natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The first line of analysis is a descriptive one, identifying the main problems that challenge the third countries in EU, in general, and in Romania, in particular (Chapters 1 and 2). 
O primă axă este una contextuală, de identificare a principalelor probleme cu care se confruntă imigraţia din ţările terţe în UE şi în România (capitolul 1 şi 2).
The second analytical axis provides the evidence for proposing concrete public policies meant to ensure the integration of immigrants from third countries in local labour markets in a way that responds to local economic and social development imperatives (chapters 3 and 4). 
A doua axă este dată de creionarea unor căi de dezvoltare a politicilor publice, menite să asigure o integrare a imigranţilor din ţările terţe, care să răspundă nevoilor pieţei muncii şi cerinţelor de dezvoltare a economiei româneşti (capitolul 3 şi capitolul 4).
The study concludes with several key enforcements of the research theme. 
Studiul se încheie cu o serie de concluzii care întăresc principalele idei ale cercetării.
The use of very complex terms, the conceptual overlaps and inconsistency, the lack of data and inconsistent reporting, made the process difficult to obtain a complex analysis in several countries. 
Complexitatea terminologiei, suprapunerile de termeni, lipsa datelor şi a omogenităţii înregistrării acestora determină dificultatea realizării unor analize profunde, comparabile între diferite ţări.
The first chapter focuses on the broader EU context of the relationship between migration and the labour market. 
Primul capitol al studiului se concentrează pe contextul european al relaţiei dintre migraţie şi piaţa muncii.
The analysis shows that the main challenges faced by the EU are linked to accentuated demographic decline, mediocre efficiency of policies that were aiming the labour market integration of third country immigrants and of the policies designed to attract high-skill immigrants. 
Analiza evidenţiază că principalele provocări cu care se confruntă UE sunt legate de declinul demografic accentuat, o eficienţă redusă a politicilor de integrare a imigranţilor din ţările terţe pe piaţa muncii şi a politici de atragere a imigranţilor.
All of these have a negative impact on growth and competitiveness in the EU related to emerging economic powers at the global level. 
Toate acestea se răsfrâng asupra competitivităţii UE, care riscă să rămână în urma principalelor sale competitoare, SUA, Canada sau Australia şi care trebuie să facă faţă dezvoltării tot mai susţinute a puterilor emergente ca China, India sau Brazilia.
The European Union has an aging population, a high dependence of senior citizens and a natural birth increase which fails to provide the resources necessary to support workforce development goals as well as social solidarity systems. 
Uniunea Europeană are o populație îmbătrânită, o rată ridicată a dependenței persoanelor vârstnice și un spor natural care nu îi asigură resursele de forță de muncă necesare susținerii obiectivelor de dezvoltare sustenabilă și de stabilitate a sistemelor sale de solidaritate.
In 2015, the median age of the EU population was 42.4 years old (Eurostat 2016), significantly higher than the median age in the US (37.5 years), Australia (38.6 years) and slightly above the Canada (41 years). 
Vârsta mediană a populaţiei din UE era, la 1 ianuarie 2015, de 42,4 ani (Eurostat 2016), semnificativ mai mare decât vârsta mediană în SUA (37,5 ani), a Australiei (38,6 ani) şi uşor peste cea din Canada (41 ani).
The total dependency rate in the EU-28 was 52.6% (Eurostat 2016b). 
Rata totală de dependenţă în UE-28 a fost de 52,6% (Eurostat 2016b).
For comparison, the total dependency ratio in the US was 49.7% and 46.7% in Canada. 
Spre comparaţie, rata totală de dependenţă în SUA era de 49,7%, iar în Canada de 46,7 %.
Third country nationals (TCNs) were, according to Eurostat (2016), a little above 1.5 million people in 2014. 
Imigranţii din ţările terţe (alţii decât azilanți sau refugiaţi) numărau, conform datelor Eurostat (2016), puțin peste 1,5 milioane persoane în anul 2014.
TCNs are not a large share of the EU population, however. 
Cetăţenii ţărilor terţe nu reprezintă prea mult din populaţia UE.
Of the 503 million people residing in the EU, on average only 4% are TCNs. 
Din cele 503 mil persoane ale UE, 4% sunt cetăţeni ai ţărilor terţe.
A quarter of them live in Germany, 15% in Italy and Spain, 13% in France, and 12% in the UK (OECD 2015 pg. 300). 
Un sfert dintre aceştia locuiesc în Germania, 15% în Italia şi Spania, 13% în Franţa şi circa 12% în Marea Britanie (OECD 2015, pg 300).
On average, 78% of citizens from third countries are young people of 15-64 years, 7% are over 64 years old and 15% are under 15 years (OECD 2015, p. 301). 
În medie, 78% dintre cetăţenii din țările terţe sunt persoane tinere, din grupa 15-64 ani, 7% sunt peste 64 de ani, iar 15% sunt sub 15 ani (OECD 2015, pg. 301).
The causes for which TCNs have chosen the EU can be identified by the reasons which led to the issuance of residence permits (Eurostat, 2015). 
Cauzele pentru care străinii au ales UE pot fi identificate după motivele care au stat la baza eliberării permiselor de ședere (Eurostat, 2015).
Thus, 29% were issued for family reunification purposes, 27% for paid employment, 20% for studies, 24% for other reasons. 
Astfel, 29% au fost eliberate pentru reunificare familială, 27% pentru activități remunerate, 20% pentru studii, 24% pentru alte motive.
The demand for immigrants to counter the demographic crisis and the challenges of competitiveness contrasts with relatively poor policies for attracting and integrating TCNs. 
Nevoia de imigranţi pentru a contracara criza demografică şi provocările de competitivitate contrastează cu eficienţa relativ redusă a politicilor de atragere şi integrare a imigranţilor din ţările terţe.
The level of employability of immigrants from third countries is showing that they are far more difficult to integrate on the labour market than the EU citizens. 
În ceea ce priveşte angajabilitatea imigranţilor din ţările terţe, situaţia acestora arată o integrare mai dificilă decât a cetăţenilor UE pe piaţa muncii.
Highly-educated immigrants have a harder time finding work compared to EU citizens, and the phenomenon of over-qualification among those who are employed affects 44% of the immigrants from third countries, compared with 20% of EU citizens (OECD 2015 pg. 301) 
Imigranţii cu educaţie superioară din ţările terţe găsesc mai greu de lucru, în comparaţie cu cetăţenii europeni, iar fenomenul de supracalificare în rândul celor care sunt angajaţi afectează 44% din imigranţii țărilor terţe, comparativ cu 20% în cazul cetăţenilor UE (OECD 2015, pg. 301)
Despite the multitude of laws governing migration in the EU and various attempts to improve the legislation, until present there has been little progress of adopting reforms to make labour market integration smoother and to close the gap between EU and national legislative standards in this regard (Martin et al. 2015, p.10). 
În ciuda multitudinilor de acte normative care reglementează migrația în UE și a încercărilor de a perfecționa acest set legislativ, în sensul măririi atractivității UE, a reducerii birocrației și a discrepanțelor dintre prevederile europene și cele naționale, analiștii consideră că progrese prea mari nu s-au făcut (Martin et al. 2015, p.10).
In most Member States, unemployment and underemployment coexists with shortage of manpower. 
În cele mai multe dintre statele membre, şomajul şi subocuparea coexistă cu lipsa de forţă de muncă.
Labour deficits are structural and for certain professions and sectors (health, information and communication technology ICT, finance), the asymmetries between countries being very high. 
Deficitul de forţă de muncă este structural, pentru anumite meserii şi sectoare (sănătate, tehnologia informaţiei şi comunicaţii, finanţe), iar asimetriile dintre ţări sunt foarte mari.
Strong demographic decline and a high rate of aging make Romania an average EU country. 
În ciuda existenţei unui set de reglementări europene în domeniul imigraţiei destul de important, dualitatea legislativă creează, uneori, confuzie şi lipsă de coerenţă.
However, the country has experienced one of the highest rates of emigration in the EU. 
În cel de-al doilea capitol, cercetarea evidenţiază principalele probleme cu care se confruntă piaţa forţei de muncă din Romania şi situaţia imigraţiei în ţara noastră.
Even if the Romanian emigration is overwhelmingly intra-European, that does not alter its negative consequences for the local labour market. 
România urmează, în linii generale, modelul european în ceea ce priveşte aspectele demografice: un puternic declin demografic, o rată ridicată de îmbătrânire.
Indeed, the labour supply covers only up to 10% of the existing unemployed. 
Piaţa muncii din România nu se confruntă cu un deficit statistic de forță de muncă, ci cu unul practic.
There are regions where there is excess labour force and regions where there is a shortage. 
Oferta de locuri de muncă din România acoperă doar undeva la 10% dintre șomerii existenți.
Many of the experienced workers are no longer in Romania, while those who finish school are considered not to have enough experience or often not motivated to train for professions where wages and working conditions are much worse than in other European countries. 
Cei cu experienţă nu mai sunt în România, cei care termină şcoala sunt consideraţi a nu avea suficientă experienţă sau, adesea, nu sunt interesaţi în a profesa în România, unde salariile şi condiţiile de muncă sunt mult mai slabe decât în alte ţări europene (alimentând, în acest fel, fenomenul de brain drain şi skill drain).
As a result of national education policies, scholarships for students and easy access of foreign researchers, immigration via the educational route continues to be an important aspect of immigration flows from third countries. 
Cei care au optat pentru un loc de muncă în România reprezintă sub 15% din numărul imigranților din ţările terţe, iar ponderea celor care au dezvoltat mici afaceri în România este chiar mai mică, sub 5%.
Most non-EU immigrants in Romania (50%) come from Moldova, Turkey, China and Syria (in this order). 
Cei mai mulţi imigranţi noneuropeni din România (aproximativ 50%) proveneau din Republica Moldova, Turcia, China şi Siria.
Most immigrants from third countries are young (under 35) and male (60%). 
Majoritatea imigranților din ţările terţe sunt tineri (sub 35 ani) și bărbați (peste 60%).
As elsewhere, there are areas predominantly occupied by migrant male workers (eg., construction, small retail) while domestic work and care tends to be the realm of female labour. 
Participarea imigranților pe piața muncii urmează acest tipar: sectoare preponderent ocupate de bărbații muncitori imigranți (de ex. construcții, mici afaceriști) și sectorul muncii domestice și de îngrijire ocupat de femei (de ex. muncitoarele filipineze angajate în gospodăriile din România).
The foreign labour flows are predominantly urban, with cities boasting high levels of economic development (mostly Bucharest), university centers and easier access to home countries accounting for the main destinations. 
Din punctul de vedere al atractivităţii regionale, „modelul” imigraţiei în Romania este zona urbană, cu nivel de dezvoltare economică ridicat, centru universitar şi apropiată geografic de principalele surse de imigraţie sau de Bucureşti.
The study highlights the fact that Romanian immigration law puts a particular emphasis on control and sanctions, paying less attention to integration and strategic planning. 
Dacă locurile de muncă accesibile cetățenilor statelor vecine pot fi identificate direct de către solicitanți prin intermediul rețelelor sociale transfrontaliere proprii, alți imigranți din țări mai ȋndepărtate nu au la dispoziție asemenea rețele sociale (Prisăcariu 2016).
There is concern for identifying occupations with deficits and those which may become scarcer, but no transparent procedure for monitoring the labour market, nor an identification procedure for workforce deficits exists. 
Lipsa de coordonare dintre diferite instituţii cu atribuţii în domeniul pieţei muncii şi imigraţiei determină, practic, inexistenţa unei situaţii la nivel naţional a nevoii de forţă de muncă.
The third chapter proposes a series of measures to improve the labour market. 
Legislaţia românească în domeniul imigraţiei pune accentul, în special, pe control şi sancţiuni, acordând o atenţie mai mică integrării şi planificării strategice.
In mitigating the demographic deficit, the study considers that the adoption of a target of 12 new-borns per 1 000 inhabitants as a central objective is imperative. 
În sensul atenuării deficitului demografic, studiul consideră că adoptarea țintei de 12 nou născuți la 1 000 de locuitori ca obiectiv central al României, indiferent de ciclul politic este imperativă.
Increasing the density and number of public nurseries and kindergartens with extended hours and the adequate funding of parental leave equally distributed between parents appears as compulsory measures to increase the birth rate and to maintain the activity rate of mothers. 
Creșterea densității și a numărului de creşe şi grădiniţe publice cu program prelungit, în paralel cu concediul parental egal distribuit între genuri, apare ca o măsură obligatorie pentru încurajarea natalităţii şi pentru menţinerea ratei de activitate a mamelor.
Specifically, we propose the following: 
Ca măsuri, cercetarea de faţă propune:
Generous parental leave for both parents, combined with public provision of full time childcare 
Concediu de maternitate/paternitate generos pentru ambii părinți, combinat cu prevederi publice de îngrijire a copilului în totalitatea timpului.
Work-life balance through specific labour time regulations and higher pay for overtime 
Reconcilierea vieţii profesionale cu viaţa privată, prin mutarea accentului de pe concediul de creștere a copilului pe remunerarea corespunzătoare a muncii suplimentare
Incentives for employers that open up nurseries and kindergartens during the work schedule 
Granturi pentru angajatorii care deschid creșe și grădinițe pe durata programului de lucru
Encouraging social norms regarding the paternal responsibility 
Cultivarea de noi norme sociale legate de responsabilitatea paternală
To increase the attractiveness of the labour market, we propose the following measures: 
În planul creşterii atractivităţii pieţei muncii, principalele direcţii de acţiune recomandate sunt:
Public policies that combat long-term unemployment 
Eficientizarea măsurilor de luptă împotriva șomajului de lungă durată
Rebalancing of the tax burden between labour and capital 
Reforma fiscală, în sensul reducerii fiscalității pe muncă și creșterii ei pe capital
Training programs targeted at the middle-aged, the low-skilled and the medium skilled 
Programe de recalificare țintite spre cei de vârstă medie cu calificări reduse și medii
Increasing the employability of graduates through the consolidation of vocational education and the involvement of the private sector in the design and operation of technical university training and vocational schools 
Creşterea angajabilităţii absolvenţilor, prin: consolidarea sistemică a învăţământului profesional şi implicarea mediului de afaceri în conceperea curriculei universitare şi cea a şcolilor profesionale.
Rethinking infrastructure development away from the use of the private automobile and towards urban and peri-urban public transport 
Regândirea politicilor de dezvoltare a infrastructurii înspre transportul public urban și periurban
Shifting the wage policies away from the low wage objective 
Îndepărtarea politicilor salariale de la obiectivul salariilor mici
Development of sectoral policies aimed at the expansion of high wage industries 
Dezvoltarea de politici sectoriale axate pe industriile cu salarii mari
Tapping into brain circulation networks to capture the professional potential of the Romanian diaspora. 
Investiția în crearea de rețele și circulația creierelor
Directive 2009/50 is part of the European strategy to turn the EU into one of the most competitive economies in the world, without affecting the traditional European values ​​such as social cohesion, inclusion and respect for the fundamental rights of citizens. 
Directiva 2009/50 este parte a strategiei europene de transformare a UE în una dintre cele mai competitive economii ale lumii, fără a afecta valori europene tradiționale cum ar fi coeziunea și incluziunea socială sau respectul pentru drepturile fundamentale ale cetăţeanului.
Its central aim is to provide citizens an area of ​​freedom, security and justice without internal frontiers. 
Obiectivul central al Directivei este de a oferi cetăţenilor un spaţiu de libertate, securitate şi justiţie fără frontiere interne, de oriunde ar proveni acești cetățeni.
It also provides for a system of an "EU Blue Card", a work permit and residence document designed to allow its holder mobility from one Member State to another under well defined conditions. 
Ea instituie și un sistem al „Cărții Albastre a UE”, în fapt, o autorizație de muncă și de ședere, care are rolul de a permite mobilitatea deținătorului ei dintr-un stat membru în alt stat membru, în condiții bine determinate.
Seven years after its adoption, the Directive is far from being a success. 
La șapte ani de la adoptare, Directiva este departe de a fi un succes.
In June 2016, the Commission released a document that provides both an assessment of Directive 2009/50 / EC and direction to the actions to be taken in order to create at EU level a framework in which the new EU policy on immigration could become more efficient. 
În iunie 2016, Comisia a lansat un document ce oferă atât o evaluare a efectelor Directivei 2009/50/CE, cât și o direcție către acțiunile ce trebuie întreprinse în scopul creării, la nivelul Uniunii Europene, a unui cadru în care noua politică privind imigrația să devină mult mai eficientă.
The assessment shows that Europe is far from the target of 900 0000 highly qualified workers in 2014 with only 38 774 non-EU highly skilled immigrants registered in the EU 25. 
Evaluarea arată că Europa este departe de ținta de 900 0000 de lucrători înalt calificați, în 2014 existând doar 38 774 imigranți non-UE înalt calificați înregistrați în UE 25.
Moreover, the retention of students who complete their studies in the EU is low (below 30%), with the main culprit being the labour market entry barriers. 
Mai mult decât atât, nivelul de retenție al studenților care își finalizează studiile în UE este scăzut (sub 30%), situație cauzată de barierele de intrare pe piața muncii pentru aceștia și nivel scăzut al salariului pentru debutanții non-UE.
Existing opportunities to integrate skilled workers who were among asylum seekers or among those under international protection, have generally been wasted, as the European Blue Card does not cover this category of immigrants and national regulations remain very restrictive in this regard. 
Cauzele pentru care UE nu a reușit să promoveze o politică eficientă în materie de atragere a persoanelor înalt calificate țin de regulile, la nivelul țărilor membre, privind admiterea cetățenilor înalt calificați, care sunt incoerente, ineficiente, barierele de intrare sunt numeroase și complexe, iar procedurile de admitere sunt adesea divergente.
Barriers for high-skill immigrants are numerous and complex, and admission procedures are often divergent from statutory law. 
Schemele naționale de admitere a persoanelor cu înaltă calificare se suprapun și uneori sunt în contradicție cu prevederile legislației europene.
National schemes for the admission of highly skilled overlap and sometimes conflict with EU legislation. 
Cartea Albastră Europeană este un instrument nou, puțin cunoscut și mai puțin promovat, iar procedurile privind recunoașterea diplomelor sunt greoaie.
Indeed, the European Blue Card is poorly known, implemented and advertised instrument at the national level. 
România a transpus Directiva 2009/50 în legislația națională prin Legea 157/2011.
Romania transposed the Directive 2009/50 into national law via Law 157/2011. 
Ea relaxează oarecum regimul autorizației de muncă pentru lucrătorii înalt calificați (care dă dreptul străinului de a obține Cartea Albastră a UE).
Based on this analysis, we suggest the following reforms: 
Studiul propune câteva direcţii în care se poate acţiona.
Policies addressing legal immigration should be flexible and responsive to market developments. 
Politicile care vizează imigraţia legală ar trebui să fie flexibile şi adaptabile la evoluţia pieţei.
For this reason, projections targeting labour demand from third countries are virtually impossible to do. 
Din acest motiv, proiecţiile ce vizează necesarul de forţă de muncă din ţările terţe sunt practic imposibil de făcut.
Prioritize the integration of immigrants in the labour market of urban areas with known labour shortages 
Integrarea imigranţilor pe piaţa muncii
Current legislation in the field is more concerned with preventing illegal immigration rather than with the labour market integration of immigrants (Prisacariu 2016). 
Legislaţia actuală în domeniu este mult mai preocupată de prevenirea imigraţiei ilegale şi de pedepsirea celor care încalcă legea, decât de integrarea imigranţilor (Prisăcariu 2016).
The development of STEM education (Science, Technology, Engineering and Mathematics) in English 
Dezvoltarea învățământului STEM (Science, Technology, Engineering and Mathematics/Știință, Tehnologie, Inginerie și Matematică) în limba engleză
Aside from the fact that these fields (science, technology, engineering and mathematics) are considered the engine of innovation and creativity as well as key elements of top performance and competitiveness at the top of the labour market pyramid, STEM education in English has an effective influence on immigration. 
Dincolo de faptul că aceste domenii (ştiinţă, tehnologie, inginerie şi matematică) sunt considerate motorul inovării şi creativităţii, elemente cheie ale performanţei de vârf şi ale competitivităţii la vârful piramidei, dezvoltarea învăţământului în limba engleză are efecte pozitive de antrenare şi în planul eficientizării imigraţiei.
The main reason is that it facilitates employment in high-paying firms where local and immigrant workers must use English as the main language of communication. 
Integrarea imigranţilor înalt calificaţi este mai facilă când are loc pe un teren în care forţa de muncă autohtonă are un limbaj comun de comunicare cu aceştia.
Moreover, we expect that STEM graduates in English speaking programs could acquire greater ease with local culture and more information about labour market opportunities in Romania and, therefore, envisage a future for themselves here. 
Apoi, posibilitatea de atragere a unor imigranţi care să îşi desăvârşească calificarea în România este exponenţial sporită dacă există posibilitatea inserţiei imediate a acestora în sistemul educaţional, fără a mai fi nevoie de ani pregătitori de limbă română.
Recruiting foreign students 
Atragerea de studenţi străini
Higher Education Institutions from advanced countries have consistent and long standing strategies for recruiting students from abroad. 
În fine, studiul concluzionează că nu există o soluție miraculoasă la multiplele probleme ale pieței muncii din România.
There is no easy solutions to the many problems of the labour market in Romania. 
Studiul consideră că un program de reformă trebuie să ţintească deopotrivă declinul demografic, piaţa muncii şi politicile de imigraţie.
Rather than subordinate labour market and immigration reforms to market imperatives only, we suggest that broader considerations about social cohesion should be taken just as seriously. 
Reformele care privesc piaţa muncii şi politicile de imigraţie trebuie să ia în considerare nu doar imperativul pieţei, ci mai degrabă coeziunea socială.