natgillin/translations-raw huggingface dataset:
By developing private pensions, the income security risk on retirement is transferred to the individual, but constituting personal accounts and the portability of the DC-type pensions change the perception as regards managing total incomes at old age. 
Prin dezvoltarea pensiilor private, riscul securităţii veniturilor la pensionare se transferă asupra individului, însă constituirea conturilor personale şi portabilitatea pensiilor de tip DC schimbă percepţia asupra gestiunii veniturilor totale la bătrâneţe.
The higher the share of private pensions in expected incomes on retirement is, the more the risk is transferred to the individual. 
Cu cât pensiile private deţin o pondere mai mare în veniturile aşteptate la pensionare, cu atât riscul se transferă către individ.
Hence the need to reform/adjust the general pension system, to adapt it to the future needs of generations contributing today, but in compliance with the general principles (ILO, 2010)​[22]​, irrespective of the type of pension fund, thus obtaining a not very high real income, but protected from contingent factors such as the crisis. 
De aici nevoia de a reforma sistemul general de pensii, de a-l adapta la nevoile viitoare ale generaţiilor ce contribuie astăzi, însă cu respectarea principiilor generale (ILO, 2010)​[22]​, indiferent de tipul de fond de pensii, obţinând astfel un venit real nu foarte ridicat, însă protejat de factori conjuncturali precum criza.
Mandatory private pensions, as a completion pillar of public pensions (by individual accounts), were developed in numerous emergent European countries and not only, including in Romania (among the developed countries only in Slovakia and Sweden). 
Pensiile private obligatorii, ca pilon de completare a pensiilor publice (prin conturi individuale), s-au dezvoltat în numeroase ţări emergente din Europa şi nu numai, inclusiv în România (din ţările dezvoltate doar în Slovacia şi Suedia).
The weak development of the private insurance culture for pensions in these countries is the reason why occupational pensions or individual accounts are not yet operational or exist just as optional variants for supplementing the pension funds, in general still immature and with less spread among contributors. 
Slaba dezvoltare a culturii asigurării private pentru pensii în aceste ţări face ca pensiile ocupaţionale sau conturile individuale să nu fie încă funcţionale sau să existe doar ca variante facultative de completare a fondurilor de pensii, în general încă în faze nematurizate şi cu slabă extindere în rândul contribuabililor.
At the same time, low incomes from labour and the poor performance of the financial market (in some situations also the lack of confidence in the safety of incomes by such placements) make voluntary pensions unattractive. 
Totodată, veniturile reduse din muncă şi slaba performanţă a pieţei financiare (în unele situaţii şi neîncrederea în siguranţa veniturilor pe asemenea plasamente) fac neatractive pensiile facultative.
Romania needs a development strategy for old-age insurance systems focused on active ageing and sustainable and adequate pensions from public and private sources 
România are nevoie de o strategie de dezvoltare a sistemelor de asigurare de bătrâneţe centrată pe îmbătrânire activă şi pensii sustenabile şi adecvate, din surse publice şi private
The general objective of the study is the identification of some elements of the insurance policies for old-age incomes that would lead to promoting in Romania a coherent strategy adequate to the challenges of a sustainable and adequate social security system adapted to predictable demo-economic trends. 
Obiectivul general al studiului îl constituie identificarea unor elemente de politici de asigurare a veniturilor la bătrâneţe, care să conducă la promovarea în România a unei strategii coerente, adecvată provocărilor unui sistem de securitate socială sustenabil şi adaptat tendinţelor demo-economice previzibile.
In particular, the study aims to define some social policy elements regarding, in particular, the strengthening of the pension system, the development of the component of private pensions, in consensus with the EU concerns and according to the best practices in the field. 
În particular, studiul vizează prefigurarea unor elemente de politică socială, îndeosebi cu privire la întărirea sistemului de pensii, dezvoltarea componentei pensiilor private, în consens cu preocupările UE şi corespunzător celor mai bune practici în domeniu.
A particular attention is paid to the following aspects: 
Se acordă o atenţie particulară următoarelor aspecte:
a) the reform of the public pension system in the Member States, as response to the recent demographic changes (retirement age, contributions, fiscal approach, fiscal pressure, dependency ratio, replacement rate, coverage degree, pension calculation); b) private pension schemes in Member States aimed to supplement the pension in the public system (types of schemes, participants, contributions, investments, services payment, calculation methods, supervision and control procedures, guarantees - presented in the country fiches). 
a) reformei sistemului public de pensii din statele membre, ca răspuns la schimbările demografice recente (vârsta de pensionare, contribuţii, tratament fiscal, presiune fiscală, raport de dependenţă, rată de înlocuire, grad de acoperire, calcul pensie); b) schemele de pensii private din statele membre, menite să suplimenteze pensia din sistemul public (tipuri de scheme, participanţi, contribuţii, investiţii, plata prestaţiilor, metode de calcul, proceduri de supraveghere şi control, garanţii - prezentate în fişele de ţară).
In particular the following are highlighted: the recent measures adopted at European level in the social field, in response to the impact of demographic ageing (reform elements that determined/shall generate improvement of the public finances sustainability and adequate incomes to the population); effects of current social policies on the future functioning of social protection systems from the perspective of sustainability on medium and long term of the old-age insurance system (public and private); measures for reducing demographic risks (ageing and labour mobility); private pension schemes, characteristics, fiscal approach (duties, taxes on contributions, benefits, applicable fiscal deductions, etc.) as well as other elements of the nature of provided guarantees, applicable procedures, etc. All these elements are analysed from the perspective of macroeconomic balances and of intra- and intergenerational equity by reconsidering the role of the business environment in sustaining and promoting a mixed old-age insurance system (public - mandatory, occupational and private). 
Sunt evidenţiate cu deosebire: măsurile recente adoptate la nivel european în domeniul social, ca răspuns la impactul îmbătrânirii populaţiei (elementele de reformă care au determinat/vor genera îmbunătăţirea sustenabilităţii finanţelor publice şi asigurarea unui venit adecvat al populaţiei); efectele politicilor sociale actuale asupra funcţionării viitoare a sistemelor de protecţie socială din perspectiva sustenabilităţii pe termen mediu şi lung a sistemelor de asigurare de bătrâneţe (publice şi private); măsurile de ameliorare a riscurilor demografice (îmbătrânirea şi mobilitatea pentru muncă); schemele de pensii private, caracteristicile, tratamentul fiscal (taxe, impozite aplicate contribuţiilor, beneficiilor, deduceri fiscale aplicabile etc.), precum şi alte elemente de natura garanţiilor oferite, procedurilor şi tehnicilor aplicabile etc. Toate aceste elemente sunt analizate din perspectiva echilibrelor macroeconomice şi a promovării echităţii intra şi inter generaţionale, în contextul reconsiderării rolului mediului de afaceri în susţinerea şi promovarea unui sistem mixt de asigurare de bătrâneţe (public-obligatoriu, ocupaţional şi privat).
It emphasises the active role of employment and of the fiscal system in developing private pensions, which, by generated funds invested at national level, may support both individual participation to voluntary systems by employment and the development of the entire pension system by financing local economic development. 
Se subliniază rolul activ al ocupării şi al sistemului fiscal în dezvoltarea pensiilor private care, prin fondurile generate, investite la nivel naţional, pot susţine atât participarea individuală la sistemele facultative prin ocupare cât şi dezvoltarea întregului sistem de pensii prin finanţarea dezvoltării economice locale.
The stage of enforcing the various components of the pension system reform in Romania is analysed and estimated. 
Se analizează şi apreciază stadiul aplicării diferitelor componente ale reformei sistemului de pensii în România.
Considering the strengths and weaknesses identified at national, regional or micro-economic level, the study proposes a series of stages and steps that must be taken for adopting the necessary measures, implementing and strengthening the pension system. 
Pornind de la elementele pozitive şi deficienţele identificate la nivel naţional, regional sau micro-economic, studiul propune o succesiune de etape şi paşi care trebuie întreprinşi pentru adoptarea măsurilor necesare, implementarea şi întărirea sistemului de pensii.
The issues related to improving the public pension system and assuring its medium and long-term financial sustainability are reviewed in Romania from the perspective of the specific needs and the changes triggered by the European private pension systems, as result of the financial crisis. 
Se trec în revistă problemele redresării sistemului public de pensii şi ale asigurării sustenabilităţii financiare pe termen mediu şi lung a acestuia în România, din perspectiva nevoilor specifice şi a modificărilor antrenate în sistemele de pensii private europene, ca urmare a crizei financiare.
The institutional framework, the social accountability of the companies, the role of social dialogue and of cooperation between the main active powers of the society are highlighted and analysed. 
Cadrul instituţional, responsabilitatea socială a companiilor, rolul dialogului social şi cel al cooperării principalelor forţe active ale societăţii sunt evidenţiate şi analizate.
Challenges and risks of the pension system reform, with emphasis on private pensions 
Provocări şi riscuri ale reformei sistemului de pensii, cu accent pe pensiile private
In its structure, the study begins with an analysis of the legislative and institutional system, and of the policies in the field of pensions within EU Member-States, laying emphasis on the reforms initiated during the crisis period (Chapter I). 
În structura sa, studiul porneşte de la o analiză a sistemului legislativ, instituţional şi al politicilor în domeniul pensiilor în statele membre UE, punând accentul pe reformele iniţiate în perioada crizei (capitolul I).
The main factors of adjustment/influence are considered, such as: ageing, labour mobility, longer active life, reform of the public system, with associated constrains generated by budgetary stability and the fiscal system, the structure of the pension system and the associated financial market, as well as the national reform and stability programs for the period up to 2014, and not only. 
Se au în vedere principalii factori de ajustare/influenţă precum: îmbătrânirea demografică, mobilitatea pentru muncă, prelungirea vieţii active, reforma sistemului public, cu restricţiile asociate generate de stabilitatea bugetară şi sistemul fiscal, structura sistemului de pensii şi piaţa financiară asociată precum şi programele naţionale de reformă şi de stabilitate iniţiate pentru perioada până în anul 2014 şi nu numai.
The study considers the recent developments at legislative and institutional level in the EU and the fact that the deepening of the European integration process influences and “models” the national social insurance systems, implicitly the pensions ones, changing the perspectives on inclusive ageing, by ensuring health and incomes, for comfortable living standards of third-age individuals. 
Studiul are în vedere dezvoltările recente în plan legislativ şi instituţional la nivelul UE şi faptul că adâncirea procesului de integrare europeană influenţează şi „modelează” sistemele naţionale de asigurări sociale, implicit cele de pensii, modificând perspectivele de abordare a îmbătrânirii incluzive, cu asigurarea sănătăţii şi veniturilor, pentru un trai confortabil al celor de vârsta a treia.
Chapter 2 of this study presents some relevant indicators for the configuration of the pension system within the EU, namely: total population, median age, life expectancy at birth, fertility rate and old age dependency ratio, analyzes workforce migration at the EU level with regard to its impact on pension benefits transferability and, finally, deals with the demographic factors' influence on the pension system in Romania. 
Cel de al doilea capitol prezintă câţiva indicatori relevanţi pentru configurarea sistemelor de pensii la nivelul UE şi anume: populaţia totală, vârsta medie, speranţa de viaţă la naştere, ratele fertilităţii şi rata de dependenţă a populaţiei vârstnice, analizează componenta de migraţie a forţei de muncă prin prisma impactului acesteia asupra transferabilităţii pensiilor şi, în final, tratează influenţa factorilor demografici asupra sistemului de pensii din România.
The analyzed indicators reveal that in the European Union there are severe demographic problems: birth and fertility rates are dramatically decreasing and the population median age is constantly increasing. 
Indicatorii analizaţi ilustrează că în Uniunea Europeană se manifestă severe probleme demografice: ratele de natalitate şi fertilitate scad în mod dramatic, iar vârsta medie a populaţiei se află în creştere constantă.
In other words, population decreases and is confronted with ageing. 
Cu alte cuvinte, populaţia scade şi se confruntă din ce în ce mai mult cu fenomenul îmbătrânirii.
The population's decreasing and ageing trends represent a burden on the public pension budget, which has to rely on fewer and fewer contributors (active employees) supporting more and more beneficiaries (pensioners). 
Tendinţele de scădere şi de îmbătrânire a populaţiei exercită o povară asupra bugetului pensiilor publice, care trebuie să se bazeze pe tot mai puţini contributori (angajaţi activi) susţinând tot mai mulţi beneficiari (pensionari).
These demographic issues reveal the current un-sustainability of the state pension budget and a need for major reforms in this respect. 
Aceste probleme demografice demonstrează că bugetul pensiilor de stat nu mai este sustenabil în forma actuală şi necesită reforme majore.
Romania faces the same demographic trends just as Europe and the world, even under severer forms. 
Tendinţele demografice înregistrate la nivel european şi mondial pot fi regăsite şi în România, uneori chiar mai îngrijorătoare.
Moreover, Romania is confronted with external migration of unknown sizes. 
În plus, România se confruntă cu fenomenul migraţiei externe, a cărui dimensiune exactă nu poate fi stabilită.
The indicators for Romania show that the country's population is on continuous decrease and ageing, and this trend seems to be irreversible and has no prospects for recovery. 
Indicatorii prezentaţi pentru România demonstrează că populaţia ţării se află într-o continuă scădere şi îmbătrânire, acest trend apărând ca ireversibil şi fără perspective de a fi stopat.
The increased life expectancy of old-age individuals, along with the diminishing number of employees and lack of decent and adequate replacement rates indicate that the PAYG system is inadequate for meeting the challenges of the demographic developments. 
Faptul că în România pensionarii trăiesc mai mult, numărul angajaţilor descreşte, iar pensiile publice nu mai pot asigura rate de înlocuire decente şi adecvate pentru pensionari, denotă că sistemul PAYG este copleşit de evoluţiile demografice.
In Chapter 3 we are mainly interested in finding influence factors for the aggregate replacement rate and for the risk of poverty for people aged 65 and over 65, in quantifying this influence and in analyzing different evolution scenarios based on different values ​​for impact factors. 
În capitolul 3 se identifică factorii ce influenţează rata de înlocuire agregată şi riscul de sărăcie pentru persoanele în vârstă de peste 65 de ani, se cuantifică această influenţă şi se analizează scenarii de evoluţie ale acestora în funcţie de diferite valori previzionate pentru factorii de impact.
Finally we propose a new model, called "the SPOS model" in which we present the combination of indicators that best explain the link between a sustainable and an adequate pension system. 
În finalul capitolului se propune „modelul SPOS” în care se prezintă combinaţia de indicatori care explică cel mai bine legătura dintre un sistem de pensii sustenabil şi unul adecvat.
Results of the econometric investigations show that the public system reform measures are effective only if they are able not only to compensate, but even to overcome the negative effect of a high dependency ratio combined with high life expectancy. 
Rezultatele investigaţiilor econometrice reliefează faptul că măsurile de reformă ale sistemului public sunt eficiente doar în cazul în care reuşesc nu numai să compenseze, ci chiar să întreacă efectul negativ al unei rate mari de dependenţă combinate cu o speranţă de viaţă ridicată.
In any case, a functional private pension system would be able to allow for the implementation of reform measures for the public pensions system - reforms designed to increase sustainability - without any costs in terms of adequacy. 
În orice caz, un sistem funcţional de pensii private este în măsură să permită implementarea măsurilor de reformă ale sistemului public de pensii - reforme menite să sporească sustenabilitatea acestuia - fără costurile implicate de acestea în ceea ce priveşte adecvarea.
Therefore, by increasing the income of pensioners, private pensions could reconcile the two major objectives of the EU, i.e. "adequate pensions" and "sustainable pensions". 
Astfel, prin suplimentarea veniturilor la pensionare, pensiile private pot reuşi să împace cele două obiective majore ale UE, respectiv „pensii adecvate” şi „pensii sustenabile”.
Chapter 4 deals with the characteristic aspects of the Romanian private pensions market. 
Capitolul 4 analizează piaţa pensiilor private din România sub diferite aspecte caracteristice.
This analysis considers the market trends and features at EU level, striving to embed the analysis of the Romanian reforms in the field of private pensions the broader European framework. 
Această analiză porneşte de la situaţia pieţei specifice la nivelul Uniunii Europene, vizând astfel poziţionarea a reformelor din România în contextul larg european.
The chapter explores the legal basis and the legislative reforms in the field of private pensions. 
Totodată, capitolul sintetizează baza legală şi reformele legislative în domeniul pensiilor private.
Its main objective is to provide an accurate picture of the current state of mandatory and voluntary pension schemes in Romania. 
Obiectivul principal al acestui capitol îl reprezintă conturarea unei imagini de ansamblu a pieţei pensiilor private din România.
Therefore, the chapter offers an analysis of such relevant factors as funds market shares, different contribution levels, the average fund unit values or the contents of the investment portfolios. 
Astfel, se studiază evoluţia şi situaţia actuală a fondurilor de pensii private obligatorii şi facultative prin factori precum cotele de piaţă, nivelul contribuţiilor, costurile aferente gestiunii, valoarea activului net sau conţinutul portofoliilor de investiţii.
Among the main conclusions we mention that the number of participants in private pension schemes is on the rise, as pillar II included 5378995 individual contributors in August 2011, and pillar III cumulating 246 660 individual contributors at the same time. 
Dintre principalele concluzii se poate menţiona că numărul participanţilor la fondurile de pensii private este în creştere (pilonul II însumează în august 2011 un total de 5,378,995 de participanţi cu contribuţii individuale, iar pilonul III, 246,660 de participanţi).
All these values represent steady and solid increases from previous years, and the attractiveness of private pensions as a source of capital. 
Aceste valori demonstrează potenţialul ca sursă de capital pe care îl au pensiile private din România.
Thus, the net assets managed by the private pension funds are currently estimated to represent 1.35% of Romania's GDP. 
Astfel, ponderea activelor fondurilor de pensii în PIB, la finalul anului 2011, este preconizată să ajungă la 1,35%.
At the end of the paper (Chapter 5 and 6) a structured program for necessary and possible changes is drown up for rendering the pension system from Romania efficient, by stimulating the development of the private insurance system, as an essential component for supplementing incomes after retirement. 
În finalul lucrării (capitolele V şi VI) se conturează un program structurat de schimbări necesare şi posibile pentru eficientizarea sistemului de pensii în România, prin stimularea dezvoltării sistemului privat de asigurare, ca o componentă esenţială de completare a veniturilor după pensionare.
The approach to the efficiency improvement of the national pension system is integrative, on one hand, at the level of promoting labour market reform (also) by active ageing and, on the other hand, by sustaining performance (job productivity and not only) by improving/updating knowledge and competence during the entire active life. 
Abordarea eficientizării sistemului naţional de pensii este integrativă, pe de o parte, cu palierul promovării reformei pieţei muncii (şi) prin îmbătrânire activă şi, pe de altă parte, cu susţinerea performanţei (productivităţii la locul de muncă şi nu numai) prin perfecţionarea/actualizarea cunoştinţelor şi competenţelor, pe tot parcursul vieţii active.
Challenges to an effective performance and innovative pension system, equitable for present and future generations 
Provocări pentru un sistem de pensii performant şi inovator, echitabil pentru generaţiile prezente şi cele viitoare
According to the analysis of the state, efficiency and sustainability prospects of the national pension systems within EU-27, the following general conclusions may be drawn: 
Din analizele efectuate privind starea, eficienţa şi perspectivele de sustenabilitate a sistemelor naţionale de pensii în UE 27 se desprind următoarele concluzii cu caracter general:
Different pension systems, based on diverse social models face similar challenges to the components' sustainability (of each fund or type of fund) and to the adequacy of the system structure and of the operational or projected pension's fund architecture with the current and future needs for ensuring incomes in old-age. 
Sistemele diferite de pensii, bazate pe modele sociale diferite se confruntă cu provocări similare legate de sustenabilitatea componentelor (a fiecărui fond/tip de fond în parte) şi a gradului de adecvate a structurii sistemului şi a design-ului fondului de pensii operaţional sau proiectat, cu nevoile curente şi viitoare ale asigurării veniturilor la bătrâneţe.
The importance and size of each pillar is different, more or less in accordance with the principles of social solidarity and intra- and intergenerational equity. 
Importanţa şi dimensiunea fiecărui pilon este diferită, răspunzând în măsură mai mare sau mai redusă principiilor solidarităţii sociale şi echităţii intra şi intergeneraţionale.
The trend is towards multiplying the pension insurance sources. 
Tendinţa este de multiplicare a surselor de asigurare a pensiei.
The public pillar, in general within the PAYG system, is associated with minimum pension arrangements for avoiding old-age poverty. 
Pilonul public, în general în sistem PAYG, este asociat cu aranjamente de evitare a sărăciei la bătrâneţe de tipul pensiei minime.