natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These elements point to the need to rethink the social assistance system to make it address and differentiate energy poverty from other types of poverty and tackle it accordingly. 
Aceste elemente indică nevoia de a regândi sistemul de asistență socială pentru a-l face să abordeze și să diferențieze sărăcia energetică de alte tipuri de sărăcie și a o trata în consecință.
A scenario analysis has been used for the household consumer's sensitivity to natural gas prices, utilizing a price projection in line with the agreed deregulation calendar. 
O analiză scenariu a fost folosită pentru a determina sensibilitatea consumatorului casnic la prețurile gazelor naturale, folosind o proiecție de preț conformă calendarului convenit pentru dereglementare.
The fact of the matter is that even if the final residential consumers can be shielded by manipulating other price components and by spreading in time the price increases, this can only provide a partial and temporary cushion. 
Faptul este că, în condițiile în care consumatorii casnici finali pot fi protejați prin manipularea altor componente de preț și prin difuzarea în timp a creșterilor de preț, acest lucru poate oferi doar o amortizare parțială și temporară.
Given the current low price level, the projected increases (+150%) are likely to have a dramatic impact, especially on the household consumers. 
Având în vedere nivelul actual scăzut al prețului, creșterile proiectate (150%) sunt susceptibile a avea un impact dramatic, mai ales asupra consumatorilor casnici.
That is why price deregulation in the natural gas sector has to be accompanied by a nation-wide energy efficiency programme, as well as by a more sophisticated social assistance programme. 
Acesta este motivul pentru care dereglementarea prețurilor în sectorul gazelor naturale trebuie să fie însoțită de un program național vizând eficiență energetică, precum și de un program de asistență socială mai rafinat.
Provided that such measures are implemented, the number of vulnerable consumers may still remain quite big. 
În cazul în care sunt puse în aplicare astfel de măsuri, numărul consumatorilor vulnerabili ar putea rămâne încă destul de mare.
Hence, the long term solution would be to stimulate economic growth, which would result in increased family revenues. 
Prin urmare, soluția pe termen lung ar fi stimularea creșterii economice, care ar duce la creșterea veniturilor familiei.
What are the main recommendations? 
Care sunt principalele recomandări?
Above all, it is imperative for Romania to decide upon a model of economic development, setting up a priority list. 
Mai presus de toate, este imperativ ca România să decidă asupra unui model de dezvoltare economică, stabilind o listă de priorități.
Mineral resources, energy, transport infrastructure should be used as a basis for attracting investments in the industries of the future and allow for the development of a knowledge based economy that would increase exports with higher added value. 
Resursele minerale, energia, infrastructura de transport ar trebui să fie folosite ca bază pentru atragerea investițiilor în industriile viitorului și pentru a permite dezvoltarea unei economii bazate pe cunoaștere, care ar crește exporturile cu valoare adăugată mai mare.
Such an approach requires integrated strategic thinking, planning and management. 
O astfel de abordare necesită o gândire strategică integrată, planificare și management.
Liberalization of the energy prices is conducted amidst a grossly unsustainable energy sector, which incurs huge losses. 
Liberalizarea prețurilor la energie se realizează într-un sector energetic extrem de nesustenabil, care își asumă pierderi uriașe.
Due to its reform's delay, price deregulation will put a significant strain on all the consumers. 
Având în vedere întârzierea reformei, dereglementarea prețurilor va pune o presiune semnificativă asupra tuturor consumatorilor.
Measures to soften this shock will have to target a reduction of both energy consumption (through energy efficiency) and of the energy losses (through modernization of the antiquated infrastructure). 
Măsurile necesare pentru a atenua acest șoc vizează o reducere atât a consumului de energie (prin eficiența energetică), cât și a pierderilor de energie (prin modernizarea infrastructurii învechite).
Studies show that energy efficiency can be improved by 16-24%. 
Studiile arată că eficiența energetică poate fi îmbunătățită cu 16-24%.
Key recommendations are: 
Principalele recomandări sunt:
Improve the institutional framework by: 
Îmbunătățirea cadrului instituțional prin:
Setting up a National Authority for Energy Efficiency (NAEE); 
a. Înființarea Autorității Naționale pentru Eficiența Energetică;
Setting up a Department for Urban and Rural Energy Systems within the Ministry of Regional Development and Public Administration; 
b. Înființarea unui departament pentru sistemele energetice urbane și rurale în cadrul Ministerului Dezvoltării Regionale și Administrației Publice;
ANRE to take over key activities, such as thermal energy from ANRSC. 
c. Preluarea de către ANRE a unor activități-cheie, precum energia termică de la ANRSC.
Improve the legal framework by adopting the necessary provisions for the Energy Performance Contracts that will enable the use of the Energy Services Companies (ESCO). 
Perfecționarea cadrului legal prin adoptarea dispozițiilor necesare pentru Contracte de performanță energetică, care va permite utilizarea Companiilor de servicii energetice (ESCO).
National Energy Efficiency Strategy has to set real objectives for 2020 and intermediary targets as benchmarks to help us get there. 
Strategia națională în domeniul eficienței energetice trebuie să stabilească obiective reale pentru 2020 și obiective intermediare ca puncte de referință pentru a ne ajuta să ajungem acolo.
Create a framework that should enable companies to work based on voluntary agreements for increasing energy efficiency. 
Crearea unui cadru care să permită companiilor să lucreze în baza unor acorduri voluntare privind creşterea eficienţei energetice.
The competent authorities should consult with industry on the best ways to reach the energy efficiency target, after a careful cost-benefit analysis and taking into account the experience of other EU states. 
Autoritățile competente trebuie să se consulte cu industria în privința celor mai bune metode de apropiere a obiectivului de eficiență energetică, în urma unei atente analize cost-beneficiu și ținând cont de experiența altor state UE.
A mechanism to recoup the costs for the parties under obligation should be established. 
Ar trebui instituit un mecanism pentru a recupera costurile pentru părțile angajate.
The distortions present on the market (natural gas, renewable, as well as ethical aspects in concluding contracts) should be eliminated. 
Ar trebui să fie eliminate distorsiunile existente pe piață (gaze naturale, surse regenerabile, precum și aspecte de etică în încheierea de contracte).
An energy efficiency culture should be created and developed through media information campaigns, subjects taught in school, etc. 
O cultură de eficiență energetică ar trebui să fie creată și dezvoltată prin campanii mass-media de informare, discipline predate în școală etc.
The number one priority should be to use the EU funds to increase energy efficiency in the areas where the savings potential is the highest (public and residential buildings), which was identified as having the highest savings potential (40-50%). 
Prioritatea numărul unu ar trebui să fie utilizarea fondurilor UE pentru a crește eficiența energetică în zonele în care potențialul de economisire este cel mai mare (clădirile publice și rezidențiale), care a fost identificat ca având cele mai mari economii potențiale (40-50 %).
Implement integrated energy management systems at all big industrial consumers. 
Implementarea sistemelor integrate de gestionare a energiei la toți marii consumatori industriali.
Identify and promote the use of energy efficiency methods for industrial consumers: end-of-pipe technology (in the short term) and radically innovative technologies, processes and substitute materials (in the long term). 
Identificarea și promovarea utilizării unor metode de eficiență energetică pentru consumatorii industriali: end-of-pipe tehnologie (pe termen scurt) și tehnologii radical inovatoare, procese și materiale alternative (pe termen lung).
Disseminate best available technologies and successful practices applied elsewhere (including use of substitute materials) that could be replicated by Romanian companies. 
Diseminarea celor mai bune tehnologii disponibile și practici de succes aplicate în altă parte (inclusiv utilizarea de materiale alternative), care ar putea fi replicate de către companiile românești.
Make permanent the tax on excess profits from liberalization put in place at the beginning of 2012. 
Permanentizarea impozitului pe profitul în exces determinat de liberalizarea pusă în aplicare la începutul anului 2012.
This will ensure collection of sufficient revenues to support the vulnerable consumers beyond the 2017-2018 horizon and will ensure a smooth transition until such time when the economy grows at rates that can lift the income of Romanians to a level where higher prices for energy will be affordable (without social assistance) for the majority of the population. 
Acest lucru va asigura colectarea de venituri suficiente pentru a sprijini consumatorii vulnerabili dincolo de orizontul 2017-2018 și va asigura o tranziție ușoară până când economia crește la cote ce pot ridica veniturile românilor la un nivel la care prețurile crescute la energie vor deveni rezonabile (fără asistență socială) pentru cea mai mare parte a populației.
Put in place a mechanism to monitor the impact of higher energy prices on residential consumers, on the competitiveness of economic agents and on energy intensive industry. 
Introducerea unui mecanism de monitorizare a impactului creșterii prețurilor la energie asupra consumatorilor casnici, asupra competitivității agenților economici și asupra industriei mari consumatoare de energie.
Create an expert task force that would look in depth at the particular situation of the household consumers, would work out quantitative metrics to measure the full extent of the vulnerability towards higher energy prices, would run different scenarios, would seek to differentiate the household consumers according to better defined criteria and would propose targeted solutions. 
Crearea unui grup de lucru de experți care să analizeze în profunzime situația particulară a consumatorilor casnici, să dezvolte indicatori cantitativi pentru a măsura întreaga amploare a vulnerabilității față de prețurile mai mari la energie, să ruleze diferite scenarii, să caute să diferențieze consumatorii casnici în funcție de criterii mai bine definite și să propună soluții direcționate.
This task force could precede the creation of a separate independent structure that shall have full control and bear full responsibility over the national assistance programme for the vulnerable consumers. 
Acest grup de lucru ar putea preceda crearea unei structuri independente separate, care să aibă un control deplin și să poarte întreaga responsabilitate a programului național de asistență pentru consumatorii vulnerabili.
It is a given that energy price liberalization will bring an additional number of consumers in the vulnerable segment. 
Liberalizarea prețului la energie va aduce un număr suplimentar de consumatori în segmentul celor vulnerabili.
However, social protection through price has to end and adequate social assistance form central and local budgets should be put in its place. 
Cu toate acestea, protecția socială prin preț trebuie să înceteze, iar asistența socială adecvată, desfășurată prin bugete locale și centrale, ar trebui să-i ia locul.
The market has to be free. 
Piața trebuie să fie liberă.
The consumers unable to pay for the public service should be supported by well-targeted social measures. 
Consumatorii aflați în imposibilitatea de a plăti pentru serviciul public ar trebui să fie susținuți prin măsuri sociale bine direcționate.
The analysis shows that the number one priority for the state should be to channel all its efforts to assist the vulnerable consumers. 
Analiza arată că prioritatea numărul unu pentru stat ar trebui să fie cea de a-și canaliza toate eforturile în sprijinul consumatorilor vulnerabili.
This category will increase numerically for two reasons: 
Această categorie va crește numeric din două motive:
The energy bill will go up, most likely higher and faster than the individual revenues; 
a. Factura de energie se va majora, cel mai probabil, mai sus și mai rapid decât veniturile individuale;
The number of vulnerable consumers will increase because the price hike shall push new consumer categories (currently unaffected) into energy poverty. 
b. Numărul consumatorilor vulnerabili va crește, deoarece majorarea prețurilor va împinge în sărăcie energetică noi categorii de consumatori, neafectate în prezent.
Summary 
Sinteză
Study No. 2 
Studiul nr. 2
Roma inclusion policies in EU Member States 
Politici de incluziune a romilor în statele membre ale UE
Sorin CACE, PhD, (coordinator) 
Dr. Sorin CACE, (coordonator)
* Sorin Cace holds PhD in sociology and economy, 2nd degree research fellow with the Research Institute for Quality of Life, Romanian Academy. 
Sorin Cace este doctor în sociologie şi economie, cercetător ştiinţific gradul II în cadrul Institutului de Cercetare a Calităţii Vieţii, Academia Română.
He is president of CATALACTICA Association and director of The Journal of Community Positive Practices. 
Este preşedinte al Asociaţiei CATALACTICA şi director al Jurnalului practicilor pozitive comunitare.
Gabriela Neagu holds a Ph.D. in sociology and acts as researcher with the Research Institute for Quality of Life. 
Gabriela Neagu este doctor in sociologie şi cercetător ştiinţific la Institutul de Cercetare a Calităţii Vieţii.
Most of her works - articles in journals, books - are focused on the access to education of the population, social mobility and the quality of education. 
Majoritatea lucrărilor sale - articole in reviste de specialitate, capitole carte, volume - sunt concentrate pe problematica accesului la educaţie al populaţiei, mobilitate socială şi calitatea învăţământului.
Cristina Raț is lecturer at the Sociology Department of the Babeș-Bolyai University Cluj-Napoca and executive editor of Studia UBB Sociologia, holding a PhD in Sociology (2008). 
Cristina Raţ este lector la Departamentul de Sociologie a Universităţii Babeş-Bolyai Cluj-Napoca şi redactor executiv al revistei Studia UBB Sociologia, având doctorat în Sociologie (2008).
Her research is focused on the anti-poverty effects of social policies in Central and Eastern Europe and on the situation of Roma minority from marginalized, deprived settlements. 
Cercetările ei adresează efectele politicilor sociale asupra sărăciei în ţările din Europa Centrală şi de Est şi situaţia minorităţii rome din zone marginalizate, deprivate.
Ana Ivasiuc has graduated in 2004 the Faculty of Cultural Anthropology and Development Sociology in Leiden, The Netherlands and followed a Master's Degree in Migrations and Interethnic Relations at the University Paris VII. 
Ana Ivasiuc a absolvit în 2004 facultatea de Antropologie Culturală şi Sociologia Dezvoltării din Leiden, Ţările de Jos, precum şi un Master în Migraţii şi Relaţii Interetnice la Universitatea Paris VII.
Gabriela NEAGU, PhD 
Dr. Gabriela NEAGU
Cristina RAŢ, PhD 
Dr. Cristina RAŢ
Ana IVASIUC 
Drd. Ana IVASIUC
The overall objective of the study is to strengthen the programmatic and action framework for the sustainable and inclusive development of the Roma population in Romania and Europe, in the context of a pronounced manifestation of the attributes of the welfare state and of its European dimension. 
Obiectivul general al studiului îl constituie consolidarea cadrului programatic şi de acţiune pentru dezvoltarea sustenabilă şi incluzivă a populaţiei rome din România în spaţiul european, în condiţiile manifestării pregnante a valenţelor statului social şi dimensiunii sale europene.
The study provides a critical analysis of the main conceptual and social policies approaches that address the problems faced by the Roma minority in European countries, highlighting examples of good practice in Romania and other EU countries, but also pointing out shortcomings, namely limitations that undermine the effectiveness of inclusion programmes. 
Studiul realizează o analiză critică a principalelor abordări conceptuale şi a politicilor sociale care adresează problemele cu care se confruntă minoritatea romă în ţările din spaţiul european, punând în lumină exemple de bune practici din România şi din alte ţări ale UE, dar indicând şi lipsurile, respectiv limitările care subminează eficacitatea unor programe de incluziune.
Recommendations aimed at Roma inclusion prioritize problems, indicating the social policy instruments that can be used by both public institutions and non- governmental organizations. 
Recomandările formulate vizează prioritizarea problemelor incluziunii romilor, indicând totodată instrumente de politică socială ce pot fi folosite atât de către instituţiile publice, cât şi de organizaţiile non-guvernamentale.
The models of good practice presented in this study were selected based on previous assessments of the European Commission or of institutions and independent researchers; some of these programmes have already been replicated and others demonstrated the feasibility of their replication in different regions or countries. 
Modelele de bună practică prezentate în studiu au fost selectate pe baza unor evaluări anterioare ale Comisiei Europene sau ale unor instituţii sau cercetători independenţi, unele dintre aceste programe fiind deja replicate, altele demonstrând fezabilitatea replicării lor într-o altă regiune sau ţară.
What are the defining elements of a framework of the EU policy on Roma social inclusion? 
Care sunt elementele definitorii ale unui cadru al politicii UE privind incluziunea socială a romilor?
The development of the “social inclusion” concept and its corresponding social policies are connected to the European discourse on the risks of poverty and social exclusion, which can be found in the 1984 documents of the Council of European Communities. 
Dezvoltarea conceptului de "incluziune socială" şi a politicilor sociale corespunzătoare este conectată la discursul european cu privire la riscurile de sărăcie şi excluziune socială, care pot fi găsite în documentele Consiliului Comunităţilor Europene din 1984.
The emergence of the Lisbon Agenda (2000) and of the Open Method of Coordination in the Domain of Social Policies (OMC), mark the evolution of the European inclusion policies, as substantiation by the Laeken indicators. 
Apariţia Agendei de la Lisabona (2000) şi a metodei deschise de coordonare în domeniul politicilor sociale (MDC), marchează evoluţia politicilor europene de incluziune, aşa cum sunt evidenţiate prin indicatorii agreaţi la Laeken.
A key role in fostering social inclusion is played by the European Platform against Poverty and Social Exclusion, launched in 2010 as part of the Europe 2020 strategy for smart, sustainable and inclusive growth, and its currently employed AROPE indicator. 
Un rol-cheie în promovarea incluziunii sociale este jucat de către Platforma europeană de combatere a sărăciei şi a excluziunii sociale, lansat în 2010 ca parte a strategiei Europa 2020 pentru creştere inteligentă, durabilă şi favorabilă incluziunii, precum şi de indicatorul AROPE utilizat în prezent.
The Platform aims to stand for a political commitment of EU member states to promote social innovation and more efficient use of European funds for the objectives of social inclusion. 
Platforma îşi propune să constituie un angajament politic al statelor membre ale UE de a promova inovarea socială şi utilizarea mai eficientă a fondurilor europene pentru obiectivele de incluziune socială.
European efforts to address the inclusion of ethnic Roma European citizens are justified by the problems they often face: persistent and multiple deprivations, hardened by social and spatial marginalization. 
Eforturile europene de a aborda integrarea cetăţenilor de etnie romă din Europa sunt justificate de problemele cu care aceştia se confruntă adesea: deprivări persistente şi multiple, întărite de marginalizare socială şi spaţială.
Corresponding policies are channelled on two main approaches: 
Politici corespunzătoare sunt canalizate pe două abordări principale:
i) mainstreaming, aims at integrating a specific Roma focus into general EU policies on promoting anti-discrimination and social inclusion, and ii) targeting, aims at designing programmes with a specific focus on Roma. 
i) mainstreaming urmăreşte integrarea unui accent particular pe romi în politicile generale ale UE privind promovarea anti-discriminării şi incluziunii sociale; ii) ţintirea (targeting) vizează elaborarea de programe specifice pentru romi.
Although seemingly divergent, the two strategies are combined to ensure the social inclusion of the Roma. 
Deşi aparent divergente, cele două strategii sunt combinate pentru a asigura incluziunea socială a romilor.
The European commitment to this end becomes manifest with the development of various bylaws. 
Angajamentul european în acest sens se manifestă odată cu dezvoltarea diverselor reglementări.
The first official recommendation was issued by the Council of the European Communities (CoE nr. 563/1969). 
Prima recomandare oficială a fost emisă de către Consiliul Comunităţilor Europene (CoE nr. 563/1969).
It asks member states to implement measures to tackle discrimination against the Gypsies (the term used back then), defined as a group among Travellers: maintaining sites for caravans with adequate public facilities, ensuring alternative accommodation in regions with cold climate, educational programmes for children, vocational training programmes for adults, the establishment of national agencies that include representatives of Traveller populations and also of non-governmental organizations working with Traveller communities, the issuing of modifications to national legislations on social services and benefits so as to ensure the access of Travellers, etc. 
Aceasta solicită statelor membre să pună în aplicare măsuri de combatere a discriminării împotriva ţiganilor (Gypsies - termenul folosit atunci), definiţi ca grup de nomazi (Travellers): amenajarea spaţiilor pentru caravane cu facilităţi publice adecvate, care să asigure cazare alternativă în regiunile cu climă rece, programe educative pentru copii, programe de formare profesională pentru adulţi, înfiinţarea de agenţii naţionale care includ reprezentanţi ai populaţiei de nomazi şi, de asemenea, ai organizaţiilor non- guvernamentale care lucrează cu comunităţile de nomazi, modificarea legislaţiilor naţionale cu privire la servicii şi prestaţii sociale, astfel încât să se asigure accesul nomazilor etc.
The change of the political regime in Central and Eastern Europe (1989) left open the possibility of post-socialist countries to join the European Community. 
Schimbarea regimului politic din Europa Centrală şi de Est (1989) a deschis posibilitatea ţărilor post-socialiste de a adera la Comunitatea Europeană.
Under these circumstances, an important role was taken by the Conference on Security and Cooperation in Europe (the future OSCE), who drew attention to the problems faced by Roma populations throughout Europe at the 1990 Copenhagen meeting. 
În aceste condiţii, Conferinţa pentru Securitate şi Cooperare în Europa (viitorul OSCE) a preluat un rol important, atrăgând atenţia asupra problemelor cu care se confruntă populaţiile de romi din întreaga Europă (reuniunea de la Copenhaga 1990).