natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The increasing number and complexity of cyber threats requires measures and actions to strengthen the international cooperation to contribute to the development of innovative and secure products and services. 
Numărul tot mai mare și complexitatea amenințărilor cibernetice necesită măsuri și acțiuni în vederea consolidării cooperării internaționale pentru a contribui la dezvoltarea unor tehnologii, produse și servicii inovatoare și sigure.
As of 2013, a “mechanism for cooperation between Member States and the European Commission is set as a priority measure at EU level, to share/distribute early warnings on risks and incidents, to exchange information and counter NIS threats and incidents.” 
Începând cu anul 2013, la nivelul UE se stabilește ca măsură prioritară „crearea unui mecanism de cooperare între statele membre și Comisia Europeană pentru a împărtăși/distribui avertismentele timpurii privind riscurile și incidentele, pentru a face schimb de informații și a combate amenințările și incidentele NIS”.
The final version of the NIS Directive focuses on "increasing cybersecurity cooperation between EU Member States" and introduces the need to adopt "security measures and incident reporting obligations for digital service providers and essential service providers who own critical national infrastructure." 
În versiunea finală a Directivei NIS este pus accentul pe „creșterea cooperării în domeniul securității cibernetice între statele membre ale UE” și se introduce necesitatea adoptării „măsurilor de securitate și a obligațiilor de raportare a incidentelor pentru furnizorii de servicii digitale și operatorii de servicii esențiale care dețin infrastructură națională critică”.
In the field of cybersecurity, the cooperation is done through point-to-point agreements between the organizations, horizontally (national sectoral) or vertical (international/national structures). 
În domeniul securității cibernetice, cooperarea se realizează prin acorduri punctuale între organizații, pe orizontală (sectoriale naționale) sau verticală (structuri internaționale/naționale).
The most recommended ways to achieve an effective cooperation are by bilateral agreements (international organizations or punctual with other countries) and multilateral ones, such as the collaboration model of the Nordic CERTs in Denmark, Finland, Iceland, Norway, and Sweden through NORDUnet CERT and NCIRC CC - NATO's Cyber Security Communication and Information Agency. 
Cele mai recomandate modalități de realizarea a unei cooperări eficiente este prin acorduri bilaterale (organizații internaționale sau punctual cu alte țări) și multilaterale, cum ar fi modelul de colaborare a CERT-urilor naționale din țările nordice Danemarca, Finlanda, Islanda, Norvegia și Suedia prin NORDUnet CERT și NCIRC CC - NATO Communication and Information Agency's Cyber Security.
Another plan to be developed is that of the civil-military cooperation and the examination of ways in which both areas may learn from each other in terms of training and exercise, to enhance resilience and response capabilities. 
Un alt plan necesar a fi dezvoltat este cel al cooperării între părțile civilă și militară și examinarea modalităților prin care ambele domenii pot învăța unele de la altele în ceea ce privește formarea și exercitarea, pentru a spori capacitățile de reziliență și de reacție la incidente.
Several directions that can be followed are: 
Câteva direcții care pot fi urmate sunt:
the development of education platforms, common cyber exercises with the objective of exercising and assessing cyber-mode management, operational, tactical, and strategic response; 
dezvoltarea unor platforme de educație, poligoane pentru exerciții cibernetice comune având ca obiective exersarea și evaluarea modului de gestionare a incidentelor cibernetice, răspunsul la nivel operațional, tactic și strategic;
optimizing the cooperative process to identify and limit the impact of incidents through simplified approaches. 
optimizarea procesului de cooperare în vederea identificării și limitării impactului incidentelor prin abordări simplificate.
A special subchapter is dedicated to fighting cybercrime. 
Un subcapitol special este dedicat combaterii criminalității informatice.
The evolution of organized crime in Romania in recent years is closely linked to the evolution of cybercrime and the increased use of information technology and communications in committing crimes. 
Evoluția crimei organizate în România în ultimii ani este strâns legată de evoluția criminalității informatice și de folosirea tot mai intensă a tehnologiei informației și comunicațiilor în comiterea de infracțiuni.
At national level, cybercrime manifests itself in the following aspects: cyber-attacks (malware, ransomware, DDoS attacks), computer fraud (fake goods auctions, compromising user accounts of e-commerce sites or creating phishing sites for banking data collection) and bank cards frauds (compromising ATMs and extracting confidential information from customers' cards). 
La nivelul României, criminalitatea informatică se manifestă sub următoarele aspecte: atacuri cibernetice (malware, ransomware, atacuri de tip DDoS), fraude informatice (licitații fictive de bunuri, compromiterea conturilor utilizatorilor pe site-uri de comerț electronic sau realizarea unor site-uri de phishing pentru colectarea datelor bancare) și fraude cu carduri bancare (compromiterea bancomatelor și extragerea unor informații confidențiale din cardurile clienților).
The Service for Countering Cybercrime is the specialized structure of the Romanian Police, which has competence in the prevention, investigation, and prosecution of cybercrime, and it operates within the Directorate for Combating Organized Crime. 
Serviciul de Combatere a Criminalității Informatice este structura specializată din Poliția Română ce are în competență prevenirea, investigarea și cercetarea criminalității informatice și funcționează în cadrul Direcției de Combatere a Criminalității Organizate.
The service functions as a central structure, with tasks of coordinating and controlling the activity in the field nationwide. 
Serviciul acționează ca o structură centrală, cu atribuții de coordonare și control al activității în domeniu, la nivelul întregii țări.
The third chapter ends with aspects related to the concept of coordinated vulnerabilities disclosure. 
Capitolul trei se încheie cu aspecte corelate conceptului de divulgare coordonată a vulnerabilităților informatice.
The number of cybersecurity incidents exploiting program, services, and system vulnerabilities is growing, owing to the lack of a vulnerability assessment methodology. 
Numărul incidentelor de securitate cibernetică ce exploatează vulnerabilități ale programelor, serviciilor și sistemelor informatice este în continuă creștere din cauza lipsei unei metodologii de testare a vulnerabilităților.
Cooperation between institutions, organizations and the cybersecurity community can be useful in finding and establishing vulnerabilities. 
Cooperarea dintre instituții, organizații și comunitatea online creată în jurul topicului „securitate cibernetică” poate fi utilă în găsirea și stabilirea vulnerabilităților.
The objectives of a CVD (Coordinated Vulnerability Disclosure) policy include ensuring that identified vulnerabilities are addressed, minimizing the security risk from identified vulnerabilities, providing sufficient information to assess the risks of system vulnerabilities, and setting expectations to promote communication and positive coordination among the parties involved. 
Obiectivele unei politici coordonate privind divulgarea vulnerabilităților (CVD - Coordinated Vulnerability Disclosure) includ asigurarea abordării vulnerabilităților identificate, minimizarea riscului de securitate provenit de la vulnerabilitățile identificate, furnizarea unor informații suficiente pentru evaluarea riscurilor legate de vulnerabilitățile sistemelor și stabilirea așteptărilor privind comunicarea și coordonarea pozitivă între părțile implicate.
The last chapter of the study contains recommendations regarding the development of the national cybersecurity culture in the current European context. 
Ultimul capitol al studiului conține recomandări privind dezvoltarea culturii de securitate cibernetică la nivel național în actualul context european.
The good practices mentioned in this chapter aim to establish and maintain robust and well-implemented cybersecurity awareness and ensure that end-users are aware of the importance of protecting sensitive information and the risks of misuse of information. 
Bunele practici menționate în cadrul acestui capitol au drept scop stabilirea și menținerea unei conștientizări robuste și bine implementate privind securitatea cibernetică și asigurarea că utilizatorii finali sunt conștienți de importanța protejării informațiilor sensibile și de riscurile de gestionare greșită a informațiilor.
An extended subchapter is dedicated to the importance of cybersecurity education and research. 
Un subcapitol extins este alocat importanței educației și cercetării în domeniul securității cibernetice.
Issues organized in the following directions are analyzed: 
Sunt analizate aspecte organizate pe următoarele direcții:
- academic programs in the field of cybersecurity; 
programe academice în domeniul securității cibernetice;
- educational programs in computer security at the level of high school studies; 
programe educaționale în securitate informatică la nivelul învățământului preuniversitar;
- post-academic and “lifelong learning” programs; 
programe post-universitare și „lifelong learning”;
- the work of non-governmental organizations in the field of cybersecurity; 
activitatea organizațiilor neguvernamentale în domeniul securității cibernetice;
- publications in the field of cybersecurity; 
publicații în domeniul securității cibernetice;
- Web platforms to promote and raise awareness of cybersecurity; 
platforme online pentru promovarea și conștientizarea securității cibernetice;
- public events on cybersecurity topics; 
evenimente publice pe subiecte corelate domeniului securității cibernetice;
- the research and development activity within companies. 
activitatea de cercetare-dezvoltare în cadrul companiilor.
Within the subchapter referring to public cybersecurity policies, it is highlighted that adoption and development of public cybersecurity and operational management policies will provide a better understanding of the challenges in the field and will provide the instruments needed to influence shaping of cyber threats management processes. 
În cadrul subcapitolului referitor la politicile publice de securitate cibernetică se evidențiază faptul că adoptarea și dezvoltarea acestor politici și ale managementului operațional vor aduce o înțelegere mai bună a provocărilor din domeniu și vor oferi instrumentele necesare pentru a influența modelarea proceselor de management/gestionare a amenințărilor din spațiul cibernetic.
It also offers the possibility of accurately estimating the financial effort required to implement technical and non-technical measures in the field of cybersecurity. 
De asemenea, oferă posibilitatea unei estimări corecte a eforturilor financiare necesare a fi realizate în vederea implementării măsurilor tehnice și nontehnice din domeniul securității cibernetice.
International cooperation plays an indispensable role in the development of the publicprivate partnership at the national level. 
Cooperarea internațională joacă un rol indispensabil în dezvoltarea parteneriatului public-privat la nivel național.
Protecting virtual space is a shared responsibility that can be efficiently achieved through collaboration between the Government and the private sector, which often owns and operates much of the infrastructure. 
Protejarea spațiului virtual prezintă de fapt o responsabilitate partajată și care poate fi eficient realizată prin colaborarea dintre Guvernul României și sectorul privat, care de multe ori deține și operează o mare parte a infrastructurii.
In order to ensure national security, governments need to manage cybersecurity in collaboration with the private sector, taking into account the fact that the success of the collaboration implies a number of conditions to be created, such as trust, real benefits and clear understanding of mutual roles. 
Pentru a asigura securitatea națională, guvernele trebuie să gestioneze securitatea cibernetică în colaborare cu sectorul privat, ținând cont de faptul că succesul colaborării implică o serie de condiții ce urmează a fi create, cum ar fi încrederea, beneficiile reale și înțelegerea clară a rolurilor reciproce.
The chapter concludes with assessments of current cooperation mechanisms at the European level. 
Capitolul se încheie cu aprecieri privind mecanismele de cooperare la nivel european.
As the Member States cannot act isolated against a major IT attack, networks in cooperation with international partners are essential for combating global threats. 
Deoarece statele membre nu pot acționa în mod izolat în fața unui atac informatic major, rețelele în colaborare cu partenerii internaționali sunt esențiale pentru combaterea amenințărilor globale.
The importance of cooperation at the European and the international level is recognized by all stakeholders (administration, military, business), but because of the national approaches and incidents they have faced, only some formal agreements between states and a few public-private partnerships have been agreed to the exchange data/information in the field of cybersecurity. 
Importanța cooperării la nivel european și internațional este recunoscută de toți actorii implicați (administrație, militar, business), dar, din cauza abordărilor naționale și incidentelor cu care s-au confruntat, au fost convenite doar formal acorduri între state și puține parteneriate public-privat pentru schimbul de date / informații în domeniul securității cibernetice.
The “Conclusions” chapter summarizes the current state of cybersecurity in Romania and identifies the areas where action can be taken to enable our country to cope with imminent challenges at all levels: technical, legislative, social, educational, or governmental. 
Capitolul „Concluzii” sintetizează starea actuală a securității cibernetice în România și identifică domeniile în care se poate acționa pentru ca țara noastră să poată face față iminentelor provocări la toate nivelurile: tehnic, legislativ, social, educațional sau guvernamental.
An Annex to this study presents a questionnaire designed to identify the level of maturity of the cybersecurity processes at the level of public administration institutions in Romania. 
Ca Anexă a acestui studiu este prezentat un chestionar conceput pentru identificarea stadiului de maturitate a proceselor din domeniul securității cibernetice la nivelul instituțiilor din administrația publică din România.
The 14 questions in this questionnaire cover topics such as security risk management, organizational culture, cybersecurity responsibilities or tasks, or infrastructure tools. 
Cele 14 întrebări ale acestui chestionar acoperă zone precum managementul riscului de securitate, cultura organizațională, responsabilități/sarcini în domeniul securității cibernetice sau instrumente la nivelul infrastructurii.
Some of this questionnaire results are found in the study, as a support for the highlighted aspects and statements or for issuing conclusions. 
O parte din rezultatele acestui chestionar se regăsesc în cadrul studiului, ca suport pentru aspectele evidențiate și susținerea unor afirmații sau formularea unor concluzii.
Romania undergoes a continuous process of strengthening cybersecurity nationwide, both from a legal, institutional, and procedural point of view, and efforts are being made by the authorities with responsibilities in this field. 
România se află într-un proces continuu de consolidare a securității cibernetice la nivel național, atât din punct de vedere legal, instituțional, cât și procedural, în acest sens fiind întreprinse eforturi susținute de către autoritățile cu responsabilități în domeniu.
The current legislative regulations, as well as the degree of their operationalization at the level of the Romanian public institutions, currently do not allow the prevention and countering of medium and high level cyber threats with maximum efficiency. 
Reglementările legislative existente, precum și gradul de operaționalizare al acestora la nivelul instituțiilor publice din România, nu permit în prezent prevenirea și contracararea cu maximă eficiență a unor amenințări cibernetice de nivel mediu și ridicat.
Strengthening the legislative framework in the field of cybersecurity is a national priority, so that optimal conditions for rapid response to cyber incidents can be ensured. 
De aceea, consolidarea cadrului legislativ în domeniul securității cibernetice constituie o prioritate națională, astfel încât să poată fi asigurate condițiile optime de reacție rapidă la incidentele cibernetice.
In 2016, Romanian National Computer Security Incident Response Team collected and processed 110,194,890 cybersecurity alerts, with 61.56% more than in 2015 and 154.89% more than 2013. 
Centrul Național de Răspuns la Incidente de Securitate Cibernetică a colectat și procesat în anul 2016 un număr de 110 194 890 alerte de securitate cibernetică, cu 61,56% mai multe față de anul 2015 și cu 154,89% mai multe față de anul 2013.
In addition to the growing number of cybersecurity alerts, we can see that the most common forms of malware in Romanian computer systems were detected many years ago and, although they should have been eradicated, they continue to infect old and outdated operating systems in Romania. 
Pe lângă numărul în creștere de alerte de securitate cibernetică, observăm că cele mai răspândite forme de malware în sistemele informatice din România au fost detectate acum mulți ani și, deși ar fi trebuit să fie eradicate, continuă să infecteze sistemele de operare neactualizate din România.
Romania is a cybersecurity incident generator, with a transit (proxy) role for attackers, according to CERT-RO annual reports, but it has also become lately a target of APT, DDoS or ransomware cyber-attacks. 
România este o țară generatoare de incidente de securitate cibernetică și cu rol de tranzit (proxy) pentru atacatori din afara spațiului național, conform rapoartelor anuale ale CERT-RO, însă a devenit în ultima vreme și o țintă a atacurilor cibernetice de tip APT, DDoS sau ransomware.
The Global Cybersecurity Index 2017 has as a modeling approach 5 strategic pillars on cybersecurity, namely: legal/judicial, technical, organizational aspects, capabilities, and cooperation. 
The Global Cybersecurity Index 2017 are ca model de abordare 5 piloni strategici privind securitatea cibernetică și anume: aspectele legale/juridice, tehnice, organizaționale, capabilități și cooperare.
From the point of view of the country index, Romania needs the following: 
Din punct de vedere al index-ului de țară, pentru România se evidențiază necesitatea:
updating the regulatory framework; 
actualizării cadrului normativ;
developing / adopting standards for organizations; 
dezvoltării / adoptării de standarde pentru organizații;
adopting security assessment metrics; 
adoptării de metrici de evaluare a stării de securitate;
improving the legislative framework for vocational training, research and development programs, startups; 
îmbunătățirii cadrului legislativ pentru formarea profesională, programe de cercetare și dezvoltare, startup-uri;
the signing of bilateral and multilateral agreements. 
stabilirii de acorduri bilaterale și multilaterale.
Many of the cyber defense systems used by critical infrastructure operators in Romania are outdated and ineffective to avoid or counteracting possible attacks. 
Multe dintre sistemele de apărare cibernetică folosite de operatorii de infrastructură critică din România sunt depășite și ineficiente pentru evitarea sau contracararea posibilelor atacuri.
In the absence of adequate measures and coordination of critical infrastructure security efforts, these systems remain extremely vulnerable, unauthorized individuals being able to gain control over vital systems for the functioning of a state. 
În lipsa unor măsuri adecvate și a unei coordonări a eforturilor privind securitatea infrastructurilor critice, aceste sisteme rămân extrem de vulnerabile, persoane neautorizate putând obține controlul asupra unor sisteme vitale pentru funcționarea unui stat.
In this respect, it is absolutely necessary to periodically analyze, monitor, assess and optimize the critical infrastructure domain by starting a process of identification of critical infrastructure at the level of public administration. 
În acest sens, este absolut necesar ca domeniul infrastructurilor critice să fie periodic analizat, monitorizat, evaluat și optimizat, demarându-se un proces de identificare a infrastructurilor critice la nivelul administrației publice.
The rapid evolution of the domain and of the various vital sectoral components requires the updating of the national strategy on the protection of critical infrastructure, in accordance with the European and international recommendations in the field. 
Evoluția rapidă a domeniului și a diverselor componente sectoriale vitale necesită actualizarea strategiei naționale privind protecția infrastructurilor critice, în concordanță cu recomandările europene și internaționale în domeniu.
In the general context of discussions on cybersecurity at the national level, we highlight the importance of a conceptual separation of the main directions of action: cyberdefense, cybercrime, national security, critical infrastructure and emergencies, international cyber diplomacy, and Internet governance. 
În contextul general al discuțiilor privind securitatea cibernetică, la nivel național este importantă separarea conceptuală a direcțiilor principale de acțiune: apărare cibernetică, criminalitate informatică, securitate națională, infrastructuri critice și situații de urgență, diplomație cibernetică internațională și guvernanța internet-ului.
It is necessary to clearly define the roles and responsibilities of each responsible national institution. 
Este nevoie să se stabilească foarte clar rolurile și responsabilitățile fiecărei instituții naționale responsabile în parte.
Another segment requiring to be developed is the professional training in the field and taking of actions on awareness/understanding of the field at the level of the decision makers within the public organizations. 
Un alt segment ce necesită a fi dezvoltat este reprezentat de formarea profesională în domeniu și realizarea unor acțiuni de conștientizare/înțelegere a domeniului la nivelul factorilor decizionali din cadrul organizațiilor publice.
Research and education in the field of cybersecurity must be priorities of public policies. 
Cercetarea și educația în domeniul securității cibernetice trebuie să reprezinte priorități ale politicilor publice.
Strengthening information security research, improving education, and developing trained workforce are essential to achieving the overall cybersecurity policy objectives. 
Consolidarea cercetării în domeniul securității informatice, îmbunătățirea educației și dezvoltarea forței de muncă instruite sunt esențiale pentru atingerea obiectivelor generale ale politicii privind securitatea cibernetică.
Research and education policies will be effective only if they include the multilateral and multidisciplinary nature of cybersecurity as a fundamental and ubiquitous element in culture, approaches, technical systems, and infrastructures. 
Politicile în cercetare și educație vor fi eficiente doar dacă includ natura multilaterală și multidisciplinară a securității cibernetice ca element fundamental și omniprezent în cultura, abordările, sistemele și infrastructurile tehnice.
International cooperation plays a key role in this area, as cybersecurity challenges go beyond boundaries, extending to globally interconnected systems. 
Cooperarea internațională joacă un rol-cheie în acest domeniu, deoarece provocările privind securitatea cibernetică depășesc granițele, extinzându-se până la nivelul sistemelor interconectate la nivel global.