natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A year later, the Office for Democratic Institutions and Human Rights was established within OSCE, working to mobilize European institutions to address the problems faced by the Roma, defined as a European minority, and to put international pressure on national governments. 
Un an mai târziu, în cadrul OSCE a fost înfiinţat Oficiul pentru Instituţii Democratice şi Drepturile Omului, care lucra pentru mobilizarea instituţiilor europene pentru a soluţiona problemele cu care se confruntă romii, definiţi ca o minoritate europeană şi pentru a exercita presiuni internaţionale asupra guvernelor naţionale.
In 1993 CoE issued a consistent set of recommendations to European states for the improvement of the situation of the Roma, which restated previous recommendations on the rights of ethnic minorities, but also those on policies concerning Traveller populations. 
În 1993, Consiliul Europei a emis un set consistent de recomandări pentru statele europene pentru îmbunătăţirea situaţiei romilor, care a reafirmat recomandările anterioare cu privire la drepturile minorităţilor etnice, dar şi pe cele privind politicile referitoare la populaţiile de nomazi (Traveller).
The document acknowledged the status of the Roma as a European minority subject to historical discrimination, while the Resolution 44/1997 of the Council of Europe stated that the term Roma should be used in referring to various groups known as Roma, Sinti, Manoush, Gitanos, Tigani, Tsiganes etc. 
Documentul a recunoscut statutul romilor ca minoritate europeană supusă unei discriminări istorice, în timp ce rezoluţia 44/1997 a Consiliului Europei a statuat că termenul de romi ar trebui să fie utilizat în referirile la diferite grupuri cunoscute sub numele de romi, sinti, Manoush, Gitanos, Ţigani, Tsiganes etc.
In 2002, after the presentation of the national strategies for social inclusion set by the Lisbon Agenda (2000), the CoE set forth a new set of recommendations (Resolution 1557/2002) which laid more emphasis on the role of the EU and indicated six conditions that member states should fulfil in improving the situation of the Roma: 
În 2002, după prezentarea strategiilor naţionale de incluziune socială introduse de Agenda de la Lisabona (2000), Consiliul Europei a stabilit un nou set de recomandări (Rezoluţia 1557/2002 ), care a pus mai mult accent pe rolul UE şi a indicat şase condiţii pe care statele membre trebuie să le îndeplinească în îmbunătăţirea situaţiei romilor:
(1) solving the legal status of the Roma, (2) specific programmes that ensure the participation of the Roma (as citizens and as a minority community) in political decision-making, (3) equal-treatment in the field of various public services, (4) affirmative action in the benefit of the most disadvantaged, including the Roma, (5) specific institutional measures to protect Romani culture, (6) the combating of racism, xenophobia, and intolerance. 
(1) rezolvarea statutul juridic al romilor, (2), programe specifice care să asigure participarea romilor (ca cetăţeni şi ca o comunitate minoritară) în procesul de luare a deciziilor politice, (3) egalitate de tratament în domeniul diferitelor servicii publice, (4) acţiuni pozitive în beneficiul celor mai defavorizaţi, incluzând romii, (5) măsuri instituţionale specifice pentru a proteja cultura romani, (6) combaterea rasismului, xenofobiei şi intoleranţei.
The Decade of Roma Inclusion 2005-2015 is a multinational project, initiated by 12 countries in Europe and founding international partner organizations to actively enhance the lives of Roma. 
Deceniul de Incluziune a Romilor 2005-2015 este un proiect multinaţional, iniţiat de către 12 ţări din Europa şi organizaţii partenere fondatoare internaţionale pentru a îmbunătăţi în mod activ viaţa romilor.
Its ambitious objectives aim to close the gap between the Roma and non-Roma, in welfare and living conditions. 
Obiectivele sale ambiţioase au scopul de a reduce decalajul dintre romi şi non-romi, în prestaţii sociale şi condiţii de viaţă.
The European Commission's first European Roma Summit took place in Brussels, in 2008. 
Primul Summit european al romilor, în organizarea Comisiei Europene a avut loc la Bruxelles, în 2008.
According to Roma organizations, it failed to set specific targets and mechanisms that monitor the progress of nation states. 
Potrivit organizaţiilor de romi, Summit-ul nu a stabili obiective şi mecanisme specifice care monitorizează progresele înregistrate de statele naţionale.
Afterwards, a Platform for Roma Inclusion was created within DG Justice. 
Ulterior, o Platformă de Incluziune a Romilor a fost creată în cadrul DG Justiţie.
The most important turning point in the role of the EU concerning the situation of the Roma was the creation of the European Framework for the National Roma Inclusion Strategies (NRIS, 2011) for the 2014 - 2020 programming period, which bring in monitoring and evaluation instruments, enabling the EC to set forth specific recommendations for each EU member state. 
Cel mai important punct de cotitură în rolul UE în ceea ce priveşte situaţia romilor a fost crearea Cadrului european pentru Strategiile Naţionale de Incluziune a Romilor (SNIR, 2011) pentru perioada de programare 2014 - 2020, ce introduc instrumente de monitorizare şi evaluare, permiţând CE să elaboreze recomandări specifice pentru fiecare stat membru al UE.
What characterises the national policies addressing the Roma inclusion in Europe? 
Ce anume caracterizează politicile naţionale care vizează incluziunea romilor în Europa?
The study presents aspects concerning the situation of the Roma population in Bulgaria, Slovakia, the Czech Rep., Finland, France, Greece, Hungary, Italy, Romania, Spain and the United Kingdom, as framework for a comparative analysis of European member states; the analysis relates to the main policy approaches of the national strategies for Roma inclusion and to the most important critiques of the European Commission, European Roma Rights Centre and the civil society. 
Studiul prezintă aspecte privind situaţia populaţiei rome din Bulgaria, Slovacia, Republica Cehă, Finlanda, Franţa, Grecia, Ungaria, Italia, România, Spania şi Regatul Unit, ca un cadru pentru o analiză comparativă a statelor membre ale Uniunii Europene; analiza se referă la principalele abordări de politici ale strategiilor naţionale pentru incluziunea romilor şi la principalele critici ale Comisiei Europene, Centrului European pentru Drepturile Romilor şi societăţii civile.
Country's progresses and failures with regard to Roma inclusion were helpful in identifying the good practices. 
Progreselor şi eşecurile fiecărei ţări în incluziunea romilor au servit pentru identificarea bunelor practici.
The ways in which EU countries respond to the problems of multiple deprivation, social and spatial marginalization of the Roma, are marked by the historical configurations of their welfare states, national legislations on fundamental human rights and anti-discrimination, cultural policies concerning the recognition of ethnic diversity and the political representation of ethnic minorities. 
Modalităţile în care ţările UE răspund problemelor de deprivare multiplă, marginalizare socială şi spaţială a romilor, sunt marcate de configuraţiile istorice ale statelor sociale, legislaţiile naţionale privind drepturile fundamentale ale omului şi anti-discriminarea, politicile culturale cu privire la recunoaşterea diversităţii etnice şi reprezentarea politică a minorităţilor etnice.
Whereas France and the United Kingdom adopted in the past several measures aimed at the social integration of local Gitans/Manoush/Gypsies and Gens du Voyage/Travellers, they responded differently to the challenge of increasing migration of impoverished Roma families from Southern-Eastern Europe, partly due to their various immigration legacies. 
În timp ce Franţa şi Regatul Unit au adoptat în trecut mai multe măsuri care vizează integrarea socială a populaţiilor locale de gitans / manoush / ţigani şi gens du voyage / travellers, ele au răspuns în mod diferit la provocarea migraţiei crescânde a familiilor sărace de romi din sud-estul Europei, parţial din cauza diferitelor lor moşteniri privind imigraţia.
The Czech Republic, Slovakia and Hungary portray similar problems of regional concentration of poverty, especially in rural areas and urban peripheries inhabited mostly by Roma. 
Republica Cehă, Slovacia şi Ungaria afişează probleme similare de concentrare regională a sărăciei, în special în zonele rurale şi periferiile urbane locuite în mare parte de romi.
Recently, these countries experienced increasing ethnic hatred and violence manifestations against the Roma, while school segregation and housing deprivation remained unsolved problems. 
Recent, aceste ţări au cunoscut o creştere a urii etnice şi manifestări de violenţă împotriva romilor, în timp ce segregarea şcolară şi privarea de locuinţe au rămas probleme nerezolvate.
Bulgaria and Romania have large and deprived Roma populations; the protection against forced evictions and access to public services (including social entitlements, education and health care) are still problematic. 
Bulgaria şi România au populaţii mari şi defavorizate de romi; protecţia împotriva evacuărilor forţate şi accesul la serviciile publice (inclusiv la prestaţii sociale, educaţie şi îngrijirea sănătăţii) sunt încă problematice.
Weak administrative capacity in the new EU member countries and widespread anti-Roma sentiments among the majority populations undermine the opportunities to use European funds in order to address the problems faced by the Roma in marginalized, impoverished settlements. 
Slăbiciunea capacităţii administrative din noile ţări membre ale UE şi sentimentele anti - romi răspândite în rândul populaţiilor majoritare subminează oportunităţile de utilizare a fondurilor europene pentru a soluţiona problemele cu care se confruntă romii în aşezările marginalizate, sărace.
What good practices, implemented at national and European level with regard to the inclusion of Roma, have been identified? 
Ce bune practici, implementate la nivel naţional şi european, cu privire la incluziunea romilor, au fost identificate?
The approach of Roma inclusion programmes focuses primarily on Romanian projects and puts an emphasis on the fields highlighted by the EC, namely education, health, work and housing. 
Abordarea programelor de incluziune a romilor se concentrează în mod deosebit pe proiecte româneşti, cu accent pe domeniile evidenţiate de CE, şi anume educaţia, sănătatea, munca şi locuirea.
The situation of Roma is analysed, good practices are documented and recommendations are formulated. 
Situaţia romilor este analizată, bunele practici sunt documentate şi sunt formulate recomandări.
Education 
Educaţie
The access of the Roma to education is one of the most frequently approached topics of research and intervention, both in Romania and in other European states. 
Accesul romilor la educaţie este unul dintre subiectele cele mai des abordate de cercetare şi politici de intervenţie, atât în România cât şi în alte state europene.
Ensuring the equality of access to education for all the members of a society has proven to be an ambitious and difficult objective so far. 
Asigurarea egalităţii de acces la educaţie pentru toţi membrii unei societăţi s-a dovedit a fi un obiectiv ambiţios şi dificil până acum.
It is however important to note that both the involvement of stakeholders in identifying solutions and measures in this area, and the interest to promote and disseminate positive results in this field have been constant. 
Totuşi, este important de remarcat că atât implicarea părţilor interesate în identificarea de soluţii şi măsuri în acest domeniu, cât şi interesul de a promova şi a difuza rezultate pozitive în acest domeniu au fost constante.
The history of support educational programmes is relatively recent. 
Istoria programelor educaţionale de sprijin este relativ recentă.
Researches showed that disadvantaged populations have significant problems regarding access to and attainment of education. 
Cercetările au arătat ca populaţiile defavorizate au probleme semnificative în ceea ce priveşte accesul la educaţie şi finalizarea ei.
Thus, towards the middle of the sixties, the United States and afterwards the Great Britain initiated the organisation of public educational programmes for pre-school children - Head Start - which encompassed activities aimed at preparing pre-school aged children for education, through complex education and health services for children and parents from disadvantaged groups. 
Astfel, spre mijlocul anilor şaizeci, Statele Unite ale Americii şi apoi Marea Britanie au iniţiat organizarea de programe publice de educaţie pentru copiii preşcolari - Head Start - care cuprindea activităţi vizând pregătirea copiilor de vârstă pre-şcolară pentru educaţie, prin servicii complexe de educaţie şi sănătate pentru copii şi părinţi din grupuri dezavantajate.
In the European Union, one of the best known educational programmes is the French initiative called Zones D'Education Prioritaire, or Educational Priority Areas. 
În Uniunea Europeană, unul dintre cele mai cunoscute programe educaţionale este iniţiativa franceză numită Zones D'Education Prioritaire, sau Domenii prioritare de învăţământ.
This type of programmes aims at selecting education institutions from socio-economically disadvantaged areas, especially within urban settings, and organising extra educational activities with children and teachers. 
Acest tip de programe vizează selectarea instituţiilor de învăţământ din medii socio - economice defavorizate, mai ales în mediul urban şi desfăşurarea de activităţi suplimentare de învăţământ cu copii şi profesori.
Another measure aimed at improving the situation of the Roma was identified in increasing and intensifying knowledge sharing and cross-fertilisation of successful educational programmes implemented in various EU member states. 
O altă măsură care vizează îmbunătăţirea situaţiei romilor a fost identificată în creşterea şi intensificarea schimbului de cunoştinţe şi schimbul încrucişat de programe educaţionale de succes implementate în diferite state membre ale UE.
Some of the successful educational initiatives are presented by the study and the degree to which they can be adapted to the local context and integrated in public policies is being discussed (e.g.: creation and stimulation of an inclusive, friendly and motivating environment for all children; focus on strengthening the relationship between teachers and children, on one hand, and teachers and parents, on the other hand; the use of a Roma teaching assistant in classes with a large share of Roma students; prevention and sanction of discrimination; enhancing the quality of the educational process; an integrated approach, in which education is only one of the dimensions being addressed). 
Unele dintre iniţiativele educaţionale de succes sunt prezentate în studiu, iar măsura în care acestea pot fi adaptate la contextul local şi integrate în politicile publice este discutat (de exemplu: crearea şi stimularea unui mediu incluziv, prietenos şi motivant pentru toţi copiii; concentrarea pe consolidarea relaţiilor dintre profesori şi copii, pe de o parte, şi dintre profesori şi părinţi, pe de altă parte; utilizarea de asistenţi romi în clase cu o pondere mare de elevi romi; prevenirea şi sancţionarea discriminării; îmbunătăţirea calităţii procesului de învăţământ; o abordare integrată, în care educaţia este doar una dintre dimensiunile abordate).
In Romania, the development of support educational programmes took off after the nineties. 
În România, dezvoltarea de programe educaţionale de sprijin s-a dezvoltat după anii nouăzeci.
Among these, we note: 
Printre acestea sunt:
“Milk and Roll”, providing school aged children with one dairy and one pastry product each day, within the school institutional setting; the programme Euro 200, providing financial support for families to acquire computers for educational purposes; the programme “Money for High School”, aimed at covering a share of the expenses incurred for maintaining children from the rural areas in high schools; the programme “Second Chance”, aimed at correcting school dropout among both children and adults. 
Cornul şi laptele, oferă copiilor de vârstă şcolară câte un produs de patiserie şi unul lactat în fiecare zi, în cadrul instituţional şcolar, programul 200 Euro, acordă sprijin financiar pentru familii la achiziţionarea de calculatoare în scopuri educaţionale; programul Bani de liceu, acoperă o parte a cheltuielilor de întreţinere a copiilor din zonele rurale la licee; programul A doua şansă, vizează corectarea abandonului şcolar atât în rândul copiilor, cât şi al adulţilor.
While the above mentioned programmes did not focus specifically on the Roma, starting the early nineties the Romanian Government implemented affirmative measures for the Roma population, encompassing reserved places for Roma candidates in high schools and certain universities. 
În timp ce programele mai sus menţionate nu s-au concentrat în mod special pe romi, pornind de la începutul anilor nouăzeci Guvernul român a pus în aplicare măsuri afirmative pentru romi, de rezervare de locuri pentru candidaţii romi în licee şi anumite universităţi.
One of the major shortcomings of the educational programmes for the Roma is the fact that the policy cycle did not include impact evaluations of the implemented measures. 
Una dintre deficienţele majore ale programelor educaţionale pentru romi constă în faptul că ciclul de politici nu include evaluări de impact ale măsurilor puse în aplicare.
Assessments of the affirmative measures and other educational policies for the Roma have been issued by the Roma civil society, but the impact analyses often remain incomplete and fragmented, failing to offer decision makers all the information needed to adapt policies to the real needs of the Roma in the field of education. 
Evaluări ale măsurilor afirmative şi a altor politici educaţionale pentru romi au fost realizate de către societatea civilă a romilor, dar analizele de impact rămân de multe ori incomplete şi fragmentate, eşuând în a oferi factorilor de decizie toate informaţiile necesare pentru a adapta politicile la nevoile reale ale romilor în domeniul educaţiei.
However, previous reports underline a series of findings regarding the impact of educational policies. 
Cu toate acestea, rapoarte anterioare subliniau o serie de constatări cu privire la impactul politicilor educaţionale.
Among these, it has been noted that the efficiency of educational policies is increased when the sustainability of measures is ensured, through financial support but not exclusively. 
Printre acestea, s-a observat că eficienţa politicilor educaţionale este crescută atunci când este asigurată sustenabilitatea măsurilor, prin acordarea de sprijin financiar, dar nu numai.
Also, other factors of success have been underlined, among which the necessity of improving the legal framework according to the socio-economic and political evolution of the national context, the increase of the cooperation between various public and private institutions, the inclusion of adult family members in other educational programs of support. 
De asemenea, alţi factori de succes au fost subliniaţi, între care necesitatea de îmbunătăţire a cadrului legislativ în funcţie de evoluţia socio-economică şi politică din contextul naţional, creşterea cooperării între diferite instituţii publice şi private, includerea de membri de familie adulţi în alte programe educaţionale de sprijin.
Health 
Sănătate
The health-related problems which the Roma face are correlated with poor living conditions. 
Problemele legate de sănătate cu care se confruntă romii sunt corelate cu condiţiile de trai precare.
Higher poverty rates among the Roma negatively impact health-related outcomes, measured through the higher incidence of disease among the Roma, as well as up to 7 years lower average life expectancy as compared to the non-Roma. 
Ratele mai ridicate ale sărăciei în rândul romilor au un impact negativ asupra aspectelor legate de sănătate, măsurate prin incidenta mai mare a bolii în rândul romilor, precum şi printr-o speranţa medie de viaţă cu până la 7 ani mai mică în comparaţie cu non- romii.
Infant mortality rates are four times higher among Roma children than among the non-Roma. 
Ratele mortalităţii infantile sunt de patru ori mai mari în rândul copiilor romi decât printre ne-romi.
The National Roma Inclusion Strategy in Romania (2001-2010) mentions general actions and stresses prophylactic measures, including information campaigns, stimulation of preventive care, evaluations of the health status and increasing the rate of vaccinations among the Roma. 
Strategia Naţională de Incluziune a Romilor în România (2001-2010) menţionează acţiuni generale şi subliniază măsuri profilactice, inclusiv campanii de informare, stimularea îngrijirii preventive, evaluări ale stării de sănătate şi creşterea ratei de vaccinare în rândul romilor.
Through the same policy, Roma women are targeted for information campaigns regarding contraception, programs of medical protection of mother and child. 
Prin aceeaşi politică, femeile rome sunt vizate de campanii de informare cu privire la contracepţie, programe de protecţie medicală a mamei şi a copilului.
Mobile labs are employed to bring services consisting of medical tests and counselling closer to women from Roma settlements. 
Laboratoare mobile au ca scop aducerea de servicii constând din teste medicale şi de consiliere mai aproape de femeile din aşezările romilor.
These programmes are funded by the National Agency for the Roma. 
Aceste programe sunt finanţate de către Agenţia Naţională pentru Romi.
A complex intervention for the Roma in the field of health has been initiated by the Romani CRISS organization in 1996. 
O intervenţie complexă în domeniul sănătăţii romilor a fost iniţiată de organizaţia Romani CRISS în 1996.
It facilitated the access of the Roma to medical services by means of health mediators. 
A facilitat accesul romilor la servicii medicale prin intermediul mediatorilor sanitari.
These were recruited from the Roma women with medium level education. 
Aceştia au fost recrutaţi din rândul femeilor rome cu studii de nivel mediu.
Their role is to inform communities about the administrative aspects of the medical system, as well as to conduct information campaigns aimed at preventive care, contraception, immunization etc. They also act as a link between the medical staff and the Roma. 
Rolul lor este de a informa comunităţile cu privire la aspectele administrative ale sistemului medical, precum şi de a realiza campanii de informare privind îngrijirea preventivă, contracepţia, imunizarea etc. De asemenea, mediatorii realizează o legătură între personalul medical şi romi.
The intervention of Romani CRISS encompassed training Roma health mediators, elaborating methodology of intervention and developing advocacy actions aimed at obtaining a formal status for the health mediator. 
Intervenţia Romani CRISS a cuprins formarea de mediatori sanitari romi, elaborarea metodologiei de intervenţie şi dezvoltarea de acţiuni de advocacy în scopul obţinerii unui statut oficial pentru mediatorul sanitar.
Starting with 2002, due to the programme success, the Roma health mediator was institutionalized as public policy and replicated at national level. 
Începând cu anul 2002, ca urmare a succesului programului, mediatorul sanitar rom a fost instituţionalizat ca politică publică, replicată la nivel naţional.
Among the activities for which the Roma health mediators are responsible, there are: support for the vaccination of children, support for the registration, counselling and medical follow-up of pregnant and lactating mothers, as well as the medical care of infants. 
Printre activităţile în care mediatorii sanitari romi intervin, sunt: vaccinarea copiilor; înregistrarea, consilierea şi monitorizarea medicală a femeilor însărcinate si a mamelor care alăptează; îngrijirea medicală a sugarilor.