natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We consider that in the countries where the segment of small farms is significant, the percentage stipulated in the legislative proposal of the Commission should be extended towards 15%, as there may be a situation in which farms from larger size categories (4, 5ha) will adopt this simplified scheme, mainly in the situation of elderly farmers, who can no longer operate their land properly. 
Considerăm că, în ţările în care segmentul fermelor mici este semnificativ, procentul stipulat în propunerea legislativă a Comisiei ar trebui extins spre 15%, pentru că poate exista situaţia în care şi ferme din clase de mărime mai mari (4,5 ha) să adopte această formulă simplificată, mai ales în situaţia unor fermierii bătrâni, care nu-şi mai pot lucra corespunzător terenurile.
Romania should militate to obtain this and to find allies among the member states with similar structural problems. 
România ar trebui să militeze pentru a obţine acest lucru şi să-şi găsească aliaţi printre ţările membre cu probleme structurale similare.
In the case in which this is required, we mention that the total ceiling for direct payments will be diminished by this amount and this could affect the value of direct payments per eligible area. 
În cazul în care se va cere acest lucru, menţionăm că plafonul total pentru plăţi directe va fi diminuat cu această sumă şi ar putea afecta cuantumul plăţilor directe pe suprafaţă.
Such an analysis should be extended and continued so as to see the application opportunity for Romania. 
Ar trebui extinsă şi continuată o astfel de analiză pentru a vedea oportunitatea aplicării pentru România.
At first sight such a measure could contribute to solving up the structural problems that continue to be a reality in Romania. 
La prima vedere o astfel de măsură ar putea rezolva probleme structurale care persistă şi sunt o realitate pentru România.
In reference to the payment scheme targeting the young farmers, the Commission proposed that 2% of the national ceiling for direct payments will be used to support young farmers. 
Referitor la schema de plată care vizează tinerii fermieri, Comisia a propus ca 2% din plafonul naţional pentru plăţi directe să poată fi folosit pentru sprijinirea acestora.
Having in view the high ageing coefficient of the Romanian farmers, maybe Romania should evaluate if this percentage is sufficient and eventually require a thorough analysis to increase this percentage. 
Având în vedere gradul ridicat de îmbătrânire a fermierilor din România, poate că ar trebui să se evalueze dacă acest procent este suficient şi, eventual, în funcţie de o analiză aprofundată, să se solicite mărirea acestui procent.
Following the analysis of the rural development coordinates, it can be estimated that the entire rural area (predominantly rural areas and intermediate rural areas) is a territory that should become the object of the focus of rural development policies to a larger extent. 
În urma analizei coordonatelor dezvoltării rurale se poate aprecia că întreaga zonă rurală (zone predominant rurale şi zone intermediar rurale) este un teritoriu sensibil care trebuie să devină într-o măsură mai mare obiectul atenţiei politicilor de dezvoltare rurală.
At present, Romania has a rural area in which structures defining a complex and extremely various rurality are in place. 
România are, în prezent, un spaţiu rural în care funcţionează structuri care definesc o ruralitate complexă şi foarte diversă.
Out of this reason, any type of development/modernization should be based on the specificity of rural areas, on those defining phenomena and processes for each area in part. 
Din acest motiv orice tip de dezvoltare/modernizare trebuie să se fundamenteze pe specificitatea zonelor rurale, pe acele fenomene şi procese definitorii pentru fiecare areal în parte.
As it is known, the integrated approach to the rural development policy in Romania was produced under the pressure of the EU integration process (beginning with the year 1998). 
Aşa cum se cunoaşte, abordarea integrată a politicii de dezvoltare rurală în România s-a produs sub presiunea procesului de integrare în UE (începând cu anul 1998).
The analysis of the National Plan for Agriculture and Rural Development, completed in the year 2000, dedicated to the implementation of the SAPARD Program and of NARDP 2007-2013, from the point of view of the proposed measures and of the absorption of EU funds, reveals one of the most dissipated allocation of natural resources and a low absorption of Community funds. 
Analiza Planului naţional pentru agricultură şi dezvoltare rurală finalizat în anul 2000, destinat implementării Programului SAPARD şi a PNADR 2007-2013 din punct de vedere al numărului de măsuri propuse şi a gradului de absorbţie a fondurilor, relevă una dintre cele mai disipate alocări a resurselor rurale şi un grad redus de absorbţie a fondurilor comunitare.
In spite of this, significant steps have been made in the direction of a better targeting of resources, progress monitoring and evaluation of results. 
Cu toate acestea, paşi importanţi au fost făcuţi pentru o mai bună direcţionare a resurselor, monitorizarea progresului şi evaluarea rezultatelor.
Taking into consideration the situation of the Romanian rural area, the incipient experience in the implementation of the European programs as well as the commission's proposal on the support to rural development through the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) after 2013, which presents many novelty issues in the process of development and implementation of the post-2013 rural development policies, a special focus should be laid to the following aspects: need to identify and establish a correct hierarchy of the rural development priorities - so as to avoid the dispersion of support to a great number of measures and thus the diminution of the next program efficiency; conjugated evaluation of the implementation constraints - which has in view the eligibility conditions, intensity of Community intervention and intensity of institutional functionality; evaluation of compatibility between the measures proposed in the Community menu and the true needs of rural Romania; accurate definition of the object of intervention and establishment of the size of intervention - best use of the “flexibility” opportunity. 
Având în vedere starea ruralului românesc, experienţa incipientă în implementarea programelor europene precum şi propunerea Comisiei privind sprijinul pentru dezvoltare rurală prin Fondul European pentru Agricultură şi Dezvoltare Rurală (FEADR) după 2013, care prezintă multe elemente de noutate în procesul de dezvoltare şi implementare a politicilor de dezvoltare rurală post 2013 va fi necesar să se acorde o atenţie deosebită următoarelor aspecte: identificarea şi ierarhizarea corectă a priorităţilor de dezvoltare rurală - pentru a se evita dispersia sprijinului la un număr mare de măsuri şi, astfel, reducerea eficienţei viitorului program; evaluarea conjugată a constrângerilor de implementare - care vizează condiţiile de eligibilitate, intensitatea intervenţiei comunitare şi intensitatea funcţionalităţii instituţionale; evaluarea compatibilităţii dintre măsurile propuse în meniul comunitar şi nevoile reale ale ruralului românesc; definirea exactă a obiectului intervenţiei şi stabilirea cuantumului intervenţiei - valorificarea oportunităţii de „flexibilitate”.
We mention that the values expressed on the basis of our analysis are orientative and perfectible. 
Menţionăm că valorile exprimate pe baza evaluărilor noastre sunt orientative şi, bineînţeles, perfectibile.
A series of thorough analyses based on more detailed data should be made in order to provide a solid basis for the future decisions. 
O serie de analize ar trebui aprofundate pe date mai detaliate pentru a se putea fundamenta deciziile ulterioare.
This scientific approach is intended as a beginning of a series of analyses that should be punctually continued with already identified sensitive problems or problems that have not been signalled out in the present study. 
Acest demers ştiinţific se doreşte a fi un început al unor serii de analize care ar trebui continuate punctual pe probleme sensibile deja identificate sau care nu au fost semnalate în acest studiu.
Study no. 2 
Studiul nr. 2
Euro Pact Adoption - Implications for Romanian fiscal policy 
Adoptarea pactului Euro Plus: implicaţii asupra politicii fiscale a României
Authors٭: 
Autori:
Prof. Daniel DĂIANU (coordinator) 
Prof. univ. dr. Daniel DĂIANU (coordonator)
PhD, Ella Viktoria KALLAI 
Dr. Ella Viktoria KALLAI
PdD, Laurian LUNGU 
Dr. Laurian LUNGU
The current financial and economic crisis has highlighted the inadequacy of existing institutional and policy arrangements at the EU level. 
Criza economică şi financiară actuală a evidenţiat faptul că regimurile instituţionale şi de politici existente la nivelul UE sunt inadecvate.
Even before this crisis, the EU economic growth was low, by international standards, revealing deep structural problems across EU countries, especially in the Southern flank. 
Chiar şi înainte de criză, creşterea economică a UE era scăzută, comparativ cu standardele internaţionale, arătând probleme structurale profunde în ţări membre ale Uniunii, mai ales în flancul sudic.
Macroeconomic imbalances have been building up, exposing a stratified EU with divergences in productivity and competitiveness, with rigidity of labour markets, impeding efficient market responses to shocks. 
S-au acumulat dezechilibre la nivel macroeconomic, evidenţiind o Uniune stratificată, cu divergenţe în productivitate şi competitivitate, cu pieţe ale muncii rigide, împiedicând răspunsuri eficiente ale pieţei la şocuri.
The Monetary Union does not have adequate institutional arrangements, which may help it manage a major crisis, such as that of a “lender of last resort”, depreciation and burden-sharing mechanisms of asymmetric shocks, etc; various sui generis formulas are now being tested. 
Uniunea Monetară nu are aranjamente instituţionale corespunzătoare, care să o ajute să gestioneze o criză majoră - precum „împrumutător de ultimă instanţă”, mecanisme de amortizare a şocurilor asimetrice şi de împărţire a poverilor (burden-sharing) etc.; acum se încearcă diverse formule sui generis.
Fiscal reactions vary depending on the level of the debts and on the speed these accumulate; at the same time, these are linked to the size of the budgetary expenditure and fiscal revenues as percentage in the GDP. 
Reacţiile fiscale diferă în funcţie de nivelul datoriilor şi de viteza cu care acestea se acumulează; totodată, acestea sunt legate de dimensiunea cheltuielilor bugetare şi a veniturilor fiscale ca pondere în PIB.
The sooner the growth picks up, the more acceptable is the downsizing of the certain expenditure and/or the rise of some taxes, so that the ratio between the public debt and the GDP stabilizes (reduces, when it is the case). 
Cu cât se reia mai curând creşterea, cu atât mai acceptabilă este scăderea unor cheltuieli şi/sau creşterea unor taxe astfel încât să se stabilizeze (diminueze, unde este cazul) raportul dintre datoria publică şi PIB.
What is the Euro Plus Pact? 
Ce este Pactul Euro Plus?
An overview 
O privire de ansamblu
The Euro Pact Plus​[8]​ (EPP) intends to strengthen the framework of the Stability and Growth Pact with the missing element of the collegial governance of national fiscal policies and macroeconomic policies. 
Pactul Euro Plus​[8]​ (PEP) intenţionează să consolideze cadrul Pactului de Stabilitate şi Creştere cu elementul lipsă, cel al guvernanţei politicilor fiscale naţionale şi a politicilor macroeconomice.
It creates stronger and more binding rules for fiscal policy, backed up by reinforced sanctions or mechanisms to ensure compliance with the rules. 
Acesta creează norme mai puternice, mai autoritare pentru politica fiscală, dublate de sancţiuni sau mecanisme consolidate menite să asigure respectarea normelor.
At the same time, it is a framework needed to monitor competitiveness and to ensure the necessary measures were taken to control them. 
În acelaşi timp, este un cadru pentru a monitoriza competitivitatea şi pentru a se asigura că s-au luat măsurile necesare pentru control.
The declared objectives of the EPP address four areas: competitiveness, labour market, public sector finances and financial stability. 
Obiectivele declarate ale PEP vizează patru domenii: competitivitatea, piaţa muncii, finanţele sectorului public şi stabilitatea financiară.
Under the EPP proposals, each individual country would be responsible for the specific action it should choose to implement in achieving the commonly agreed objectives, monitored through a set of economic indicators. 
Conform propunerilor PEP, fiecare ţară ar fi responsabilă de acţiunea specifică pe care ar alege să o pună în aplicare pentru atingerea obiectivelor convenite, acest fapt fiind monitorizat printr-un set de indicatori economici.
From a normative point of view, the proposed measures could be seen as a step forward towards improving the functioning of the euro currency area. 
Din punct de vedere normativ, măsurile propuse pot fi considerate drept un pas înainte în îmbunătăţirea funcţionării zonei Euro.
For the New Member States (NMS) there are, arguably, advantages in joining the EPP. 
Pentru noile state membre (NSM), se poate spune că există avantaje în aderarea la PEP.
First, it is this group of countries which would benefit the most from the pursuit, at the EU level, of economic policies aimed at increasing convergence, provided that the economic governance reform foster it. 
În primul rând, aceste ţări ar beneficia cel mai mult de pe urma monitorizării, la nivelul UE, a unor politici economice orientate spre creşterea convergenţei, condiţia fiind ca reforma guvernanţei economice să favorizeze acest lucru.
Secondly, most of these countries are already implementing structural reforms aimed at achieving fiscal consolidation and more flexible labour markets. 
În al doilea rând, cele mai multe dintre aceste state pun deja în aplicare reforme structurale care vizează realizarea consolidării fiscale şi a unor pieţe în domeniul forţei de muncă mai flexibile.
Thirdly, some sort of supra-national governance is perceived as beneficial for countries with weak national institutions, which prevent them from implementing the required economic policies. 
În al treilea rând, o guvernanţă supranaţională este percepută ca fiind benefică pentru statele cu instituţii naţionale slabe, care le împiedică să pună în aplicare politicile economice necesare.
But things are much more complicated when all implications of the EPP are considered. 
Dar lucrurile devin mult mai complicate dacă luăm în considerare toate implicaţiile PEP.
EPP, through its first two objectives, tries in fact to spur economic growth, which is needed for both public finance sustainability and financial stability. 
PEP, prin primele sale două obiective, încearcă, de fapt să impulsioneze creşterea economică, care este necesară atât pentru sustenabilitatea finanţelor publice, cât şi pentru stabilitatea financiară.
How much this is possible remains to be seen taking into consideration that the limitation of the budgetary policy prerogatives at the national level should be compensated by countercyclical budgetary action at the level of the Euro zone, which, unfortunately, is not foreseen in the Treaty and other economic governance reform measures in the EU. 
Cât este posibil acest lucru rămâne de văzut având în vedere că limitarea prerogativelor de politică bugetară la nivel naţional ar trebui să fie compensată de o acţiune bugetară contraciclică la nivelul zonei euro - ceea ce, din păcate, Tratatul şi alte măsuri de reformă a guvernanţei economice în UE nu prevăd.
European decision-makers are advancing with an overhaul of the regulatory and supervisory structures of financial systems, including of the parallel (shadow) banking sector and rating agencies. 
Decidenţii europeni cer cu insistenţă o revizie a structurilor de reglementare şi de supervizare a sistemelor financiare, inclusiv a sectorului bancar paralel şi a agenţiilor de rating.
Harmonization of rules is not a sufficient response to the crisis, since the very content of regulations and supervision needs radical change​[9]​. 
Armonizarea normelor nu este un răspuns suficient la criză, din moment ce chiar conţinutul reglementărilor şi al supervizării are nevoie de o schimbare radicală​[9]​.
A reformed regulatory and supervisory framework would observe basic principles such as regulation of all financial entities, higher capital and liquidity adequacy ratios, preventing regulatory arbitrage, transparent accounting rules, and addressing systemic risk. 
Un cadru de reglementare şi supervizare reformat ar respecta principii de bază precum reglementarea tuturor entităţilor financiare, capital mai ridicat şi coeficienţi de adecvare a lichidităţilor, împiedicând arbitrajul de reglementare, norme de contabilitate transparente, şi abordând riscul sistemic.
The EPP would impose strict tests with regard to the bank stress, together with a close monitoring of the private debt. 
PEP ar impune teste stricte cu privire la stresul bancar, alături de monitorizarea atentă a datoriei private.
In the EU there is a need to strengthen the regulation and supervision of major financial groups, which operate cross-border. 
În UE există necesitatea de a consolida reglementarea şi supravegherea grupurilor financiare mari, care operează transfrontalier.
The European Systemic Risk Board (ESRB) together with the new supervisory authorities should bring a decisive plus in this regard. 
Comitetul European pentru Riscul Sistemic (CERS) împreună cu moile autorităţi de supraveghere ar trebui să aducă un plus decisiv în această privinţă.
ESRB should intervene every time the credit expansion threatens the stability of one or more member states' economies. 
CERS ar trebui să intervină ori de câte ori expansiunea creditului ameninţă stabilitatea uneia sau mai multor economii ale statelor membre.
In September 2011, Britain's Independent Banking Commission released its report, which suggested that the financial system would be more resilient to future crises if banks' retail divisions were ring-fenced against investment units. 
În septembrie 2011, Comisia Bancară Independentă a Marii Britanii şi-a făcut public raportul care sugera că sistemul financiar ar fi mai rezistent în faţa crizelor viitoare dacă diviziile de retail ar fi protejate de cele de investiţii ale băncilor (ring-fenced).
Fracture of the Euro zone: the lesson for Romania 
Fractura zonei euro: morala pentru România
The sovereign debt crisis shadows the precarious design of the Euro zone and the excessive borrowing of the private sector. 
Criza datoriilor suverane umbreşte design-ul precar al zonei euro şi supraîndatorarea excesivă a sectorului privat.
A key phenomenon for understanding tensions inside the euro zone is the economic, competitiveness fracture among member states. 
Un fenomen cheie în înţelegerea tensiunilor din zona euro este fractura economică, de competitivitate, între statele membre.
There are countries which have had surpluses and there are others which have constantly had current account deficits (it is worth noting that Italy had a balanced current account before the adoption of the euro); while countries with current account deficits are less developed, which confirms traditional handbook theses regarding capital movement towards emerging economies, supposed to offer more attractive placement opportunities; current account deficits increased after the introduction of the single currency, when the exchange rate and the monetary policy disappeared as corrective instruments in case of imbalance. 
Sunt ţări care au avut surplusuri şi sunt altele care au înregistrat deficite de cont curent în mod constant (de notat că Italia avea cont curent echilibrat înainte de adoptarea euro); în timp ce ţările cu deficite de cont curent sunt mai puţin dezvoltate, ceea ce conformă tezelor de manual tradiţionale privind mişcarea capitalului spre economii emergente, presupuse a oferi oportunităţi de plasament mai atractive; deficitele de cont curent au crescut după introducerea monedei unice, când au dispărut cursul de schimb şi politica monetară ca instrumente de corecţie a dezechilibrelor.
Spain, Portugal, Greece, Italy, as “Southern group”, have seen current deficit accounts over the last decade. 
Spania, Portugalia, Grecia, Irlanda, Italia, ca „grup sudic”, au înregistrat deficite de cont curent în deceniul trecut.
In the same period, Germany, especially Austria, the Netherlands, Finland, Belgium (“the Northern group”) have experienced trade surpluses. 
În aceeaşi perioadă, Germania, mai ales, Austria, Ţările de Jos, Finlanda, Belgia („grupul nordic”) au avut surplusuri comerciale.
The competitiveness discrepancies between the two groups of countries have deepened; they are reflected in different dynamics in terms of unit labour cost (ULC). 
Discrepanţele de competitivitate între cele două grupuri de ţări s-au adâncit; ele sunt reflectate de dinamici diferite ale costului unitar cu forţa de muncă (ULC/unit labour cost).
In the case of Southern countries, these developments reflected in an aggregated demand which outgrew the national offer and caused external deficits; the deficits were financed from capital influxes, from loans - either of the public sector mainly, as in Greece, or of the private sector majorly, as in Ireland and Spain. 
Pentru ţările sudice, aceste evoluţii s-au reflectat într-o cerere agregată ce a depăşit oferta naţională şi a cauzat deficite externe; deficitele au fost finanţate de intrări de capital, de îndatorare - fie a sectorului public în principal, ca în Grecia, fie preponderent a sectorului privat, ca în Irlanda şi Spania.
It is striking that the least developed countries, now in the MU, face the greatest financing and refinancing difficulties. 
Este frapantă gruparea ţărilor cu mari dificultăţi de finanţare şi refinanţare, acum, în UM dintre cele mai puţin dezvoltate.
It is as if a development rift has predestined them for imbalance. 
Este ca şi cum un decalaj de dezvoltare le-a predestinat pentru dezechilibru.
After the euro was introduced and the common monetary policy started functioning (a one size fits all monetary policy), an interest convergence took place, which encouraged the capital to flow towards countries where there is a perception of higher performances. 
După ce euro a fost introdus şi a început să funcţioneze politica monetară comună (a one size fits all monetary policy), a avut loc o convergenţă a dobânzilor, care a încurajat capitalul să curgă spre ţările unde există percepţia unor randamente mai înalte.
Although Ireland and Spain have had relatively prudent budgetary executions, the total external borrowing increased consistently as a consequence of the borrowing on behalf of the private sector. 
Deşi Irlanda şi Spania au avut execuţii bugetare relativ prudente, îndatorarea externă totală a crescut puternic ca urmare a îndatorării sectorului privat.
In countries with high external deficits, the capital fed the consumption and investments, often in goods and non-tradeables sectors. 
În ţările cu deficite externe mari capitalul a alimentat consumul şi investiţii, adesea, în sectoare de bunuri şi servicii necomercializabile (non-tradables).
The fact that consumption grew larger than the production of exportable and importable goods was possible due to the existence of cheap, massive internal and external financing. 
Devansarea producţiei de bunuri exportabile şi importabile de către consum a fost posibilă întrucât a existat finanţare externă şi internă amplă, ieftină.
It was unlikely for wages not to rise during a period of economic boom, when the engine of economic growth was the expansion of the private sector. 
Salariile nu aveau cum să nu crească într-o perioadă de avânt economic, când motorul creşterii economice era expansiunea sectorului privat.
As during the Asian crisis (of 1997- 1999), private borrowing was underappreciated, as the opinion was that corrections would occur without any complications. 
Ca în criza din Asia (anii 1997-1999), a fost subestimată îndatorarea privată, considerându-se că vor avea loc corecţii fără necazuri.