natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Immigrants after 2000, that modified substantially the proportion of foreign population in UK, contributed more on taxes than they received benefits. 
Imigranţii după anul 2000, care au modificat substanţial ponderea populaţiei străine în Regatul Unit, au contribuit mult mai mult la impozite decât au primit beneficii.
Moreover, through the contribution to fixed cost of public expenditure (which represents 23% of total public expenditure), mobile workers have reduced the financial burden of fixed compulsory public contributions for nationals (Dustman C., Frattini, T, 2013, p 29-30). 
Mai mult, prin contribuţia la costul fix al cheltuielilor publice (care reprezintă 23% din totalul cheltuielilor publice), lucrătorii mobili au redus povara financiară a contribuţiilor publice fixe obligatorii pentru localnici (Dustman C., Frattini, T, 2013, p 29-30).
Nowadays, the viability of the current model of economic migration management is increasingly put into question, especially in terms of employment needs for the next decade, given the demographic decline and the expectations of post-crisis growth. 
În prezent se pune tot mai des sub semnul întrebării viabilitatea modelului actual de gestionare a migraţiei economice, cu deosebire din perspectiva necesarului de ocupare pentru următorul deceniu, în condiţiile declinului demografic şi al aşteptărilor de creştere economică post-criză.
Last legislative measures and institutional developments define worker mobility within the EU region as a necessary and viable mechanism to reduce imbalances and to reconsider the efficiency of a unique European labour market. 
Ultimele măsuri legislative şi de dezvoltare instituţională definesc mobilitatea lucrătorilor în spaţiul UE ca un mecanism necesar şi viabil pentru reducerea dezechilibrelor şi reconsiderarea eficienţei pieţei unice a muncii.
Romania, along with other EU Member States, is experiencing the phenomenon of labour mobility towards the countries with stronger economies of the region, not only in search of income and better working conditions. 
România, alături de alte state membre ale UE, se confruntă cu fenomenul mobilităţii pentru muncă spre ţările cu economii mai puternice ale zonei, dar nu numai, în căutare de venituri şi condiţii de muncă mai bune.
In 2010, Romanian migrants represented about 5.5 % of all migrants in the OECD area with a temperate dynamic during the crisis (OECD 2012 p 47). 
Migranţii români reprezentau în 2010 cca 5,5% din totalul migranţilor din spaţiul OCDE, cu o dinamică mai temperată în perioada crizei (OCDE 2012, p 47).
Unfortunately this outflow of labour resources is not coming from the unemployed or inactive working age population but mainly from the employed population, emphasizing structural deficits at national level. 
Din păcate, acest flux de resurse de muncă, in cea mai mare parte, nu provine din rândul şomerilor sau a populaţiei în vârsta de muncă inactive, ci din rândul celor ocupaţi, accentuând deficitele structurale la nivel naţional.
These outflows are associated with the decrease of mean labour productivity and with the movement of a higher proportion of young graduates - countries with stronger economies prefer higher educated young people or highly qualified specialists, medium qualified persons with experience in domains with deficit of personnel - medicine, IT etc. The flows of low-skilled migrants decrease in intensity and level and their demand on medium and long term is decreasing and became more restrictive on the range of occupations of interest in economically developed countries. 
Aceste ieşiri de forţă de muncă se asociază cu reducerea productivităţii medii a muncii şi cu plecarea în proporţie mai însemnată ca până acum a tinerilor absolvenţi - ţările cu economii mai puternice preferă tineri cu pregătire superioară sau specialişti înalt calificaţi, personal mediu calificat cu experienţă în domenii deficitare - medicină, IT etc. Fluxurile de migranţi slab calificaţi se reduc ca nivel şi intensitate, iar cererea acestora pe termen mediu şi lung este în scădere, şi tot mai restrictivă pe paleta profesiilor şi meseriilor de interes în ţările mai dezvoltate economic.
The period of transition of up to 7 years of restricting the movements of Romanian workers in EU space has been applied differently by country, from no restriction to annual contingents and narrow specializations or for people with a well-defined level of training, in most cases above average. 
Perioada de tranzit de până la 7 ani de restricţionare a circulaţiei lucrătorilor români în spaţiul UE s-a aplicat diferenţiat pe ţări, de la a nu impune nici o restrictie până la contigentări anuale şi pe specializări înguste sau pentru persoane cu un nivel de pregătire bine definit, în cele mai multe cazuri, peste medie.
The abandonment of these restrictions was made differently and gradually by each country, primarily determined by the labour demand and structural deficits on destination labour markets. 
Renunţarea la aceste restricţii s-a făcut treptat şi diferit, fiind determinate în primul rând de cererea de forţă de muncă şi de deficitele structurale pe pieţele de destinaţie.
With the agreement of the European Commission, the Member States that did not impose or waived the application of transitional measures might impose transitional measures concerning freedom of movement for work for Romanian citizens, based on the safeguard clause, which allowed them the (re)introduction of restrictions, in fully justified cases. 
Cu acordul Comisiei Europene, statele membre care nu au impus sau care au renunţat la aplicarea măsurilor tranzitorii, pot impune măsuri tranzitorii privind libertatea de circulaţie în scop de muncă pentru cetăţenii români, pe baza clauzei de salvgardare, prin care li se permite (re)introducerea de restricţii, în cazuri bine justificate.
Such a case is Spain, which due to the large imbalances in the labour market during the crisis, claimed in July 2011 the restriction of movement for Romanian workers, demand approved by the EC's decision on August 11, 2011. 
Un asemenea caz este cel al Spaniei care, datorită dezechilibrelor importante înregistrate pe piaţa muncii în perioada crizei, a solicitat în iulie 2011, restricţionarea circulaţiei lucrătorilor mobili români, solicitare aprobată prin decizia CE în 11 august 2011.
The special conditions invoked were: unemployment rate of over 20% associated with a low trend of economic recovering after the crisis. 
Condiţiile speciale invocate au fost o rată a şomajului de peste 20%, asociată cu un trend redus de revigorare economică după criză.
The restrictions against Romanian workers access to the labour markets of the European Union Member States, imposed during the transition period, irrevocably cease to apply on December 31, 2013, respectively for the following countries: 
Restricţiile privind accesul pe pieţele muncii din statele membre al UE, impuse în perioada de tranziţie, pentru lucrătorii români vor înceta să se aplice în mod irevocabil la 31 decembrie 2013, respectiv pentru ţările:
Austria; Belgium; France; Germany; Luxembourg; Malta; Netherlands; Spain and UK. 
Austria Belgia, Franţa, Germania, Luxemburg, Malta, Olanda, Spania şi Regatul Unit.
These restrictions were applied only to employees and not to other categories of employed population as self-employed. 
Aceste restricţii s-au aplicat doar salariaţilor şi nu altor categorii de populaţie ocupată precum angajaţii pe cont propriu.
Although the law explicitly provides the non-discrimination on the labour market for mobile workers, there are a number of "barriers" that limit: the access to some jobs; the career advancement; the compensation equivalent to natives; the working conditions; the working hours etc. 
Deşi cadrul legislativ prevede explicit nediscriminarea pe piaţa muncii pentru lucrătorii mobili, există o serie de “bariere” care limitează: accesul în unele locuri de muncă, avansul în carieră, remunerarea echivalentă, conditiile de muncă, durata muncii etc.
Although much has been said of the win-win effect of short-term labour movement, because on large scale, temporary mobility is defined by the multiplication of the periods of employment with a tendency to entrench, for the country of origin, the labour mobility for local business environment has rather negative than positive effects (Vasile, V., 2013). 
Deşi s-a vorbit mult de efectul win-win al circulaţiei pentru muncă pe termen scurt, deoarece, în proporţii însemnate, mobilitatea temporară se defineşte prin multiplicarea unor perioade de ocupare cu tendinţă de permanentizare, din perspectiva ţării de origine, mobilitatea forţei de muncă pentru mediul de afaceri local are efecte mai degrabă negative decât pozitive (Vasile, V., 2013).
Finally, it is necessary to highlight the fact that, according to available data, the mobility during the post-accession period was more temperate than initial estimates, compared with inflows from countries outside the EU -27. 
În fine, se impune a evidenţia faptul că, potrivit datelor disponibile, mobilitatea persoanelor în perioada post aderare a fost mult mai temperată decât estimările iniţiale, comparativ cu intrările din ţări din afara UE-27.
According to the reports of the Commission (EC, 2011, ESDE), in 2010, the stock of EU-12 population that lived outside national borders, in another Member State, represented less than 1% of total population of EU27, compared to migrants from outside the EU 27, whose proportion was about 4%. 
Potrivit rapoartelor Comisiei (CE, 2011, ESDE), în 2010, stocul de populaţie din UE-12 ce traia în afara graniţelor naţionale, în alt stat membru reprezenta puţin peste 1% din totalul populaţiei UE27, faţă de migranţii din afara UE 27 a căror proporţie era de cca 4%.
Residents from Romania and Bulgaria who live in EU-25 are only 0.6 % of the population of these countries and moreover, the recent flows of people in these countries have played a minor role on the destination countries labour markets during the crisis, difficult problems being generated by the financial and economic crisis and labour market structural problems (EC, 2011, IP/11/1336). 
Rezidenţii din România şi Bulgaria care traiesc în UE 25 reprezintă doar 0,6% din totalul populaţiei acestor ţări, în plus, fluxurile recente de populaţie din aceste ţări au jucat un rol minor pe piaţa muncii ţărilor de destinaţie în perioada de criză, problemele dificile fiind generate de criza financiară şi economică şi de problemele structurale de pe piaţa muncii (EC, 2011 IP/11/1336).
It is significant to note that after May 1, 2011 when the period of restrictions on the free movement of workers from the EU-10 ended, mobile workflows were much lower than the estimates of experts and without significant pressures on the host domestic markets, confronted simultaneously with the crisis effects: high unemployment and a contraction of economic activity. 
Este semnificativ de semnalat că, după 1 mai 2011 când s-a încheiat perioada restricţiilor privind libera circulaţie a lucrătorilor din UE-10, fluxurile de lucrărori mobili au fost mult mai reduse decât estimările experţilor şi fără să exercite presiuni semnificative la nivelul pieţelor naţionale (gazdă), confruntate în acelaşi timp şi cu efectele crizei printr-un şomaj ridicat şi o contracţie a activităţii economice.
It should be mentioned that the Romanians migration trend continued (even though much diminished in volume). 
Este de menţionat faptul că, in aceeaşi perioadă, trendul mobilităţii economice a lucrătorilor români a continuat (deşi mult diminuat ca volum).
In particular, even if the advent of new jobs in the EU will stagnate over the next decade is expected to increase the demand for highly skilled migrants and to decrease the demand for low-skilled by more than 20% (CEDEFOP, 2010). 
În particular, chiar şi în condiţiile în care apariţia de noi locuri de muncă în UE va stagna în următorul deceniu, se estimează o creştere a cererii de migranţi înalt calificaţi şi o reducere a celor slab calificaţi cu mai mult de 20% (CEDEFOP, 2010) .
It presents the current limitations arising from the structure of the survey and highlights the possibility of a multiannual analysis by presenting the situation of temporary movement of Romanian workers for work during the period 2004-2012 (the maximum time interval of available data). 
Se prezintă limitele actuale generate de structura anchetei şi se evidenţiază posibilităţile de analiză multianuală, prin prezentarea situaţiei circulaţiei temporare a lucrătorilor români în scop de muncă, în perioada 2004-2012 (intervalul maxim al datelor disponibile).
After a review of the latest estimates of labour mobility, made by independent experts or European Commission reports, the prospects of evolutions of stocks and flows of migrant workers from Romania, post January 1, 2014, are presented by using different estimation techniques. 
După o trecere în revistă a celor mai noi estimări ale mobilităţii lucrătorilor realizate de specialişti sau în rapoartele Comisiei Europene se prezintă perspectivele de evoluţie a fluxurilor şi stocurilor de lucrători migranţi din România în perioada post 1 ianuarie 2014, folosind diferiţi parametri şi tehnici de estimare.
There are identified possible solutions for properly managing labour mobility in favour of Romanian human resources and from national labour market perspective. 
Se identifică posibile soluţii pentru gestionarea adecvată a mobilităţii pentru muncă, în avantajul resurselor de muncă din România şi din perspectiva pieţei muncii naţionale.
After making observations and assessing quantitative and qualitative changes, the study formulates suggestions and recommendations for change and improvement of legal and institutional framework at national level, towards a more efficient management of the phenomenon of free movement of workers as an effect of actual trends of the mobility of Romanian workers in the EU region. 
De la observaţii şi aprecieri cantitative şi calitative se trece la sugestii şi recomandări de modificare şi îmbunătăţire a cadrului legislativ şi instituţional la nivel naţional, în vederea unei gestionări cât mai eficiente a fenomenului liberei circulaţii a lucrătorilor, ca efect al tendinţelor deja relevate de mobilitate a lucrătorilor români în spaţiul UE.
The structure of the study and methodological aspects 
Structura studiului şi aspecte metodologice
The study is conducted in a multidisciplinary style, legal and socio-economic, and uses statistical, mathematical, modern and selective tools and it is based on a multidimensional analysis of available information, focusing on identifying the effects/impact on short, medium and long term, to support the sustainability of proposals and recommendations for Romania. 
Studiul este realizat într-o abordare multidisciplinară, juridică şi socio-economică şi utilizează un instrumentar statistico-matematic modern, selectiv şi bazat pe analiza multidimensională a informaţiilor disponibile, punându-se accentul pe determinarea efectelor/impactului pe termen scurt, mediu şi lung, ca suport al fundamentării sustenabilităţii propunerilor şi recomandărilor pentru România.
The paper is structured in four chapters dealing with aspects supporting the achievement of assumed objectives and the last chapter of conclusions and policy recommendations. 
Lucrarea este structurata în patru capitole ample care tratează aspectele de suport pentru atingerea obiectivelor asumate prin lucrare si care susţin ultimul capitol de concluzii şi recomandări de politici.
The first chapter briefly presents the legislation and bilateral agreements that have shaped the intensity and level of movement of Romanian workers in the EU region after accession (01/01/2007): the synthesis of regulations applicable to Romania; the main forms of lows management, presented on stages, on representative segments of the transition and post-transition period. 
Primul capitol prezintă pe scurt condiţionalităţile legislative şi acordurile bilaterale care au modelat intensitatea şi fluxurile de lucrători români în spaţiul UE după aderare (01.01.2007): sinteza reglementărilor aplicabile pentru România, principalele forme de gestiune a fluxurilor, prezentându-se etapizat, pe segmentele reprezentative ale perioadei tranzitorii şi în perioada post-tranzitorie.
Chapter two is a diagnosis of the labour mobility during the transition period (statistical and qualitative analysis) and there are estimated some predictable evolutions after 01/01/2014, with particular reference to the flows on countries of origin, countries of destination, the qualitative attributes of the employment model in some significant countries for Romanian workers' mobility. 
In capitolul doi este realizată diagnoza mobilităţii pentru muncă în perioada tranzitorie (analiză statistică şi calitativă) şi evoluţii previzibile după 01.01.2014, cu referire specială la fluxurile de persoane ţări de origine-ţări de destinaţie, pe atribute calitative ale modelului de ocupare in unele ţări semnificative pentru mobilitatea lucrătorilor români.
The temporary labour movement history is presented on the basis of data from the Romanian Labour Force Survey. 
Pe baza datelor din Ancheta asupra forţei de muncă se prezintă istoricul circulaţiei temporare pentru muncă.
Some references on informal employment are done, as long as this component is significant for some countries acquiring Romanian mobile workers, by presenting the followings: the conditionality of movement and the limits imposed by the country of destination; some aspects of the behavioural model; the flows intensity and the mobility profile. 
Se fac referiri şi la componenta de ocup]are informală, semnificativă pentru unele ţări şi categorii de lucrători mobili, prezentându-se condiţionalităţile de circulaţie şi limitele impuse de ţara de destinaţie, aspecte legate de modelul comportamental, intensitatea fluxurilor şi profilul mobilităţii.
Finally, there are presented some foreseeable evolutions of labour mobility after 01.01.2014, based on quantitative and qualitative determinants. 
In ultima parte a capitolului se prezintă, pe baza determinărilor cantitative şi calitative, evoluţii previzibile ale mobilităţii în scop de muncă după 01.01.2014.
The third chapter deals with the analysis of the impact of liberalization of the movement of people for work, from multiple perspectives. 
Capitolul trei este destinat analizei din mai multe perspective a impactului liberalizării circulaţiei persoanelor în scop de muncă.
There are presented aspects related to: the relationship between the relocation of economic activities and the alternative of labour mobility; the movement of workers and the equilibrium of local labour market, highlighting the economic, social and cultural effects of challenges related to social inclusion and human development dynamics; the advantages and disadvantages at individual, professional and household level, as well as some of the positive and negative externalities at the societal level. 
Se prezintă unele aspecte legate de: relaţia dintre delocalizarea activităţilor economice şi alternativa mobilităţii forţei de muncă; circulaţia lucrătorilor şi echilibrul pieţei muncii la nivel local, cu prezentarea principalelor efecte economice, sociale, culturale, a provocărilor legate de incluziunea socială şi dinamica dezvoltării umane; avantajele/dezavantajele în plan individual, profesional şi al gospodăriei precum şi unele din externalităţile pozitive şi negative la nivel societal.
Chapter four covers the most significant aspects related to the management of mobility for work after full liberalization, as effect of future trends of movement of Romanian workers in the EU. 
Capitolul patru se referă la cele mai semnificative aspecte legate de managementul şi gestionarea mobilităţii în scop de muncă, după liberalizarea totală, ca efect al tendinţelor viitoare de circulaţie a lucrătorilor români în spaţiul UE.
Based on the current trends in Europe of changing the perception and involvement in the management of labour mobility for the EU citizens and the immigrants (non-EU workers in the area), a set of proposals and recommendations is made on improving the institutional framework at national level. 
Pornind de la tendinţele actuale la nivel european de schimbare a percepţiei şi implicării în domeniul gestionării mobilităţii pentru muncă a cetăţenilor UE dar şi a imigranţilor (lucrători din spaţiul non-UE) şi fac unele propuneri şi recomandări în domeniul îmbunătăţirii cadrului instituţional la nivel naţional.
Which are the main trends and potential recommendations of policies identified for a capitalization of the benefits of free movement of Romanian workers inside the EU, considering the national and European labour markets? 
Care sunt principalele tendinţe şi potenţiale recomandări de politici identificate pentru o mai bună valorificare a beneficiilor liberei circulaţii a lucrătorilor români pe teritoriul UE, din perspectiva pieţei naţionale şi europene a forţei de muncă?
There are also identified and developed some potential solutions to an efficient administration of the phenomenon of free movement of Romanian workers in terms of mechanisms, instruments and policy elements. 
Se identifică şi dezvoltă posibile soluţii în vederea unei gestionari cât mai eficiente a fenomenului liberei circulaţii a lucrătorilor români, din perspectiva mecanismelor, instrumentelor şi elementelor de politici.
The main conclusions of the paper focus on two main directions: 
Principalele concluzii care rezidă din analizele realizate în lucrare se concentrează pe două mari paliere:
the mobility for work is an existing phenomenon on EU labour market that should be approached from a new perspective, to work bilaterally and multilaterally, fair and equitable to manage better the specific issues of the host and origin country; the countries must work together honestly convinced that mutual aid is the best form of self-help pro omnibus et singulis (Lagarde, C., 2013); 
Mobilitatea persoanelor în scop de muncă reprezintă un fenomen curent pe piaţa muncii UE care trebuie abordat dintr-o nou perspectivă, de a conlucra bilateral şi multilateral, just şi echitabil, pentru a gestiona cât mai bine problemele specifice ţării gazdă şi a celei de origine; ţările trebuie să lucreze împreună, sincer, cu convingerea că ajutorul reciproc este cea mai bună formă de ajutor de sine, pro omnibus et singulis (Lagarde, C., 2013).
economic migration is a variable of sustainable development associated to demographic aging and economic innovation. 
Migraţia economică este o variabila a dezvoltării sustenabile, asociată îmbătrânirii demografice şi inovării economice.
It should also be noted that the proposals in the last chapter and the estimations made, took into account the following aspects, considered by the authors as significant after 1 January 2014: 
De asemenea, trebuie menţionat faptul că propunerile din ultimul capitol şi estimările realizate au avut în vedere următoarele aspecte, considerate de autori semnificative după 1 ianuarie 2014:
i) the replacement and the completion migration on the labour market of destination countries has focused on young, skilled and highly skilled mobile workers; 
Migraţia de înlocuire şi cea de completare de pe piaţa muncii ţărilor de destinaţie se adresează cu predilecţie lucrătorilor mobili tineri şi celor calificaţi şi înalt specializaţi;
ii) the migration management does not solve the problem of unemployment, because the economic migration attracts principally workers already employed or young graduates (over 80% in Romanian case); 
Gestionarea migraţiei nu rezolvă problema şomajului, deoarece migraţia economică atrage cu predilecţie lucrători deja ocupaţi şi absolvenţi (peste 80% în cazul României);
iii) the effects of migration are multiple and both favourable and unfavourable, the net effect is dynamic and volatile and temporal distribution of benefits is linked to the duration of mobility (in the case of countries of destination, the effect is clearly positive); 
Efectele migraţiei sunt multiple şi deopotrivă favorabile şi nefavorabile, efectul net este dinamic şi volatil, iar distribuţia temporală a beneficiilor este legată de durata mobilitătii (în cazul statelor gazdă, efectul este net favorabil);