimii trei ani nu poate fi susţinută.
More troubling than the speed of debt growth is the fact that the loans from the public sector have been directed toward the payment of current expenses rather than investments. 
Mai îngrijorător decât viteza de creştere este faptul că împrumuturile din sectorul public au fost direcţionate către plata cheltuielilor curente şi nu către realizarea de investiţii.
It must be said that here the automatic stabilisers were also present in the equation. 
Trebuie spus însă că aici au operat şi stabilizatorii automaţi.
The efficiency of public investments is another serious issue. 
Gravă este eficienţa investiţiilor publice.
According to Eurostat, during 2004 - 2009, Romania has benefited from public investments of more than 5% of GDP, which is more than the Czech Republic, Hungary and even Poland. 
Potrivit Eurostat, în perioada 2004-2009 România a avut investiţii publice care au fost de peste 5% din PIB, mai mult decât în Cehia, Ungaria şi chiar Polonia.
Unfortunately, these investments haven't materialized in a visible infrastructure. 
Din păcate, aceste investiţii nu s-au materializat într-o infrastructură vizibilă.
The situation of the budget deficit is serious. 
Situaţia deficitului bugetar este complicată.