natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this respect, the recognition of intellectual property, creativity valuation and inclusion of intangible capital in the assessment of funding criteria would be a much needed step forward. 
În acest sens, recunoașterea proprietății intelectuale, valorizarea creativității și includerea capitalului imaterial în procesul de acordare a finanțărilor sunt elemente necesare.
The second direction consists of the shift from national to local and global in strengthening the cultural competitive environment by considering the following: 
A doua direcţie este trecerea de la național la local și global în consolidarea mediului competitiv cultural prin:
The consolidation of cultural management at local level is conducive to encouraging the sector projects thanks to the cultural value they bring to society: cultural revitalization of depressed areas; introducing cultural traditions to the chain of value creation; reviving crafts and local image; preservation of heritage, intellectual, artistic or industrial; 
consolidarea unui management cultural local care să conducă la încurajarea unor proiecte ale sectorului prin valoarea culturală pe care o aduc în societate: revitalizarea prin cultură a zonelor în declin; introducerea în circuitul valorii a unor tradiţii culturale; revitalizarea meșteșugurilor; formarea unei imagini a locului; conservarea unor moşteniri intelectuale, artistice sau industriale;
Support mechanisms actually work in the logic of being connected as close as possible to the center of gravity or interest for innovation and thematic directions, and this is done globally rather than nationally most of the time; 
mecanismele de sprijin funcționează efectiv în logica plasării cât mai aproape de centrul de gravitate sau de interes pentru inovare şi direcţii tematice de activitate, iar acesta nu se află de cele mai multe ori în plan național, ci global;
The affirmation of belonging to different segments of the global creative pursuits becomes attractive for international recognition; 
afirmarea apartenenței la diferite segmente de preocupări globale creative devine o zonă atractivă pentru recunoașterea internațională;
CCS policy is ultimately a component of soft-power policy, part of a national strategy for public and cultural diplomacy (on the long and medium term). 
politica SCC este, în cele din urmă, o componentă a politicii de soft-power, componentă a unei strategii naţionale de diplomaţie publică şi culturală (pe termen lung şi mediu).
The solution to overcome the trap of a vicious circle - the lack of economic resources obstructions creative sectors, and this handicap provides limited resources for growth - may consist of continuous orientation towards strengthening basic ingredients of growth, education, highly skilled resources, and cultural entrepreneurship by: 
Soluţia de a depăşi capcana unui cerc vicios - lipsa resurselor economice împiedică avansul sectoarelor creative, iar acest handicap oferă resurse limitate de creștere - este orientarea continuă către consolidarea elementelor de bază ale oricărei creșteri, educație, resurse de vârf și antreprenoriat cultural prin:
Adding to the labor market skills needed for an improved positioning on global value chains; 
adăugarea pe piața muncii de competenţe care lipsesc pentru situarea mai bună pe lanţul internaţional de valoare;
Attracting to the labor market skills that were not formed primarily with a view to culturally entrepreneurial vocations (e.g. artists, artisans, researchers in science and technology, economists). 
atragerea pe piața muncii de competenţe care nu au fost formate în primul rând în lumina unei vocaţii antreprenorial-artistice (de ex.: artiști, artizani, cercetători în știință și tehnologie, economiști).
In formulating a final conclusion, we can say that these lines of action may lead gradually to shaping initiatives of global resonance, which would mark the symbolic transition from the status of a country with a creative population, but insufficiently attractive to creative people, to a country with a recognized position on the map of global cultural production. 
În formularea unei concluzii, putem spune că aceste direcții de acțiune conduc gradual la conturarea unor inițiative, cu rezonanță în plan internațional, care ar marca simbolic trecerea de la statutul unei țări cu populație creativă, dar insuficient de atractivă pentru creativi, către o țară cu o poziție recunoscută pe harta producției culturale globale.
We draw attention subsequently to a set of three possible initiatives through which we can achieve that goal in the foreseeable future. 
Îndreptăm atenţia către un set de trei posibile iniţiative prin intermediul cărora să putem atinge acel deziderat în viitorul apropiat.
One way of action is the cultural component of the program of Romania as holder of the Presidency of the Council of the EU from July to December 2019. 
În primul rând, una dintre căi o reprezintă componenta culturală a programului României ca deținătoare a Președinției Consiliului Uniunii Europene în perioada iulie - decembrie 2019.
The context is particularly favorable. 
Contextul este în mod particular favorabil.
By that time, the Romanian Cultural Institute's 2016-2019 project will be finalized, which can be also timing from the perspective of completing the process of adjustment to and the start of a different positioning at global level. 
La acea dată, se va fi finalizat Proiectul 2016-2019 al ICR, ceea ce poate reprezenta de asemenea finalizarea etapei de acomodare și lansare către noua perspectivă.
On the other hand, the European Union will be in full process of strategic planning for the period post-2020. 
Pe de altă parte, după acea dată, Uniunea Europeană se va afla în plin proces de planificare strategică a perioadei post-2020.
The following two initiatives are naturally circumscribed to the European Union Council's call to outline “a comprehensive strategic approach to boost competitiveness and development of cultural and creative industries.” 
Următoarele două inițiative se circumscriu în mod firesc apelului Consiliului Uniunii Europene de a contura „o abordare strategică cuprinzătoare pentru a stimula competitivitatea și dezvoltarea industriilor culturale și creative”.
The Council remarks at the EU level, and this study confirms for the example of Romania, that CCS are integrated in the programming documents in a manner that continues to individualize them rather than to highlight the manner in which they can contribute as effective resources to the creation of market value. 
Consiliul remarcă la nivelul UE, iar acest studiu a confirmat pe exemplul României, că SCC sunt integrate în documentele programatice într-o manieră care continuă să le individualizeze mai degrabă decât să pună în lumină maniera în care pot contribui ca resurse efective în formarea valorii pe piață.
There is a need, therefore, that should be capitalized by the Romanian authorities into the establishment of a working group on developing new methodologies to measure cultural and creative crossovers to other industries in order to better capture their innovative input, and understand their wider impact to economy and innovation. 
Este loc, prin urmare, pentru ca autoritățile române să conducă la înființarea unui grup de lucru cu privire la dezvoltarea unor metodologii de măsurare a interacțiunilor culturale și creative în raport cu alte industrii pentru a reda mai bine contribuția lor inovatoare și pentru a înțelege impactul mai larg al acestora în economie și inovare.
Economic planning, competitive market positioning, business strategy, should be all taken to account for the manner in which creative resources are important for their success. 
Planificarea economică, poziționarea competitivă pe piețe, strategiile de afaceri, sunt toate condiționate de maniera în care iau în calcul resursele creative.
Council conclusions on cultural and creative crossovers to stimulate innovation, economic sustainability and social inclusion (2015/C 172/04) available online athttp://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:52015XG0527(03)&from=EN ] 
Concluziile Consiliului privind interacțiunile culturale și creative pentru stimularea inovării, a sustenabilității economice și a incluziunii sociale (2015/C 172/04) disponibil online la adresa http://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/PDF/?uri=CELEX:52015XG0527(03)&from=RO.]
The private sector in turn must become an active initiator of directions to transform the creative environment. 
Mediul privat trebuie să devină la rândul lui inițiator activ al direcțiilor care să transforme mediul creativ.
There is an already well-established expertise at the EU level in best practices for creating creative partnerships - institutional forms that help to transfer cultural assets into traditional sectors of the economy. 
Există deja la nivelul UE o expertiză bine consolidată în bune practici pentru dezvoltarea parteneriatelor creative - forme instituționale care ajută la transferul activelor culturale în sectoarele tradiționale ale economiei.
The role of companies or entrepreneurs can be highlighted by actions to promote cultural and creative clusters and networks at regional level in order “to boost cultural and creative exports and improve access to new markets.” 
Rolul firmelor sau întreprinzătorilor poate fi pus în valoare prin acțiuni de promovare a clusterelor și rețelelor culturale și creative intersectoriale la nivel regional cu scopul ”de a stimula exporturile culturale și creative și de a îmbunătăți accesul la noi piețe”.
The road ahead has been opened up in several directions: see for example the efforts of capitalizing intangible heritage in the Balkans; the project dedicated to cultural marketing again in the Balkans, or the integration of research in nuclear physics in Măgurele in an area of science, Laser Valley, with links to proximate similar centers in Bulgaria. 
Drumul a fost deschis în mai multe direcții: vezi, de exemplu, valorificarea patrimoniului imaterial în zona Balcanilor sau integrarea cercetării în domeniul fizicii nucleare de la Măgurele într-o zonă a științei, Laser Valley, care să acopere centre similare proxime din Bulgaria.
All these projects show that it is possible to aim towards a European coordination of cultural initiatives. 
Toate aceste proiecte arată că este posibil să țintim către un loc european de coordonare a inițiativelor culturale.
But, being in resonance with European or global values is a great asset that becomes viable only through an institutional mechanism capable of overcoming the present circumstantial handicap. 
Dar, a fi în rezonanță cu mișcarea de idei europeană este un mare atu care devine viabil doar printr-un mecanism instituțional capabil să depășească handicapul circumstanțial.
Study No. 4 
Studiul nr. 4
The Juncker Commission Investment Plan and its potential impact on the Romanian economy 
Planul de investiţii al Comisiei Juncker şi potenţialul impact asupra economiei româneşti
Lucian Liviu Albu (coordinator) 
Lucian Liviu Albu (coordonator)
He participated as as partner or coordinator of national research teams in more than 30 international research projects and in more than 40 national projects. 
A participat ca partener sau coordonator de echipe de cercetare la mai mult de 30 de proiecte internaţionale şi la mai mult de 40 de proiecte naţionale.
He holds bachelor degrees in both International Business and Economics and Finance and a Master's degree in International Business Management. 
Este licențiat atât în Economie și Afaceri Internaționale, cât și în Finanțe și deține o diplomă de master în Managementul Afacerilor Internaționale.
He obtained his PhD. degree in 2013 with a thesis on Credit Risk Assessment in Central and Eastern Europe, which represents his main field of interest and expertise. 
A obținut titlul de doctor în anul 2013 cu teza „Evaluarea riscului de credit în Europa Centrală și de Est”, care reprezintă principalul său domeniu de interes și de expertiză.
His experience includes five years of teaching activity in the Bucharest University of Economic Studies, Department of International Business and Economics, teaching seminars and lectures on the following subjects: 
Experiența sa include cinci ani de activitate didactică în cadrul Academiei de Studii Economice București, Facultatea de Relații Economice Internaționale, susținând seminarii şi cursuri ȋn următoarele domenii:
Risk Management, International Financial Markets, International Investments, International Business Environment, International Negotiation, and Foreign Trade Techniques. 
Managementul riscului, Piețe financiare internaționale, Investiții internaționale, Mediul internațional de afaceri, Negociere internațională, Tehnica operațiunilor de comerț exterior.
Oana Cristina Popovici is scientific researcher at the Institute for Economic Forecasting, the Romanian Academy. 
Oana Cristina Popovici este cercetător științific în cadrul Institutului de Prognoză Economică, Academia Română.
She obtained her PhD degree in 2013 with a thesis on “Foreign direct investments analysis in the new European Union member states”, in the field of International Economics and Business. 
A obținut titlul de doctor în anul 2013, cu lucrarea „Analiza investițiilor străine directe în noile state membre ale Uniunii Europene”, în domeniul Economie și Afaceri Internaționale.
She continued her research with the postdoctoral studies, completed in September 2015 with a study on “The impact of international competitiveness on foreign direct investments”. 
A continuat aprofundarea temei prin studiile postdoctorale urmate la Academia de Studii Economice din București, încheiate în septembrie 2015 cu o cercetare asupra „Impactului competitivității internaționale asupra investițiilor străine directe”.
Currently, she is Invited Professor at the Faculty of International Economic Relations. 
În prezent este cadru didactic asociat la Facultatea de Relații Economice Internaționale.
Her main topics of interest are: foreign direct investments, public policies, economic competitiveness and European economics. 
Principalele teme de interes vizează investițiile străine directe, politicile publice, competitivitatea economică, economia europeană.
Daniel Ștefan Belingher is since 2015 Research Assistant at the Institute for Economic Forecasting of the Romanian Academy. 
Daniel Ștefan Belingher este asistent de cercetare la Institutul de Prognoză Economică al Academiei Române din anul 2014.
His main research fields are: crisis theory, macroeconomics politics and quantitative modelling (econometric techniques and fuzzy models). 
Principalele sale domenii de cercetare sunt: teoria crizelor, politicile macroeconomice și modelarea cantitativă (tehnici econometrice și modele fuzzy).
He has a degree in economics and also has a Master degree in European Economy with the Faculty of Economics at the Bucharest University of Economic Studies in Bucharest, Romania. 
Este licențiat în Economie și deține o diplomă de master în Economie Europeană, obținută la Facultatea de Economie din cadrul ASE București.
He obtained the Doctor degree at the end of 2013 at the same University, with the Ph.D. Thesis “The Coherence of Macroeconomic Politics under Crisis conditions”. 
A obținut titlul de doctor la finalul anului 2013, în cadrul aceleiași instituții, cu teza „Coerența politicilor macroeconomice în condiții de criză”.
The main objective of this study is to identify the potential impact of the Investment Plan on the Romanian economy and to formulate a series of public policy recommendations, in order to optimize the functioning of the European Fund for Strategic Investments (EFSI) in Romania and to maximize the impact of the investments on the economic growth of our country. 
Obiectivul principal al acestui studiu îl reprezintă identificarea potențialului impact al planului de investiții asupra economiei românești și realizarea de recomandări de politică publică atât pentru a optimiza funcționarea Fondului European de Investiții Strategice (FEIS) în România, cât și pentru a potența impactul investițiilor asupra creșterii economice în țara noastră.
The research is structured in six sections, grouped in two main parts. 
Am structurat problematica prezentată mai sus în șase secțiuni, grupate în două părți esențiale.
The first part of this study analyses the Investment Plan's implementation, its functional mechanism and its main characteristics compared to other financing sources. 
În prima parte a acestui studiu am analizat modul de implementare al planului de investiții și mecanismul de funcționare al acestuia, precum și caracteristicile care îl definesc în raport cu alte surse de finanțare.
The second part focuses on the Romanian economy analysis, and here we have emphasized the Juncker's plan implications and the required public policy measures. 
Cea de-a doua parte este centrată pe analiza cadrului economiei românești, unde am accentuat principalele implicații generate de planul Juncker și măsurile de politică publică necesare.
Part I. Juncker's Commission Investment Plan, EFSI's functioning and the differences between The Plan and the traditional financing sources 
Partea I. Planul de investiții al comisiei Juncker, modul de funcționare al FEIS și diferențe față de sursele tradiționale de finanțare
In this context, the aim of the plan is to mobilize investments up to 315 billion Euro, from public and private sources, based on EU's warranty of 21 billion Euro, in order to relaunch the economic growth and to support the investments made to the real economy. 
În acest context, scopul planului este de a mobiliza investiții de până la 315 mld. euro din surse publice și private, pe baza garanției UE de 21 mld. euro, pentru a contribui la relansarea economică și la crearea de locuri de muncă prin sprijinirea investițiilor în economia reală.
In this way the necessities of the economy will be covered in the long run, and the growth of the competiveness will be stimulated. 
În acest fel, vor fi acoperite nevoile economiei pe termen lung și va fi stimulată creșterea competitivității.
The investment plan is based on three main pillars: 
Planul de investiții este structurat pe trei piloni:
Mobilizing finance for investments in EU strategic sectors and increasing the access to financing for SMEs and for medium-size companies with less than 3000 employees. 
Mobilizarea finanțării pentru investiții în domeniile strategice la nivelul UE și pentru a crește accesul la finanțare a IMM-urilor și a companiilor cu capitalizare medie cu până la 3.000 de angajați.
The financing is mainly given through EFSI, the new fund created at EU's level, which aims investments with higher risk level, for which the access to financing is either reduced, either not available. 
Finanțarea este acordată în principal prin FEIS, fondul creat la nivelul UE, care vizează obiectivele de investiții cu un nivel de risc mai ridicat, pentru care accesul la finanțare este redus sau nu este disponibil.
At EFSI's foundation lies the 21 billion Euro warranty given by the EU and EIB. 
La baza FEIS se află garanția de 21 mld. euro, furnizată de UE și BEI.
The European Commission estimates a leverage effect of the fund of 1:15, this meaning that a Euro granted through this warranty should generate 15 euro of investments in the real economy. 
Comisia Europeană estimează că efectul multiplicator al fondului este de 1:15, adică un euro oferit prin această garanție ar trebui să genereze 15 euro investiții în economia reală.
SMEs and small enterprises with medium capitalization are financed through European Investment Fund (EIF). 
IMM-urile și întreprinderile mici cu capitalizare medie beneficiază de finanțare sau garantare prin Fondului European de Investiții (FEI).
Also, at the end of 2015, the European Investment Project Portal (EIPP) is planned to be launched which will enable the online submission of the investments project, asking EFSI financing. 
În plus, la sfârșitul anului 2015 va fi lansat Portalul European de Proiecte de Investiții (PEPI), care permite depunerea proiectelor de investiții online de către orice entitate care dorește finanțare prin FEIS.
Improving the investment environment in the whole Union, by adopting measures that will be applied at a Community level (e.g. Digital Single Market, Energy Union, Capital Markets Union and improving the financial markets regulations, the economic governance and the business environment in the EU) and also, for each member state (insuring clearness, predictability and stability of the legislative framework and improving the quality of institutions). 
Îmbunătățirea mediului investițional la nivelul întregii UE prin măsuri care vor fi aplicate atât la nivel comunitar (constituirea Pieței Unice Digitale, a Uniunii Energetice și a Uniunii Piețelor de Capital și îmbunătățirea reglementărilor pe piețele financiare, a guvernanței economice și a condițiilor de derulare a afacerilor la nivelul UE), cât și la nivelul fiecărui stat membru (asigurarea clarității, predictibilității și stabilității cadrului legislativ și îmbunătățirea calității instituțiilor).
Member states have the possibility to contribute to EFSI either directly, or through National Promotional Banks, with the opportunity that these contributions are not taken into consideration in debt calculation and thus do not add pressure on the national budgets. 
Statele membre au posibilitatea de a contribui la FEIS fie în mod direct, fie prin băncile naționale de promovare, cu oportunitatea ca aceste contribuții să nu fie luate în calculul datoriei publice și să nu tensioneze bugetele naționale.
By September 2015, nine member states decided to support EFSI through a contribution of 43.3 billion Euro. 
Până în septembrie 2015, nouă state membre au luat decizia de a sprijini FEIS printr-o contribuție totală de 43,3 mld. euro.
Firstly, EFSI addresses the same fields that may be financed through European structural and investment funds or EIB, but targets the projects with a higher degree of risk that would have not been financed in normal conditions and the projects that are facing market malfunctions - they cannot access financing from other sources. 
Comparația cu sursele tradiționale de finanțare, reprezentate de fondurile structurale și de investiții europene și de finanțarea pusă la dispoziție prin BEI, a scos în evidență caracteristicile FEIS și necesitatea acestuia pentru economia românească, confruntată cu nevoile care se doresc a fi acoperite de acest fond.
This way, major projects, such as transport and energetic infrastructure, can benefit by EU's warranty through EFSI. 
În această manieră pot beneficia de garanția UE prin FEIS și proiecte de dimensiune mari, precum cele de infrastructură de transport și energetică.
Secondly, EFSI does not have to be managed by each member state; therefore, Romania does not need a new institutional entity, but only to improve the existing ones or to adapt and modernize the legislation. 
În al doilea rând, FEIS nu impune gestionarea mecanismului de către fiecare stat membru, prin urmare România nu are nevoie de o structură instituțională nouă, ci de îmbunătățirea celor deja existente sau de adaptarea și modernizarea legislației.
In accessing the financing, an important role is held by the National Promotional Bank, which is capable of channelling the investments to the fields where they are needed the most. 
Devine important în accesul la finanțare rolul pe care îl joacă banca națională de promovare, capabilă să canalizeze investițiile în domeniile în care acestea sunt cele mai necesare.
Hence, the task of the member states is to implement an attractive environment for business and investments, to adopt a legislative framework so that the public-private partnership can become functional, having the role of supporting the private investments initiatives, and to have a National Promotional Bank and to launch investment platforms. 
Prin urmare, rolul statelor membre este de a implementa un cadru atractiv pentru derularea afacerilor și a investițiilor, a unei legislații corespunzătoare pentru ca parteneriatele public-private să fie funcționale cu scopul de a sprijini inițiativele private de investiții, de a avea o bancă națională de promovare și de a lansa platforme de investiții.