natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The main points of view referring to the future Common Agricultural Policy extracted from Romania's preliminary official position on the budgetary perspective​[7]​ concern the need the budget for agriculture at least at the level of the current budget and CAP architecture should be based on the two pillars. 
Principalele elemente referitoare la viitoarea Politică Agricolă Comună extrase din poziţia oficială preliminară a României referitoare la perspectiva bugetară​[7]​ se referă la necesitatea ca bugetul pentru agricultură să fie cel puţin la nivelul celui actual şi ca arhitectura PAC să se bazeze pe cei doi piloni de sprijin.
This asks for a righteous redesign and the consideration of objective criteria accepted by all member states. 
Aceasta impune o reproiectare justă şi considerarea unor criterii obiective acceptate de toate statele membre.
The progressive convergence of direct payments towards the EU average in the sense of narrowing the difference between the present subsidy level in Romania and 90% of the EU average of direct payments, by only 33%, is not practically translated by the equity principle promoted under the present CAP Reform, being practically based on historical references. 
Convergenţa progresivă înspre media UE a plăţilor directe în sensul reducerii diferenţei dintre nivelul actual al subvenţiei în România şi 90% din media UE a plăţilor directe, cu doar 33%, nu se traduce practic prin principiul echităţii promovat în cadrul actualei reforme a PAC, ci se bazează practic tot pe referinţe istorice.
Thus, certain criteria should be used that take into consideration the utilized agricultural area and the number of animals, to which some other factors can be added, such as the rural population, labour employed in agriculture. 
Astfel, ar trebui utilizate criterii care să ţină seama de suprafaţa agricolă utilizată şi efectivele de animale, la care se mai pot adăuga şi factori precum populaţia din mediul rural, forţa de muncă ocupată în agricultură.
Introducing a percentage of direct payments for practices benefiting the soil and climate (greening of payments) might increase bureaucracy and institutional cost. 
Introducerea unui procent din plăţile directe pentru practici benefice pentru climă şi sol (ecologizarea plăţilor) ar putea creşte birocraţia şi costurile instituţionale.
However, this measure could provide farmers with economic incentives for less polluting production methods, as well as compensations for the higher production costs or income losses due to the application of these technological methods. 
Totuşi prin această măsură s-ar putea oferi agricultorilor stimulente economice reale pentru metode de producţie mai puţin poluante, precum şi despăgubiri pentru costurile de producţie mai ridicate sau pentru pierderi de venit datorate aplicării acestor metode tehnologice.
The greening of direct payments should be accompanied by an additional funding of the basic payment and should not represent a percentage of this payment. 
„Ecologizarea” plăţilor directe ar trebui însoţită de o finanţare suplimentară a plăţii de bază şi nu să reprezinte un procent din această plată.
Capping the direct payments: the farm structure in EU is very different with regard to the size of activity, work conditions, labour productivity and legal form. 
Plafonarea plăţilor directe: structura fermelor in UE este foarte variată în ceea ce priveşte dimensiunea activităţii, condiţiile de muncă, productivitatea muncii şi forma juridică.
Romania does not agree on the direct payment capping proposal for the large farms, as these are in fact the most competitive farms. 
România nu este de acord cu propunerea de plafonare a plăţilor directe pentru marile exploataţii, cele care sunt de fapt cele mai competitive.
In the case when capping becomes compulsory, Romania will support the application of an upper limit, so that the total number of hectares potentially exposed to the capping process should not affect food security or produce an administrative fragmentation. 
În cazul în care plafonarea va deveni obligatorie, România va susţine aplicarea unui prag cât mai înalt, astfel încât numărul total de hectare potenţial expuse acestui proces de plafonare a plăţilor directe să nu afecteze securitatea alimentară sau să producă o fărâmiţare agrară suplimentară.
At the same time, Romania will propose and support the gradual application of this measure, and the ceiling amounts should be used under Pillar I for additional payments to young farmers and small farms. 
De asemenea, România va propune şi susţine aplicarea graduală a acestei măsuri şi totodată ca sumele din plafonare să fie utilizate în cadrul pilonului I pentru acordarea de plăţi suplimentare tinerilor fermieri şi fermelor mici.
Chapter 4 is dedicated to a synthetic presentation of the legislative proposals for direct payments and for rural development; these issues are the object of evaluations from Chapter 5. 
Capitolul 4 este dedicat prezentării sintetice a propunerilor legislative pentru plăţi directe şi pentru dezvoltare rurală, subiecte care fac obiectul evaluărilor din Capitolul 5.
Conclusions 
Concluzii
For the purpose of this study, a significant number of documents and impact studies issued in recent years were consulted, and the diversity of expressed opinions contains a whole range of positions, from the ultra-liberal positions, in favour of CAP abolition, to those moderately liberal, supporting the removal of direct payments and of market measures (of Pillar I practically) and the exclusive support to environmental and rural development measures, up to ultra-conservative measures, which are in favour of CAP change in the sense of increasing the financial support, mainly on the basis of direct payments. 
Pentru elaborarea studiului au fost consultate o sumă importantă de documente şi studii de impact apărute pe această temă de-a lungul ultimilor ani, iar diversitatea opiniilor exprimate conţine întregul evantai, de la poziţiile ultra-liberale, care susţin practic desfiinţarea PAC, la cele moderat liberale, care susţin desfiinţarea plăţilor directe şi a măsurilor de piaţă (practic a pilonului I) şi susţinerea numai a măsurilor de mediu şi dezvoltare rurală, până la măsuri ultra-conservatoare, care doresc ca PAC să nu se schimbe decât eventual în sensul creşterii susţinerii financiare, în principal prin plăţile directe.
It is important to reveal that these direct payments are at present perceived as the most important form of support to farmers, and in reality the most critical issue is the modality in which the funds allocated to these will be divided. 
Este important de relevat că aceste plăţi directe sunt percepute în prezent ca fiind cea mai importantă formă de sprijin pentru fermieri şi de fapt bătălia se dă în jurul modului în care se vor împărţi sumele alocate pentru acestea.
The main conclusion that can be drawn following this documentary approach is that the states with a competitive agriculture, with large and efficient farms, with a relative low labour input in agriculture adopt a liberal position are mainly concerned with environment quality, landscape preservation, balanced development of rural areas. 
Principala concluzie care se desprinde în urma acestui demers documentar este aceea că statele cu o agricultură competitivă, cu ferme mari şi eficiente, în care forţa de muncă ocupată în agricultură este relativ redusă se situează pe poziţii liberale şi sunt dominate de preocupările privind calitatea mediului, prezervarea peisajelor, dezvoltarea echilibrată a zonelor rurale.
We can mention here the Northern countries as well as Great Britain. 
Amintim aici statele nordice, dar şi Marea Britanie.
For the less developed countries, with small and numerous farms, and a significant part of the population working in the farming sector, it is crucial to maintain an agricultural policy that should provide subsidies to farms under different forms, so as to face competition on the EU agricultural market. 
Pentru statele mai puţin dezvoltate, cu ferme mici şi numeroase, dar mai ales cu o populaţie importantă ocupată în agricultură este vitală menţinerea unei politici agricole care să subvenţioneze într-o formă sau alta fermele, pentru a putea face faţă concurenţei pe piaţa agricolă comunitară.
This is the position adopted by many new member states (Romania inclusively), as well by other countries with an important agricultural sector (Italy, Portugal and even France). 
Pe poziţia aceasta se situează multe din statele nou aderate (inclusiv România), dar şi altele care au un sector agricol important (Italia, Portugalia, dar şi Franţa).
Taking into consideration all these options and positions and the choice of a balanced mean was not easy at all and the Commission designed the coordinates of an agricultural policy reform that we appreciate as moderate (but which provides more flexibility for different types of agriculture), mainly in the present economic and financial context, which becomes increasingly unstable and put under pressure any future financial programming. 
Luarea în considerare a tuturor acestor opţiuni şi poziţii şi alegerea unei căi de mijloc echilibrate nu a fost un lucru facil, iar Comisia a elaborat coordonatele unei reforme a politicii agricole, pe care o apreciem ca moderată (dar care oferă mai multă flexibilitate pentru tipuri diferite de agriculturi) mai ales în contextul economic şi financiar actual, care devine din ce în ce mai instabil şi pune presiune pe orice programare financiară viitoare.
A more equitable distribution of the support based on direct payments between the member states, i.e. the gap of payments per hectare will be gradually reduced by one-third of the direct payments average in EU-27 towards 90% - 190%. 
Distribuţia sprijinului prin plăţi directe se va face mai „echitabil” între statele membre, şi anume decalajul plăţilor la ha se va reduce gradual cu câte o treime faţă de media plăţilor directe din UE27 spre un ecart cuprins 90% şi 190%.
For Romania (which is in the phasing-in process until 2016 with regard to the convergence of direct payments) topping-up direct payments from the national budget will be maintained. 
Pentru România (care este până în 2016 încă în procesul de „phasing-in” în ceea ce priveşte convergenţa plăţilor directe) va rămâne valabilă completarea plăţilor directe din bugetul naţional.
We consider that this option is in line with the previous CAP philosophy and it does not reflect as it has been mentioned, one of the principles of this reform, the removal of historical references. 
Considerăm că această opţiune se înscrie în filozofia anterioară a PAC şi că nu reflectă aşa cum se afirmă, unul dintre principiile acestei reforme şi anume eliminarea referinţelor istorice.
It is foreseen that the direct support that exceeds the value of 5000 euro shall be provided only to farmers who are actively involved in the farming activities. 
Se prevede ca sprijinul direct care depăşeşte valoarea de 5000 euro să se acorde doar fermierilor care sunt angajaţi activ în activităţile agricole.
We consider that this proposal is in line with a major desideratum of preventing the dissipation of funds allocated to farmers' support, yet it will be extremely difficult to implement, as such measure might increase bureaucracy and will be restrictive to farmers as natural persons. 
Considerăm că această propunere vine în întâmpinarea unui deziderat major care să împiedice disiparea fondurilor destinate sprijinirii fermierilor însă va fi extrem de dificil de implementat deoarece o astfel de măsură ar putea mări birocraţia şi, mai ales, va fi restrictivă pentru fermierii persoane fizice.
This measure, if maintained, should be adapted to the conditions, mainly with regard to its implementation and will have to be thoroughly prepared in advance so as certain farmers should not run the risk of not receiving their due support because they do not have clear accountancy data. 
Această măsură dacă va rămâne în vigoare va trebui adaptată condiţiilor mai ales în ceea ce priveşte implementarea şi va trebui temeinic pregătită în prealabil pentru a nu exista riscul ca unii fermieri să nu poată primi sprijinul cuvenit deoarece nu au evidenţe contabile clare.
Some conceptual clarifications are also necessary with regard to the non-agricultural activity that is not sufficiently explained in the legislative proposals. 
Sunt necesare şi clarificări conceptuale în ceea ce priveşte activitatea neagricolă care nu este suficient explicată în propunerile legislative.
There is a possibility to transfer the funds between the 2 pillars, from Pillar I to Pillar II (10% of the ceiling) and from Pillar II to Pillar I (5% of the value dedicated to the programs funded through the rural development programs). 
Există posibilitatea transferului de sume între cei 2 piloni, şi anume din pilonul I spre pilonul II (10% din plafon) şi din pilonul II spre pilonul I (5% din cuantumul destinat programelor finanţate prin programele de dezvoltare rurală).
Thus, in the period 2014 - 2020 Romania could transfer a maximum amount from the national ceiling for direct payments of 1,281,696 thousand Euro (10%) and this amount can no longer be available for direct payments, or it may decide to transfer from Pillar II to Pillar I for direct payments up to 5% of the value allocated for the support to measures under the rural development programs funded by EAFRD, and these amounts will be no longer available under Pillar II measures. 
Astfel, România ar putea să transfere în perioada 2014-2020 o sumă maximă din plafonul naţional pentru plăţi directe de 1 281 696 mii euro (10%), iar această sumă nu mai poate fi disponibilă pentru plăţi directe sau poate decide să transfere din pilonul II în pilonul I pentru plăţi directe până la 5% din cuantumul alocat pentru sprijinirea măsurilor din cadrul programelor de dezvoltare rurală finanţate din FEADR în perioada 2015-2020, sume care ulterior nu mai pot fi disponibile pentru măsurile din pilonul II.
As the direct payments gap between the member states will be maintained, Romania could ask for a percentage of 10 % of the rural development funds to complete the direct payments. 
Deoarece decalajul în ceea ce priveşte plăţile directe între statele membre se va menţine, România ar putea solicita un procent de 10% din fondurile pentru dezvoltare rurală pentru completarea plăţilor directe.
The member states can provide a payment to farmers from the mountain areas and from other areas that are confronted with natural constraints or other specific constraints who are eligible for the basic payment scheme and whose holdings are entirely or partially located on these areas, in order to make up for the additional costs and income losses of farmers due to the constraints imposed to the agricultural production in the respective areas. 
Statele membre pot acorda o plată fermierilor din zonele montane şi din alte zone care se confruntă cu constrângeri naturale sau cu alte constrângeri specifice şi care sunt eligibili pentru schema de plată de bază şi ale căror exploataţii se află integral sau parţial în acest tip de zone, în scopul compensării costurilor suplimentare şi pierderilor de venit suportate de fermieri din cauza constrângerilor impuse producţiei agricole în zonele în cauză.
Romania can allocate a maximum amount of 640,848 thousand euro (5% of the national ceiling) in the period 2014-2020. 
România poate aloca un fond maxim în perioada 2014-2020 de 640 848 mii euro (5% din plafonul naţional).
The member states can provide a coupled support to farmers from the sectors or regions in which a certain type of agriculture or agricultural product are difficult to produce and maintained and which are extremely important out of economic and/or social and/or environmental reasons. 
Statele membre pot acorda un sprijin cuplat fermierilor în sectoarele sau regiunile în care un anumit tip de agricultură sau produs agricol sunt dificil de produs şi menţinut şi care sunt deosebit de importante din motive economice şi/sau sociale şi/sau de mediu.
This coupled support is received under the form of an annual payment, under well-defined quantitative limits and on the basis of fixed areas or yields or a fixed number of animals. 
Acest sprijin cuplat se acordă sub forma unei plăţi anuale, în limite cantitative definite şi pe baza unor suprafeţe sau producţii fixe sau a unui număr fix de animale.
For funding this support, the countries can use up to 5% of their annual national ceiling and Romania (as a country that applied the single area payment scheme) can use up to 10% of the ceiling. 
Pentru finanţarea acestei plăţi se poate utiliza până la 5% din plafonul lor naţional anual, iar România (ţară care a aplicat plata unică pe suprafaţă) poate utiliza 10% din plafon.
For Romania this possibility should be exploited at maximum (10% of the ceiling) as still there are many sectors such as milk and dairy products, sheep and goats, beef, rice, sugar beet, vegetables and fruit and eventually other products that could receive support by such payments. 
Considerăm că, în cazul României, această posibilitate să fie folosită la maximum (10% din plafon) deoarece există încă multe sectoare, cum ar fi lapte şi produse lactate, ovine şi caprine, carne de vită, orez, sfeclă de zahăr, legume-fructe şi eventual alte produse care ar putea fi susţinute prin astfel de plăţi.
The total national ceilings, for the period 2014 - 2020, amount to 12,816,958 thousand euro, theoretically by 130% higher than in the period 2007-2013. 
Suma plafonului naţional pentru perioada 2014 - 2020, este cu 130 % mai mare faţă de perioada 2007-2013.
However, in the period 2014-2016 (the phasing-in period for Romania) the differences are very small, the increase of the value of ceiling for direct payments being by only 2% in 2014, 4% in 2015 and only 6% in 2016. 
Totuşi în perioada 2014-2016 (perioada de phasing-in pentru România) diferenţele de sprijin din fonduri europene sunt foarte mici, creşterea valorii plafonului pentru plăţi directe fiind de doar 2% în 2014, 4% în 2015 şi doar 6% în 2016.
If we had to evaluate the payment per hectare for all these phasing-in years, on a comparative basis, we could say that we would be more advantaged by the current situation, as, according to estimations, the payment per eligible hectare according to the present legislation would be higher by 9% compared to the legislative proposal for 2014 and even after 2017. 
Dacă ar fi să evaluăm comparativ plata la hectar pentru aceşti ani de phasing-in, am putea spune că am fi mai avantajaţi cu situaţia actuală deoarece, conform estimărilor, plata pe hectar, conform legislaţiei curente, ar fi mai mare cu 9% faţă de propunerea legislativă pentru 2014 şi chiar după 2017.
If we consider that the reference areas are different, it can be stated that the support/ha under Pillar I from COM proposal, as it is presented, is not in line with the equity spirit between farmers, the only advantage would be that the support could be received on a larger area. 
Dacă avem în vedere că este vorba de suprafeţe de referinţă diferite, se poate afirma că sprijinul /ha prin pilonul I din propunerea COM, aşa cum este prezentată, nu vine în spiritul evocatei „echităţi” dintre fermieri, singurul avantaj ar fi că sprijinul se va putea acorda pentru o suprafaţă mai mare.
For funding the payment for beneficial practices for the climate and the environment, the member states will use 30% of the annual national ceiling. 
Pentru finanţarea plăţii pentru practici agricole benefice pentru climă şi mediu, statele membre vor utiliza 30% din plafonul naţional anual.
Even as total value for 2014-2020, 3903250 thousand euro, this will represent 30% of the total ceiling allocated to Romania. 
Considerăm că, în cazul în care s-ar adopta a doua variantă, valoarea totală pentru 2014-2020 ar fi de 3 903 250 mii euro, 30% din plafonul total alocat României.
According to our estimations based on the analysis of 200 farms of over 2000 hectares each, the “losses” from capping the payments per farm, amounts that will be transferred to rural development, are not as significant as expected. 
Conform estimărilor noastre bazate pe analiza a 200 de ferme de peste 2 000 ha, „pierderile” din plafonarea plăţilor pe fermă, sume care se vor transfera spre dezvoltare rurală, nu sunt atât de spectaculoase precum ne-am fi aşteptat.
For example, under Variant V1, these total 33959 thousand euro, which represents 2% of the national ceiling, and in the year 2020 the sum “lost” from capping is estimated at 55401 thousand euro, which represents 3% of the national ceiling. 
De exemplu, în cazul variantei conforme cu propunerea COM, acestea se cifrează la 33 959 mii euro ceea ce reprezintă 2% din plafonul naţional, iar în anul 2020 suma „pierdută” din plafonare este estimată la 55 401 mii euro, ceea ce reprezintă 3% din plafonul naţional.
In Variant V 2, in which a payment for agricultural practices beneficial for the climate and the environment was taken into consideration, uniform throughout the European Union, the losses are lower, namely 23096 thousand euro in 2014 and 51100 thousand euro in 2020, which represents less than 2% of the national ceiling in 2014 and 3% of the national ceiling in 2020. 
În a doua variantă în care s-a luat în calcul o plată pentru practici benefice pentru climă şi mediu, uniformă la nivelul UE, pierderile sunt mai reduse, şi anume 23 096 mii euro în 2014 şi 51 100 mii euro în 2020, ceea ce reprezintă mai puţin de 2% din plafonul naţional în 2014 şi 3% din plafonul naţional în anul 2020.
Capping will strongly affect the incomes from direct payments that the most competitive farms would obtain (those over 5000 ha) and to a lesser extent the farms from 2000 to 5000 ha. 
Plafonarea va afecta puternic veniturile din plăţi directe pe care le-ar obţine cele mai competitive ferme (cele de peste 5000 ha) şi într-o măsură mai mică fermele între 2000 şi 5000 ha.
The so-called lost amounts from capping will be transferred to Pillar II and could be accessed by these very farmers on the basis of innovative projects. 
Sumele aşa zis „pierdute” din plafonare se vor transfera în pilonul II şi vor putea fi accesate pe bază de proiecte inovative chiar de către aceşti fermieri.
Maybe Romania could ask for a gradual transition period or an upper ceiling and eventually take into consideration the deduction of the value of services, as these include a large part of the labour input used on these farms. 
România ar putea să ceară poate o perioadă de tranziţie graduală sau un plafon mai mare şi, eventual, poate luarea în considerare a deducerii valorii serviciilor, deoarece acestea includ o marea parte din forţa de muncă utilizată in aceste ferme.
Yet such a hypothesis needs to be accompanied by a thorough analysis. 
O astfel de ipoteză însă ar trebui însoţită de o analiză detaliată.
As we did not have at our disposal sufficient data referring to the labour costs on these farms, our analysis could be slightly imperfect, as the losses from capping might be lower than those from our estimations. 
Deoarece nu am avut la dispoziţie suficiente date referitoare la costul cu munca în aceste ferme, analiza efectuată ar putea fi uşor viciată pierderile din plafonare fiind de fapt mai mici decât cele estimate.
From our analyses, we can notice that the small farms would receive the most money in the situation in which the farms from the segment 1-2.5 ha would opt for the single farm payment (500 euro), and the farms from the segment 2.5-3ha would opt for the payment per hectare. 
Din analizele noastre, observăm că fermele mici ar primi cei mai mulţi bani în situaţia în care segmentul 1-2,5 ha ar opta pentru plata unică pe fermă (500 euro), iar fermele din clasa 2,5-3 ha pentru plata la hectar.