natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A good example of this is emerging from the recent Deep Comprehensive Free Trade Areas (DCFTA) established jointly with the Eastern Partnership countries. 
Un bun exemplu în acest sens se desprinde din recentele Zone de Liber Schimb (DCFTA) realizate cu state din Parteneriatul Estic.
In the final part of the study, our concluding remarks consist of a series of recommendations in order to increase Romania's contribution in this sense, either bilaterally or through concert action, at European level. 
În secțiunea finală, de concluzii, am formulat o serie de recomandări în vederea sporirii contribuției României în acest sens, fie în plan bilateral, fie în mod concertat, la nivel european.
Romania's foreign policy is best described by the metaphor of the concentric circles. 
Politica externă a României este cel mai bine descrisă prin metafora cercurilor concentrice.
Thus, we can point out that the main priority for the 2019 Presidency must be the two Eastern and Southern neighbours of Romania, both in a situation of geostrategic instability and in an unfinished democratic transition process. 
Astfel, putem sublinia că principala prioritate pentru Președinția 2019 trebuie să fie cele două vecinătăți ale României - estică și sudică, ambele aflate într-o situație de instabilitate geostrategică și într-un proces de tranziție democratică neterminată.
This should be done through the operationalization of the concept of resilience, which guides the new EU Global Strategy. 
Acest demers trebuie plasat prin operaționalizarea conceptului de consolidare a rezilienței, ce ghidează noua Strategie Globală a UE.
Additionally, we recommend that another priority that Romania should promote throughout the Balkan and Black Sea area states should be the stimulation of cooperation. 
Adițional, recomandăm ca o altă prioritate pe care România să o promoveze în statele din zona Balcanilor și a Mării Negre ar trebui să fie stimularea cooperării.
Despite the assurances received from officials from the Balkan states and the Black Sea region about their openness, regional cooperation is limited. 
În ciuda asigurărilor primite din partea oficialilor statelor din Balcani și zonă Mării Negre cu privire la deschiderea lor, cooperarea regională este una modestă.
We propose that during the Romanian Presidency of the Council of the EU in 2019, the MFA organizes a conference in Bucharest, under the form of a reflection forum, focused on directly supporting the “Berlin Process” and the economic plans to increase competitiveness in the Balkan region to which it will invite all six states. 
Propunem astfel ca în timpul Președinției României la Consiliul UE din 2019 MAE să organizeze la București o conferință de tip forum de reflecție axată pe sprijinirea directă a „Procesului de la Berlin” și a planurilor economice de creștere a competitivității în regiunea Balcanilor la care să invite toate cele șase state.
For the next period, benefiting from the new legislative and regulatory framework already in place, RoAid must be much more active in coordinating interventions in the Republic of Moldova. 
Pentru următoarea perioadă, beneficiind de noul cadru legislativ și normativ intrat deja în vigoare, RoAid trebuie să fie mult mai activă în coordonarea intervențiilor în Republica Moldova.
For example, the organization of annual conferences or forums with the participation of interested governmental and non-governmental stakeholders can be considered as coordination tools. 
De exemplu, ca instrumente de coordonare pot fi avute în vedere organizarea unor conferințe sau forumuri anuale cu participarea actorilor guvernamentali și neguvernamentali interesați.
In order to ensure the effectiveness and relevance of providing development assistance and democratic transition through joint national or regional common instruments, the Romanian management authorities should strengthen their analytical capacity and coordination of a mechanism for substantiating and context-adapting the types of expertise provided. 
În vederea asigurării eficacității și relevanței furnizării asistenței pentru dezvoltare și în tranziție democratică prin intermediul instrumentelor naționale comune sau a celor regionale comune, autoritățile de management române trebuie să-și consolideze capacitatea analitică și de coordonare a unui mecanism de fundamentare și adecvare la context a tipurilor de expertiză oferite.
The mechanism is also necessary to ensure the convergence between the various complementary national instruments managed by other Romanian authorities (for example, ensuring the symbiosis with the Multinational Strategic Development Cooperation Programme). 
Mecanismul este necesar și pentru asigurarea convergenței dintre diversele instrumente complementare naționale gestionate de alte autorități românești (de exemplu, asigurarea simbiozei cu Programul multianual strategic de cooperare pentru dezvoltare, gestionat de MAE).
At the same time, we recommend that RoAid adapts its formulation processes to the objectives of the interventions financed on the basis of sound analyses and evidence in order to demonstrate, on the basis of sets of indicators, the initial and desired status. 
Totodată, recomandăm ca RoAid să-și adapteze procesele de formulare ale obiectivelor intervențiilor finanțate în baza unor analize și evidențe temeinice care să demonstreze în baza unor seturi de indicatori starea de fapt inițială și cea dorită.
In this respect, RoAid needs to strengthen its information and analysis system so as to be able to provide evidence of the effectiveness, efficiency and the impact of interventions supported in the Western Balkan and Eastern Partnership countries. 
În acest sens, RoAid trebuie să-și consolideze sistemul de informații și analiză astfel încât să fie capabilă să ofere evidențe referitoare la eficiența, eficacitatea și impactul intervențiilor sprijinite în țările din Balcanii de Vest și cele din Parteneriatul Estic.
Iordan-Gheorghe Bărbulescu is a Romanian diplomat, University Professor, Doctor in Political Science and Sociology, Dean of the Department of International Relations and European Integration of the National University of Political Studies and Public Administration (NUPSPA). 
Iordan-Gheorghe Bărbulescu este un diplomat român, profesor universitar, doctor în Științe Politice și Sociologie, decan al Departamentului de Relații Internaționale și Integrare Europeană din cadrul Școlii Naționale de Studii Politice și Administrative.
Since March 2012, he serves as President of the university's Senate. 
Din martie 2012 ocupă funcția de Președinte al Senatului universității mai sus numite.
In 2016, he was awarded the European Citizen's Prize by the European Parliament as a result of his outstanding work carried out in the Romanian academic and diplomatic fields, in general, and for his activity within NUPSPA, in particular. 
În anul 2016, i-a fost decernat Premiul de Cetățean European al Anului de către Parlamentul European ca urmare a activității remarcabile derulate în mediul academic și diplomatic românesc în general, și a activității în cadrul SNSPA, în mod special.
Among the results of Professor Bărbulescu, we mention the reform of the Department of International Relations and European Integration within SNSPA, the initiation in Romania of dedicated courses on EU institutions, policies and decision-making, as well as the development of study programs dedicated to European Union-centered research. 
Printre rezultatele profesorului Bărbulescu sunt amintite reformarea Departamentului de Relații Internaționale și Integrare Europeană din cadrul SNSPA, inițierea în România a unor cursuri despre instituțiile, politicile și procesul decizional al UE, precum şi extinderea programelor de studii dedicate cercetării Uniunii Europene.
He has published numerous books and academic articles on topics such as: 
A publicat numeroase cărți de autor și articole academice pe teme precum:
The New Europe. 
Noua Europă.
Volume I: 
Vol. I:
Cross-border cooperation between Romania and Ukraine, respectively between Romania and the Republic of Moldova. 
La acestea se adaugă mai multe studii publicate sub egida Institutului European din România (SPOS 2015, 2012 și 2010) pe următoarele teme:
Opportunities and Challenges in 2014-2020; Coordination of European affairs at national level. 
Cooperarea transfrontalieră între România și Ucraina, respectiv între România și Republica Moldova.
Mechanisms of collaboration between the Government and Parliament in the field of European affairs. 
Oportunități și provocări în perioada 2014-2020; Coordonarea afacerilor europene la nivel naţional.
Comparative study in EU Member States; The Treaty of Lisbon. 
Mecanisme de colaborare între Guvern şi Parlament în domeniul afacerilor europene.
Implications on Romanian institutions and policies. 
Studiu comparativ în statele membre UE; Tratatul de la Lisabona.
She graduated from the London School of Economics and Political Science (LSE) and has been involved in various international research projects in the field of behavioural studies, good governance, informal exchanges and political economy. 
A absolvit studiile doctorale de la London School of Economics and Political Science (LSE) și a fost implicată în numeroase proiecte de cercetare internaționale în domeniul științelor comportamentale, buna guvernanță și economia informală.
She has been a consultant for international organizations such as the World Bank, the European Commission, Eurofound, the Committee of Regions, the Partnership for Research in International Affairs and Development (PRIAD). 
A fost consultant pentru organizații internaționale precum Banca Mondială, Comisia Europeană, Eurofound, Comitetul Regiunilor sau think tank-ul britanic PRIAD.
Miruna Troncotă is lecturer and postdoctoral researcher in the Department of International Relations and European Studies of National University of Political Science and Public Administration (NUPSPA), with research interests cultivated in Europeanization, Black Sea Security and post-conflict reconstruction of the Western Balkans. 
Miruna Troncotă este lector universitar și cercetător postdoctoral în cadrul Departamentului de Relații Internaționale și Integrare Europeana al Școlii Naționale de Studii Politice și Administrative (SNSPA), cu interese de cercetare pe securitatea la Marea Neagră, europenizare, Politica de Extindere a UE și reconstrucția postconflict a Balcanilor de Vest.
In recent years, she combined academic research with actual experience in the field of European diplomacy. 
În ultimii ani, a îmbinat interesul pentru cercetarea academică cu experiența practică din domeniul diplomației.
As such, she graduated the National Program for Young Diplomats organized by the Romanian Ministry of Foreign Affairs and the Romanian Diplomatic Institute (2011), and worked as an intern Political officer for the Romanian Embassy in Sarajevo (2013) and the Delegation of the European Union in Prishtina. 
A absolvit Programul de Formare Diplomatică Inițială organizat de Ministerul Afacerilor Externe și Institutul Diplomatic Român (2011) și a realizat stagii de practică în Ambasada României la Sarajevo (2013), precum și în cadrul Serviciului European de Acțiune Externă, Delegația Uniunii Europene la Priștina (2014).
She published numerous scientific studies and her most recent publication is Post-conflict Europeanization and the war of Meanings. 
A publicat numeroase articole științifice și cea mai recentă pulicație este Post-conflict Europeanization and the war of Meanings.
EU Conditionality in Bosnia and Kosovo, Tritonic publishing house, 2016. 
EU Conditionality in Bosnia and Kosovo, publicată la Editura Tritonic în anul 2016.
Nicolae Toderaş holds a PhD in political science and is university lecturer at the Department of International Relations and European Integration, National School of Political Studies and Public Administration (NUPSPA). 
Nicolae Toderaș este lector universitar în cadrul Departamentului de Relații Internaționale și Integrare Europeană al Școlii Naționale de Studii Politice și Administrative (SNSPA).
Specialized in European Union policies and organizational evaluation, he is the coordinator of the European Documentation Centre in NUPSPA, and member of the Romanian Team Europe Network since 2012. 
Expert în politicile Uniunii Europene, precum și în evaluarea instituțiilor și organizațiilor, Nicolae Toderaș este membru al unor asociații profesionale din domeniul relațiilor internaționale și al studiilor europene, precum și din domeniul evaluării politicilor publice și a programelor.
Opportunities and Challenges 
Oportunități și provocări
Viorel-Nicolae Gaftea (coordinator) 
Viorel-Nicolae Gaftea (coordonator)
One of the key decisions taken by the European Union (EU) was the creation of the single market with the purpose of improving the member states' economies in times when the technological advancements gained momentum, contributing in this way to a better and a more efficient allocation of labour and financial resources. 
Una dintre deciziile cele mai importante ale Uniunii Europene (UE) a fost crearea Pieţei Unice cu scopul de a îmbunătăți economia statelor membre, în momentul în care avansul tehnologiei în economie lua un avânt deosebit, permițând o alocare mai bună și mai eficientă a resurselor de muncă și financiare.
Subsequently, the European Union has constantly updated the objective of developing the single market through general programs, through separate or sectoral initiatives, such as the digital single market (DSM). 
Ulterior, Uniunea Europeană a actualizat constant obiectivul de a dezvolta piața unică prin programe generale, prin inițiative separate sau sectoriale, cum ar fi piața unică digitală (PUD).
From this perspective, DSM is an opportunity to reduce the economic and social disparities for states whose European integration needs to be deepened, as is the case with Romania. 
Din această perspectivă, PUD constituie o oportunitate de recuperare accelerată a decalajelor economice și sociale pentru state a căror integrare europeană trebuie aprofundată, după cum este și cazul României.
The involvement of Romania in the digital single market should not only be an objective in itself, but a way of developing the national digital economy, especially in the context in which the DSM is being under construction rather than finding itself at a decisive stage. 
Participarea la PUD a țării noastre nu trebuie să constituie numai un obiectiv în sine, ci un mijloc de dezvoltare a economiei digitale naționale, mai ales în contextul în care PUD este mai degrabă în curs de realizare, decât într-o etapă decisivă.
It should also be noted that the DSM initiative is a top-down one, which may explain some delays in implementation among the member states, taking into account the pace of transposing the European legislation into the national one and the creation of the necessary frameworks for the development of the economy and society. 
De asemenea, trebuie ținut cont că inițiativa PUD este una de tip top-down, ceea ce poate explica unele întârzieri în implementare în rândul statelor membre, având în vedere momentele transpunerii în legislația națională a prevederilor europene, precum și crearea cadrelor necesare pentru dezvoltarea economiei și a societății.
In this respect, the present study aims to analyze the current situation of the digital sector in Romania, to assess the opportunities, challenges and trends regarding the consolidation of Romania's digital convergence and to present scenarios and recommendations regarding the transition to a digital economy and Romania's participation in the digital single market. 
În acest sens, prezentul studiu urmărește să analizeze situaţia actuală a sectorului digital din România, să evalueze oportunitățile, provocările și tendințele privind consolidarea convergenței digitale a României și să prezinte scenarii și recomandări legate de trecerea către o economie digitală, respectiv participarea României în piaţa unică digitală.
The hypotheses on which this paper relies on are built on the following triad: the need for synergic cooperation between the public, private, market and end-users of digital goods and services; the need for technological convergence and interoperability; the need for good governance and advanced integration. 
Ipotezele de la care pleacă lucrarea de față sunt construite pe triada dată de: nevoia de cooperare sinergică între sectorul public, privat, piețe și consumatorii finali de bunuri și servicii digitale; nevoia de convergență tehnologică și interoperabilitate; nevoia de bună guvernanță și integrare aprofundată.
The digital single market impacts the finance, banking, tourism, transport, stock exchange or the energy services and e-commerce market is gaining more and more coverage due to the free movement of goods, services, capital and people. 
Impactul pieței digitale asupra serviciilor financiare și bancare, turistice, de transport, bursiere sau ale pieței de energie și e-commerce capătă o acoperire tot mai largă în contextul liberei circulații a bunurilor, serviciilor, capitalului și persoanelor.
Nevertherless, an important role is played by some specific markets and commodity exchanges that will continue to work alongside the DSM, the e-commerce or other regulated markets. 
Un rol important îl joacă în spațiul digital piețele bursiere și bursele de mărfuri care vor continua să funcționeze în paralel cu PUD, sistemele de e-commerce sau alte piețe reglementate.
The Digital Single Market Strategy focuses on several key directions, like digital skills, industry and services digitalization, and cybsersecurity which are critical for the development of the digital economy. 
Strategia europeană pentru Piața Unică Digitală urmărește mai multe direcții principale: competențele digitale, digitalizarea industriei și a serviciilor, arii critice de politici pentru dezvoltarea economiei digitale și nevoia de a face față provocărilor cibernetice.
The idea of building a single and widespread digital economy is the main vision behind the DSM Strategy, representing also a valuable resource for economic growth, competitiveness, innovation, job creation and social progress. 
Tranziția spre o economie digitală constituie viziunea principală în cadrul strategiei menționate, care la rândul ei reprezintă o resursă pentru creștere economică, competitivitate, inovare, creare de locuri de muncă și progres social.
The DSM is indeed a major opportunity for Romania, but it entails certain economic and technical risks, strict regulations in terms of intellectual property protection, cybersecurity, identity protection, electronic payments, e-commerce, e-services, quality assurance, consumer protection, etc. Romania still lacks sustainable progress related to society, economy, education and digital services. 
Participarea României la piața unică digitală, o oportunitate pentru statul român, atrage după sine o expunere la unele riscuri comerciale și tehnice, la cerințe privind protecția proprietății intelectuale, la protecția împotriva atacurilor cibernetice și protecția identității electronice, inclusiv la cele privind efectuarea plăților și schimburilor de marfă sau servicii, respectiv asigurarea calității.
For Romania, these issues are of particular importance, as significant disparities shall be recovered. 
Pentru România, aceste aspecte au o importanță deosebită, deoarece trebuie recuperate decalaje semnificative.
Bearing in mind the study's complexity and the existing interdependencies between different aspects of digitization, the methodology comprises several research methods with intermediate research steps and specific work techniques adapted to the theme. 
S-a urmărit analiza elementelor și factorilor de context, convergență și decalaje, versus oportunități, provocări și tendințe pentru elaborarea unor scenarii, care să acopere cu impactul acestora o integrare eficientă și benefică reciproc a României în piaţa unică digitală.
The SWOT, the Delphi method, the brainstorming, the scenario technique, the direct and indirect observation method, and the bibliographic study method are used step-by-step to draft the content. 
Sistemul de relații și condiționări este reprezentat de parcursul logic de la contextul general generator de oportunități și provocări spre convergență digitală în vederea eliminării decalajelor și evaluarea tendințelor de evoluție prin scenarii.
The team of authors focused on analysing the elements and factors related to the digital context, convergence and disparities versus the foreopportunities, challenges and trends to draft scenarios regarding Romania's integration in the European DSM. 
Concluziile analizei SWOT a sectorului digital din România, adoptate în prezentul studiu, se rezumă la rezultatele cercetării efectuate de autori și la observațiile în context cu subiectul studiului.
Defining work concepts, understanding of the digital and technological convergence, the market or industry have been discussed to address the highly diverse needs of DSM. 
Acestea au fost întemeiate pe analizele din Strategia Agenda Digitală 2020 pentru România, Planul NGN și Strategia Academiei Române, dar și alte strategii.
The description of the scenario approach methodology explains that it is intended to build a logical suite of events based on the present situation so as to be able to predict the future evolution of an event, the potential critical points, including possible evolutionary alternatives. 
Concluziile sunt sintetizate într-un mix de particularități și contradicții pentru România: viteze mari de acces la internet (în mediul urban), dar penetrare slabă a internetului la nivel național (mai ales în mediul rural); bază largă de specialiști autohtoni, dar piață dominată de firme TIC străine; economie în creștere, dar servicii insuficient dezvoltate, inclusiv de digitalizare.
As for the structure envisaged, the first phase of the research covered mainly primary desk research, while the second phase comprised applied advanced research, where our team members covered complementary research areas according to their expertise. 
Definirea conceptelor de lucru, înțelegerea convergenței digitale, a convergenţei tehnologice și a pieţei sau industriei au fost discutate pentru a răspunde nevoilor extrem de diversificate ale PUD.
In the third phase we have drafted and delivered the preliminary study to the contractor and the beneficiaries, while collecting and discussing their remarks and proposals, which were integrated in the current version later on during the fourth phase of the research. 
Metodologia de abordare a scenariilor explică faptul că prin descrierea de scenarii se urmăreşte construirea unei suite logice de evenimente plecând de la situaţia prezentă, astfel încât să se poată anticipa evoluţia viitoare a unui eveniment, punctele critice potenţiale, inclusiv eventualele alternative de evoluţie.
With regard to chapter breakdown, the first one is devoted to assessing the digital sector in Romania. 
În ceea ce privește repartizarea pe capitole, primul este dedicat evaluării sectorului digital din România.
Romania's position in the global hierarchy of competitiveness, as well as in the DESI composite index, shows that the ICT sector must have a more consistent contribution to the socio-economic development of the country. 
Poziţia României în ierarhia mondială a competitivităţii, precum și în indicatorul compozit DESI arată că sectorul TIC trebuie să aducă un aport mai important la dezvoltarea socio-economică.
A single digital market in which the free movement of people, products, services and capital is assured, which can be accessed without interruptions, which allows the pursue of online activities under conditions of fair competition, with a high level of security, is the main objective at the European level. 
O piață unică digitală în care se asigură libera circulație a persoanelor, a produselor, a serviciilor și a capitalului, care poate fi accesată fără întrerupere, care permite desfășurarea de activități online în condiții de concurență loială, la un nivel ridicat de securitate, este principalul obiectiv la nivel european.