natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Between Energy Demand and Environmental Standards 
Gazele de şist: între nevoi energetice şi standarde de mediu
The general objective of the study is to strengthen the strategic framework, to consolidate policies and to support actions aimed at promoting energy security by exploiting Romania's potential in terms of unconventional gas resources. 
Obiectivul general al studiului îl constituie consolidarea cadrului strategic general, de politici şi acţiune, în promovarea securităţii aprovizionării cu energie prin valorificarea potenţialului de rezerve de gaze neconvenţionale ale României.
The specific objectives intend to facilitate the understanding of exploration and exploitation of shale gas processes in Romania and coordinate opportunities in order to meet the energy demand, the environmental and human health risks, taking into consideration the European and international context. 
Obiectivele specifice vizează facilitarea înţelegerii multilaterale a procesului de prospectare şi de exploatare de gaze de şist din România şi armonizarea oportunităţilor de satisfacere a nevoilor de energie cu riscurile de mediu şi protecţia populaţiei, luând în considerare contextul european şi internaţional.
The analysis is focused on the following areas of research: 
Analiza studiului s-a axat pe următoarele direcţii de cercetare:
Technical aspects and potential impacts of hydraulic fracturing technology; alternative technologies for ‘clean' fracking; 
Caracteristici şi efecte potenţiale ale tehnologiei de fracturare hidraulică; Tehnologii alternative de fracturare „curată”;
International experience in exploration and/or exploitation of shale gas, especially in the US and Western European countries. 
Practica internaţională în domeniul explorării/exploatării gazului de şist, cu precădere în SUA şi în unele state vest-europene.
Comparison between Europe and US in terms of possibilities of exploiting shale gas resources. 
Situaţia comparativă a Europei în raport cu SUA în privinţa posibilităţilor de valorificare a resurselor de gaze de şist.
EU policies and legislation related to shale gas and Member States position vis-à-vis the exploitation of shale gas; 
Politicile şi legislaţia UE aplicabile gazelor de şist şi poziţii ale statelor membre vis-à-vis de valorificarea acestor resurse;
The economic and social impact regarding the development of unconventional natural gas resources in Europe and Romania; 
Impactul economic şi social al dezvoltării resurselor de gaze naturale neconvenţionale în Europa şi în România;
The role of shale gas in the EU energy policy; 
Rolul gazelor de şist în politica energetică a UE;
Arguments for and against the exploitation of shale gas in Romania; 
Argumente pro şi contra exploatării gazului de şist în România;
Defining how the potential national unconventional gas reserves can help increase energy security for Romania. 
Definirea modului în care valorificarea potenţialului naţional de rezerve de gaze neconvenţionale poate contribui la creşterea securităţii aprovizionării cu energie a României.
The study has helped clarify some issues related to the likelihood of emerging issues as well as ways to overcome those problems in Europe which are likely to be more severe than the ones encountered by the shale gas industry in North America due to the higher degree of urbanization, the scarcity of water sources, higher sensitivity of local population to large scale industrial projects, and the differences in terms of ownership rights over natural resources. 
Lucrarea a contribuit la clarificarea unor aspecte referitoare la posibilitatea apariţiei şi depăşirii în Europa a unor probleme mai severe decât cele din industria gazelor de şist din America de Nord, ca urmare a gradului mai ridicat de urbanizare, a deficitului de surse de apă, a sensibilităţii mai mari a populaţiei locale la dezvoltări industriale pe scară largă, a diferenţelor în regimul de proprietate asupra resurselor.
Considering that international estimates have placed Romania at the forefront in terms of shale gas reserves in Europe, the only way for our country to be able to define the size of the reserves with some degree of certainty is to allow the exploration phase and move to exploiting the potential only after a sound analysis of costs and benefits, while evaluating the impact on local communities (public health and environmental risks) and how this can be offset by economic benefits such as country's energy security. 
Având în vedere faptul că estimările internaţionale au inclus România pe o poziţie fruntaşă în privinţa rezervelor de gaze de şist din Europa, singura modalitate pentru ţara noastră în măsură să definească volumul acestor rezerve cu un anumit grad de certitudine este aceea de a permite explorarea potenţialului de resurse de gaze de şist şi de a trece la valorificarea acestuia numai pe baza unei analize judicioase a costurilor şi beneficiilor, mai exact a gradului în care impactul asupra comunităţilor locale (riscurile pentru mediu şi sănătate publică) poate fi contrabalansat de beneficiile economice şi în planul securităţii energetice a ţării.
Research Methodology. 
Metodologia de cercetare.
The study opted for a multidisciplinary approach, involving phenomenological analysis of economic processes, both empirical and theoretical, and aims to help fundament concepts of energy security and energy independence, applicable to the actual situation of Romania. 
Studiul se bazează pe o abordare multidisciplinară, care presupune analiza fenomenologiei proceselor economice, atât de tip empiric, dar şi cu caracter teoretic, pornind de la fundamentarea conceptelor de securitate energetică şi, respectiv, de independenţă energetică, cu aplicabilitate la situaţia concretă a României.
The qualitative and quantitative secondary data and information used in this paper was extracted from specialized publications, peer-reviewed, impact studies and reports of international organizations, think tanks, academic research institutions, as well as various media sources. 
Datele şi informaţiile utilizate în lucrare sunt date secundare calitative şi cantitative furnizate de publicaţii de specialitate, de tip peer-review, studii de impact şi rapoarte ale organizaţiilor internaţionale, grupurilor de reflecţie, institutelor de cercetare academică, precum şi articole din ziare şi clipuri video.
Also, literature review was carried using established academic databases. 
Literatura de specialitate a fost accesată cu ajutorul unor baze de date academice consacrate.
Due to the relatively early stages of shale gas operations in Europe, the dedicated literature comes from the so-called ‘grey area'. 
Dar din cauza stadiului relativ incipient al operaţiunilor cu gaze de şist în Europa, literatura de specialitate dedicată provine din aşa numita „zonă gri”.
The main conclusions of the study are the following: 
Concluziile principale ce s-au desprins în urma procesului de cercetare au fost următoarele:
1. Worldwide, but especially in Europe, if the collapse of crude oil prices that started in the second half of 2014 will last for a longer period, this will increase the risk of compromising or, at best, delaying the exploration/exploitation shale gas projects. 
1.Pe plan mondial, cu precădere în Europa, prăbuşirea preţului ţiţeiului, începând din a doua parte a anului 2014, în condiţiile în care va fi sustenabilă, riscă să compromită sau, în cel mai bun caz, să întârzie proiectele de explorare/exploatare a gazelor de şist.
If the oil price would have remained at over $ 100 a barrel, shale gas and alternative energy sources would have replaced imports from OPEC area. 
În cazul în care prețul petrolului ar fi rămas la peste 100 de dolari barilul, exploatarea gazelor de şist şi energiile alternative ar fi înlocuit importurile din zona OPEC.
But at the current price of conventional crude oil, which stands at around $ 50 / barrel, and considering that one of the most lucrative areas (Bakken) of US shale gas exploitations is profitable at a price of over $ 65 / barrel (according to Bloomberg New Energy Finance), domestic exploitation of shale gas and oil is no longer profitable. 
Dar, la un preţ al ţiţeiului convenţional, care în prezent se situează în jurul valorii de 50 $/baril, în condiţiile în care într-una din cele mai profitabile zone de exploatare de gaze de şist din SUA, Bakken, producția devine rentabilă la prețuri de peste 65 dolari/baril (conform Bloomberg New Energy Finance), exploatarea internă a ţiţeiului şi gazelor de şist nu mai este rentabilă.
It will be cheaper to import oil and gas, than to exploit new shale fields even in the US or Canada, using sophisticated, cutting-edge technology. 
Este mai ieftin să imporţi decât să exploatezi noile câmpuri petrolifere chiar din SUA sau Canada, folosind tehnologii sofisticate, de ultimă oră.
Therefore, the US energy sector itself is likely to be strongly affected, even more than European shale gas sector, where operating conditions are much more difficult and costs are significantly higher. 
Prin urmare, însuşi sectorul energetic american riscă să fie afectat puternic, cu atât mai mult cel din Europa, unde condiţiile de exploatare sunt mai dificile, iar costurile sunt sensibil mai mari.
If oil prices remain for long time below $ 50/barrel, some of the negative consequences now presented as hypothetical are likely to become reality. 
Dacă preţul barilului rămâne multă vreme sub pragul de 50 $/baril, o parte din consecinţele negative prezentate acum ca ipotetice vor deveni realitate.
Already, big companies such as Schlumberger and Baker Hughes announced major restructuring processes and an Ernst & Young report claims that possible bankruptcies of smaller companies followed by mergers and takeovers by bigger companies are likely to follow. 
Deja unele companii mari, precum Schlumberger şi Baker Hughes, au anunţat restructurări importante, iar raportul Ernst&Young invocă posibile falimente urmate de fuziuni şi cumpărări de companii mici.
The world is marking important moments in the evolution of fracturing technology in the USA and perhaps globally, which is likely to reach a ‘reset' of the whole structure of primary energy sources balance, which is very necessary for the survival of the planet. 
Trăim, aşadar, momente importante pentru evoluția tehnologiei de fracturare în SUA şi poate şi global, care ar putea merge până la o „resetare” a structurii balanţei surselor de energie primară, atât de necesare pentru supravieţuirea planetei.
2. The role of exploration / production companies and their behaviour in the new context of an oil market characterized by low prices, costs adjustment, reallocation of resources and new market strategies will be critical in determining the overall framework of the oil market over the next two years. 
2. Rolul companiilor de explorare/producție şi modul în care acestea vor trata noul context al pieţei petroliere caracterizată de prețuri scăzute, prin ajustări ale cheltuielilor, realocări ale resurselor şi strategii noi, vor fi critice în determinarea aspectului pieței globale a ţiţeiului în următorii doi ani.
The United States will be at the centre of re-balancing mechanisms: projects' portfolios will be re-examined, discretionary spending will be cut. 
Statele Unite se vor afla în centrul mecanismelor de reechilibrare: portofoliile de proiecte vor fi reanalizate, cheltuielile discreționare vor fi tăiate.
In this context, decisions will slow down and even projects considered ‘robust' could be delayed as the companies are reviewing their strategy. 
În acest mediu, luarea deciziilor se va încetini şi chiar proiectele considerate „robuste” ar putea fi amânate pe măsură ce se revizuieşte strategia companiilor.
Companies with strong financial assets will find themselves in a favourable position to acquire other companies' assets, when they feel that oil prices have stabilized. 
Companiile cu active financiare puternice se vor găsi într-o poziție favorabilă de achiziționare a altor firme, când vor simți că prețurile s-au stabilizat.
However, oil companies in the US have a relative advantage as they are able to reduce costs without affecting future projects, by freezing indefinitely certain less profitable projects, unlike competing petroleum states, whose economies are heavily dependent on oil revenues, and cannot reduce prices indefinitely without causing themselves major social and economic imbalances. 
Cu toate acestea, companiile de petrol de şist din SUA au un avantaj relativ în sensul ca sunt capabile să îşi reducă costurile fără să afecteze proiectele de viitor, pot decide să-şi înghețe sine die anumite proiecte mai puțin rentabile, spre deosebire de statele petroliere cu care se află în competiție, ale căror economii depind în mare măsură de veniturile din exporturile de petrol, şi care nu pot să reducă prețurile la infinit fără a produce dezechilibre sociale şi economice majore.
Currently, considering the low prices of conventional crude oil, the shale oil and gas revolution seems to come to an end, before it even started. 
În situaţia de faţă se poate afirma că, la prețurile actuale scăzute ale ţiţeiului convenţional, revoluția petrolului şi gazelor de şist pare să ia sfârşit, înainte de a fi început cu adevărat.
Private companies have already decided to withdraw from European countries which were assessing the potential for unconventional resources (Chevron has announced in February 2015 that it's giving up on its operations in Poland after a similar decision was taken in regards with Lithuania). 
O serie de companii private au anunţat deja că intenţionează să se retragă din ţări europene care analizau potenţialul resurselor neconvenţionale (Chevron a anunţat în februarie 2015 că a oprit lucrările pentru explorarea resurselor de gaze de şist din Polonia, după ce luase aceeaşi decizie şi în cazul Lituaniei).
The decision is likely to be fuelled by the unattractive prospects of oil prices. 
Este posibil ca decizia să fie alimentată şi de predicţiile sumbre cu privire la preţul ţiţeiului.
Furthermore, some renowned research institutes in the energy field have decided to give up their in-depth research on the shale gas topic until drilling results show consistent evidence of viable development. 
Mai mult, chiar şi renumite institute de cercetare în sectorul de energie au sistat studiile pe tema gazelor de şist până la momentul confirmării viabilităţii economice a resurselor.
Given the opposition to drilling, the low oil prices and the likely slow pace of development, this may take a few years. 
Având în vedere opoziţia faţă de procesul de fracturare, preţurile mici la ţiţei şi ritmul lent al derulării procesului, acestea ar putea fi stopate pe o perioadă de câţiva ani.
3. The most important issue for future exploration/exploitation of shale gas and oil is to decipher the unhidden agenda of the OPEC oil prices mess that is, whether this was a unilateral measure intended to undermine the American shale oil competition, or if it is a wider agreement with US interests. 
3. Problema cea mai importantă pentru viitorul explorării/exploatării gazelor şi ţiţeiului din şisturi o reprezintă descifrarea scopului OPEC în declanşarea degringoladei preţului ţiţeiului respectiv, dacă aceasta a reprezentat o măsură unilaterală menită să juguleze concurenţa ţiţeiului de şist american sau dacă este vorba despre un acord mai amplu care include şi un interes al SUA.
The second scenario seems more plausible, because it is bringing greater benefits to the parts involved, as it promotes climate change policies, namely renewable and energy efficiency measures. 
Varianta a doua pare mai plauzibilă, aducând beneficii mai mari celor implicaţi prin faptul că are rolul major de a atenua politicile de evitare a schimbărilor climatice, mai exact de promovare a surselor regenerabile şi de eficienţă energetică.
Both policies were considered ‘too aggressive' for US conservatives, and by reducing fossil fuel price, the gap between the oil price as a benchmark and those of renewable energies is widening to a level that will discourage both non-conventional energies and energy efficiency programs. 
Ambele au început să fie prea agresive pentru traditionalişti, iar prin reducerea preţului combustibililor fosili se adânceşte decalajul de preţ la un nivel care va descuraja atât energiile neconvenţionale cât şi programele de eficienţă energetică.
However, there are opinions (even from OPEC countries) which argue that oil prices will gradually recover in 2015, in the range of $ 80/barrel, as resources are quite limited, most oil-exporting countries are facing large budget deficits and the demand will increase as the economic crisis will fade away. 
Există opinii potrivit cărora preţul petrolului se va redresa treptat în 2015, către 80 $/baril, întrucât resursele sunt cele ştiute, majoritatea ţărilor exportatoare de ţiţei se confruntă cu deficite bugetare mari, iar cererea va creşte pe măsură ce criza economică se va atenua.
In other words, the oil price crush will likely prove to be a speculative distortion. 
Altfel spus ar fi vorba despre o distorsiune speculativă.
Furthermore, the issue has also a geostrategic interest, especially in the context of Russia being keen on imposing supremacy in the Black Sea basin and altering the old ‘balance of power'. 
În plus, problema prezintă şi un interes geostrategic mai ales în contextul politicii de dominaţie pe care Rusia tinde să o impună în bazinul Mării Negre.
5. The decision whether to continue exploration operations will not belong to the Romanian state, but to companies holding the licenses. 
5. Decizia continuării operaţiunilor de explorare nu va aparţine însă statului român ci companiilor concesionare.
As for exploration vs. exploitation, there are only two alternatives. 
Cât despre explorare vs. exploatare există doar două alternative.
If there are commercially viable reserves, the exploitation can be started rapidly, because operating conditions provided by agreements and existing legislation in Romania does not require an evaluation/renegotiation between the exploration and development/exploitation phases. 
Dacă se găsesc rezerve viabile comercial se poate demara şi exploatarea pentru ca atât condiţiile acordurilor, cât şi legislaţia existentă în România nu impun o evaluare/renegociere între faza de explorare şi cele de dezvoltare/exploatare.
If relevant reserves are not discovered, companies may withdraw (see Poland case) along with all data and geological information obtained. 
Dacă nu se găseşte nimic interesant (pentru companie), aceasta se poate retrage (a se vedea cazul Poloniei), situaţie în care va lua cu sine toate datele şi informaţiile geologice obţinute.
If the Romanian state wants to take possession of these data it will have to pay for them. 
Dacă statul român doreşte să intre în posesia acestor date va trebui să le plătească.
The companies may opt to freeze their operations even if they discover shale gas, because of the low price of crude oil which makes unprofitable their exploitation. 
În plus faţă de elementele menţionate, noul preţ scăzut al ţiţeiului poate determina ca exploatarea să nu fie rentabilă, chiar dacă se descoperă gaze de şist.
6. One of the most important issues for policy makers at all levels is whether environmental impact of gas exploitation will be offset by the economic benefits of shale gas. 
6. Unul dintre cele mai importante aspecte pentru factorii de decizie la toate nivelurile este acela dacă impactul asupra mediului va fi contrabalansat de beneficiile economice ale gazelor de şist.
There are many uncertainties regarding the economic impact of shale gas in Romania, the highest risk being that the decisions currently made and the policies are drafted based either on a much too optimistic or too negative prospect, while ignoring the costs of externalities or the security of supply benefits. 
Există multe incertitudini cu privire la impactul economic al exploatării gazelor de şist în România, riscul cel mai mare în acest moment fiind fundamentarea unor decizii şi a unor politici publice pe baza unor perspective fie prea optimiste fie prea sumbre, ignorând costul externalităţilor sau beneficiile asupra siguranţei în aprovizionare.
Unfortunately, the Romanian government does not seem to have an answer regarding exploitation kick-off, or studies regarding the environmental impact in the area before starting operations. 
Din păcate, statul român nu pare să aibă un răspuns pentru investitori şi nici pentru momentul optim al demarării exploatării, nici studii asupra poluării în zonă înainte de începerea exploatărilor.
7. Without falling into the trap of ‘hard nationalism' over natural resources, Romania will have to follow the examples of countries that have successfully capitalized oil and gas resources and acted based on the premise that international companies are to provide financial and technological support for the exploitation of natural resources, without neglecting the fact that hydrocarbon resources belong to the state and should be harnessed to state's benefit. 
7. Fără a cădea în capcana conceptului de „naţionalism agresiv” al resurselor, România va trebui să urmeze exemplele unor state care şi-au valorificat cu succes resursele de ţiţei şi gaze şi să acţioneze după principiul potrivit căruia firmele internaţionale au menirea de a oferi suport financiar şi tehnologic în exploatarea resurselor naturale, fără a se neglija faptul că resursele de hidrocarburi aparţin naţiunii şi trebuie valorificate în folosul acesteia.
8. However, taking into consideration the lack of experience in shale gas development, significant investment costs and high geological risk (especially in Europe), Romania will have to consider a flexible regulatory framework and fiscal regime for shale gas, based on the experience of other European states already active in this field. 
8. Cu toate acestea, având în vedere experienţa redusă în domeniul gazelor de şist, costurile semnificative de investiţii şi riscul geologic ridicat mai ales în Europa, România, după exemplul altor state, care au demarat mai devreme operaţii de explorare a potenţialului naţional va trebui să ia în considerare flexibilizarea cadrului legislativ şi a regimului fiscal pentru gazele de şist.
The petroleum fiscal regime is already a sensitive and controversial issue, from the point of view of the national interest, given that for 10 years the state authorities have been accused of favouring the oil companies exploiting Romania's resources by applying inadequately small royalties and fees; now, imposing a low tax could feed the idea of even more political and economic favours granted to the foreign operating companies. 
Regimul fiscal în domeniul petrolier constituie deja o problemă delicată şi controversată având în vedere că, timp de 10 ani, autorităţile statului au fost acuzate de favorizarea companiilor petroliere străine implicate în exploatarea resurselor subsolului, prin practicarea unor redevenţe şi taxe reduse; impunerea, în acest moment, a unei impozitări reduse ar hrăni şi mai mult ideea de favoruri politice şi economice acordate companiilor private.
9. In terms of improving the regulatory framework, Romania should adopt the model of reactive response to the risks associated with the technology, changing domestic regulations in order to cope with the likely impacts and impose stricter regulatory framework, especially in terms of water management. 
9. În ceea ce priveşte îmbunătăţirea cadrului de reglementare, România ar trebui să adopte modelul răspunsurilor reactive la riscurile asociate tehnologiei, prin modificarea reglementărilor interne cu scopul de a face faţă impactului probabil şi a impune reglementări mai stricte, mai ales în ceea ce priveşte resursele de apă.
In this respect, Romania should extend the evidence base in order to make the right decisions. 
În acest sens, România trebuie să extindă baza de probe cu scopul de a adopta decizii corecte.
In order to do this, it is necessary to engage public authorities, academia, research institutes, environmental NGOs, consulting companies to assess the possible effects of shale gas. 
Pentru aceasta este necesar să fie implicate mai multe autorităţi de stat, universităţi, institute de cercetare, organizaţii de mediu şi firme de consultanţă pentru a evalua efectele posibile ale gazelor de şist.