natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Achieving the target of a maximum 3% budget deficit from 2012 onwards will prove challenging, so that the budgetary execution does not have a recession effect on the economic activity. 
Ţinta de cel mult 3% deficit bugetar începând cu 2012 se va dovedi greu de respectat încât execuţia bugetară să nu aibă efect recesionist asupra activităţii economice.
Fiscal consolidation should be compensated (the deficit target is 2% out of the GDP in 2012) by a much higher structural funds' absorption and an improved tax and duty collection. 
Ar trebui să fie compensată consolidarea fiscală (ţinta de deficit este de 2% din PIB în 2012) cu o absorbţie mult crescută de fonduri europene şi o colectare mai bună a taxelor şi impozitelor.
The low level of public revenues (as a share of the GDP) and the high level of mandatory expenditures will make this objective difficult to meet, unless deep structural reforms of the public sector are implemented. 
În lipsa unor reforme structurale în sectorul public, nivelul scăzut al veniturilor publice (ca pondere în PIB) şi nivelul ridicat al cheltuielilor obligatorii vor face acest obiectiv greu de atins.
Between 1993 and 2010, the average public sector expenditure to GDP ratio stood at 34.3% while budget revenues were 30%. 
Între 1993 şi 2010, raportul dintre cheltuielile medii ale sectorului public şi PIB a fost de 34,3%, în timp ce veniturile bugetare au fost de 30%.
This yields an average deficit for the period of 3.5% of GDP​[16]​. 
Aceasta înseamnă că deficitul mediu a fost de 3,5% din PIB​[16]​ în această perioadă.
Fiscal Pact and Romania 
Pactul Fiscal şi România
The Treaty (Fiscal Pact) is essentially a reiteration of the Europact (Euro Plus Pact). 
Tratatul (Pactul Fiscal) este în mod esenţial reeditarea semnării Europactului (Pactul Euro Plus).
The Fiscal Pact is seen by many as a fiscal integration, as the decisive step for the Monetary Union to become viable. 
Pactul Fiscal este prezentat de unii ca o integrare fiscală, ca pasul decisiv pentru ca UM să devină viabilă.
Yet, a fiscal (budgetary) integration, proper for an economic and monetary union (United States, Canada and Brazil are monetary unions), means fiscal rules and sanctions as well as measures aiming at the coordination of economic policies. 
Dar o integrare fiscală (bugetară), aşa cum este propriu unei uniuni monetare şi economice (SUA, Canada, Brazilia sunt uniuni monetare), nu se rezumă la reguli fiscale şi sancţiuni, precum şi la măsuri de coordonare a politicilor economice.
Without a common treasury (meaning a common budget), implying issue of Eurobonds and fiscal transfers, the monetary union is limping and frail (Germany itself is a monetary union, with a federal budget out of which fiscal transfers are conducted when necessary). 
Fără o trezorerie comună (adică un buget comun), care implică emisiuni de eurobonduri şi transferuri fiscale, uniunea monetară este şchioapă, fragilă (însăşi Germania este o uniune monetară, cu un buget federal din care se fac transferuri fiscale la nevoie).
As already underlined, the troubles of the Monetary Union do not originate only in the budgetary excesses, private overdebt is also to be blamed as well as the excesses of banks which were not properly regulated. 
Cum s-a subliniat deja, necazurile UM nu îşi au originea numai în excese bugetare; supraîndatorarea privată este şi ea vinovată ca şi excesele băncilor nesupuse unor reglementări adecvate.
The Monetary Union, as it is now, is more rigid than the gold etalon used in the Inter-War period and collapsed. 
UM, astfel cum arată acum, este mai rigidă decât etalonul aur care a funcţionat în perioada interbelică şi s-a prăbuşit.
We should also remind ourselves about the exit of some countries from the Exchange Rate Mechanism (ERM) two decades ago. 
Să amintim şi ieşirea unor ţări din mecanismul cursului de schimb (MCS) acum două decenii.
The Fiscal Pact helps to the extent to which it compels to budgetary rigour and seriousness as regards public money spending - which was expected from the Euro Pact. 
Pactul Fiscal ajută în măsura în care obligă la rigoare bugetară şi seriozitate în cheltuirea banului public - ceea ce se aştepta şi de la Europact.
Why 0.5% structural budget deficit? 
De ce 0,5% deficit bugetar structural?
In the Euro zone, the aggregated public debt is over 80% of the GDP and the crisis of the sovereign debts induced the fear that without a general fiscal consolidation the euro cannot be saved. 
În zona euro, datoria publică agregată este de peste 80% din PIB şi criza datoriilor suverane a indus teama că, fără consolidare fiscală generalizată, euro nu va fi salvat.
Here we find the reason for imposing a common rule of 0.5% structural deficit with a higher deficit level of 3%. 
Aici găsim raţiunea pentru impunerea unei reguli comune de 0,5% deficit structural cu prag superior al deficitului de 3%.
The purpose is thus to try to reduce public debts through minimal structural deficits. 
Se încearcă astfel reducerea datoriilor publice prin deficite structurale minime.
Especially since the estimates regarding economic growth in the Monetary Union are not encouraging. 
Mai ales că estimările privind creşterea economică în UM nu sunt încurajatoare.
If the economic growth rate were, for instance, around 3% of the GDP, the gradual reduction of the public debt, as a GDP percentage, could be achieved also with a structural deficit larger than 1%. 
Dacă rata de creştere economică ar fi, de pildă, în jur de 3% din PIB, diminuarea în timp a datoriei publice, ca pondere în PIB, s-ar putea realiza şi cu un deficit structural de peste 1%.
But the economic growth is doubtful in the years to come (nota bene: the budgets of states that make up the United States of America have their own balance rule, but there exists a federal budget that absorbs asymmetric shocks and issues federal bonds). 
Dar creşterea economică este îndoielnică în anii ce vin (n.b.: bugetele statelor ce compun SUA au şi ele regula echilibrului, dar acolo există un buget federal care preia şocurile asimetrice şi care emite obligaţiuni federale).
If markets were to react favourably to the public debt stabilisation initiative, at the euro zone level, through general fiscal consolidations, things would be all right. 
Dacă pieţele ar reacţiona favorabil la demersul de stabilizare a datoriei publice, la nivelul zonei euro, prin consolidări fiscale generalizate ar fi bine.
But there is also the possibility that the lack of chances for economic rebound, especially in Southern countries, might accentuate the vicious circle, which would undermine the functioning of the Treaty Pact. 
Dar există şi posibilitatea ca lipsa şanselor de relansare economică, mai ales în ţările sudice, să accentueze cercurile vicioase, ceea ce ar submina funcţionarea Pactului Tratatului.
Romania currently faces a structural deficit of the public budget of over 3% of its GDP; in 2008 it was over 8%. 
România are în prezent un deficit structural al bugetului public de peste 3% din PIB; el era peste 8% în 2008.
The deficit in the years before the crisis illustrated the unsustainable economic growth, based on massive imports and foreign indebtment of the private sector with less than optimal investments. 
Deficitul în anii precriză ilustra creşterea economică nesustenabilă, bazată pe importuri masive şi îndatorarea externă a sectorului privat cu investiţii suboptime.
We find here the explanation for the explosion of the effective budget deficit when the economy fell in 2009. 
Găsim aici explicaţia pentru explozia deficitului bugetar efectiv când economia a căzut în 2009.
A few conditions would help achieve such a correction without causing severe pains and vicious effects: 
Câteva condiţii ar ajuta realizarea unei asemenea corecţii fără a provoca dureri mari şi efecte perverse:
a much higher and more efficient absorption of European funds (at least 3% of the GDP annually), a better collection of fiscal revenues, a more responsible use of public money, a gradual correction and as least as possible a hostile foreign environment. 
o absorbţie mult crescută şi mai eficientă a fondurilor europene (cel puţin 3% din PIB anual); o colectare mai bună a veniturilor fiscale; o utilizare mult mai responsabilă a banului public; gradualizarea corecţiei şi un mediu extern cât mai puţin ostil.
The last factor is unclear and hence at this point we are left with the first instruments. 
Ultimul factor este cenuşiu şi rămân, deci, primele instrumente.
Romania's economic growth potential has been pulled backwards by the crisis, probably towards 2 - 2.5%. 
Potenţialul de creştere economică al României a fost tras în jos de criză, probabil către 2-2,5%.
But this figure also is uncertain as we don't know how long the crisis will last. 
Dar şi această cifră este incertă fiindcă nu ştim cât va dura criza.
If the growth potential of the Romanian economy were significantly over that of the Euro zone, a structural deficit higher than - 0.5% wouldn't cause any problems, especially if the borrowed resources were spent exclusively on useful investments. 
Dacă potenţialul de creştere al economiei româneşti ar fi semnificativ peste cel din zona euro un deficit structural mai mare de -0,5% nu ar cauza probleme, mai ales dacă resursele împrumutate ar fi cheltuite exclusiv pentru investiţii utile.
It is worth noting that the text of the Treaty, as it was agreed at the informal Summit on January 31st allows for a structural deficit of up to 1% for those countries enjoying a considerable fiscal space and which are not members of the Euro zone. 
De notat că textul tratatului, cum a fost convenit la summit-ul informal din 31 ianuarie, permite un deficit structural de până la 1% ţărilor care au un spaţiu fiscal considerabil şi care nu fac parte din zona euro.
A very low immediate deficit has a procylical (recessionist) action if an adequate level of public spending is not ensured (through high absorption of EU funds and an improved collection of fiscal revenues). 
Un deficit foarte mic imediat are acţiune prociclică (recesionistă) dacă nu se asigură un nivel adecvat al cheltuielilor publice (prin absorbţie ridicată de fonduri UE şi colectare mai bună a veniturilor fiscale).
A zero deficit, if Romania were to resume its economic growth, would translate into a continuous reduction of its public debt as a GDP percentage. 
Un deficit zero, dacă România ar relua creşterea economică, ar face ca datoria sa publică să scadă continuu ca pondere în PIB.
The private sector could use the withdrawal of the state from the internal credit market in order to develop. 
Sectorul privat ar putea folosi retragerea statului de pe piaţa creditului intern pentru a se dezvolta.
It is vital for the Euro zone not to experience major convulsions. 
Este vital ca zona euro să nu cunoască convulsii mari.
The fate of our economy depends on solving the Euro zone crisis. 
Soarta economiei noastre depinde de rezolvarea crizei zonei euro.
For that purpose, urgent measures are required (including a strong intervention of the European Central Bank) and a “round” reform of the Monetary Union. 
În acest scop, sunt necesare măsuri de urgenţă (inclusiv intervenţia în forţă a BCE) şi o reformă „rotundă” a UM.
On a larger scale, the financial industry also requires a deep reform. 
Pe un plan mai larg este nevoie şi de o reformă profundă a industriei financiare.
Study no. 3 
Studiul nr. 3
European Semester: ensuring sustainable economic growth through sound public finances. 
Semestrul European şi asigurarea unei creşteri economice sustenabile prin însănătoşirea finanţelor publice.
Lessons for Romania from the public finances' sustainability point of view 
Lecţii pentru România din perspectiva sustenabilităţii finanţelor publice
Professor Moisă ALTĂR (coordinator) 
Prof. univ. dr. Moisă ALTĂR (coordonator)
Senior lecturer Ciprian NECULA 
Conf. univ. dr. Ciprian NECULA
Lecturer Ionuţ DUMITRU 
Lect. univ. dr. Ionuţ DUMITRU
Lecturer Gabriel BOBEICĂ 
Lect. univ. drd.
The study adopts a long-term oriented approach by addressing and evaluating issues that define the manifestation of public finance from a structural perspective: assessment of the conduct of fiscal policy by determining the structural component of the budget deficit, identifying the challenges to the sustainability of public finances in Romania, evaluation of long-term impact of population aging on the general government primary balance and making a set of recommendations to promote a viable long-term fiscal policy and ensure healthy growth. 
Studiul adoptă o viziune orientată pe termen mediu şi lung, realizând analiza şi evaluarea unor aspecte ce definesc cadrul de manifestare al finanţelor publice din perspectivă structurală: evaluarea conduitei politicii fiscale prin determinarea componentei structurale a deficitului bugetar, identificarea provocărilor la adresa sustenabilităţii finanţelor publice în România, evaluarea impactului pe termen lung a procesului de îmbătrânire a populaţiei asupra soldului primar al bugetului general consolidat sau formularea unui set de recomandări care să promoveze o politică fiscală viabilă pe termen lung şi să asigure o creştere economică sănătoasă.
Which were the causes and the context which lead to the appearance of the European Semester? 
Care au fost cauzele şi contextul care au dus la apariţia Semestrului European?
The current economic crisis, especially the sovereign debt crisis, highlights the fragility of the system meant to ensure the coordination mechanisms and the EU stability as a whole, and of the Eurozone in particular. 
Actuala criză economică, în special criza datoriilor suverane a pus în evidenţă numeroasele fragilităţi ale sistemului de asigurare a mecanismelor de coordonare şi a stabilităţii Uniunii Europene în ansamblul său, a Zonei Euro în special.
In this context, the European Council decided to establish a Task Force to propose radical measures for the improvement of the mechanisms for coordinating macroeconomic policies and ensuring economic and financial stability. 
În acest context, Consiliul European a hotărât constituirea unui Grup Operativ care să propună măsuri radicale pentru perfecţionarea mecanismelor de coordonare a politicilor macroeconomice şi pentru asigurarea stabilităţii economice şi financiare.
In fact, the Task Force, reporting directly to the EU President, has the task of developing a complex, efficient and flexible mechanism for EU economic governance. 
În fapt, Grupului Operativ, subordonat direct Preşedintelui Uniunii Europene, i-a revenit sarcina elaborării unui mecanism complex, eficient şi suplu de guvernanţă economică a Uniunii Europene.
Starting from the proposals received, EC adopted in September 2010 the largest legislative package aiming to strengthen economic governance in the EU and the Euro Area, since the establishment of the European Monetary Union (EMU). 
Pe baza propunerilor făcute, Comisia Europeană a adoptat în luna septembrie 2010 cel mai amplu pachet legislativ de consolidare a guvernanţei economice din UE şi din Zona Euro de la constituirea Uniunii Economice şi Monetare (UEM).
To correct the deficiencies of the current legislation is envisaged to widen the scope and to intensify the surveillance of fiscal policies, as well as the implementation of macroeconomic policies and major structural reforms. 
Pentru remedierea deficienţelor legislaţiei actuale se are în vedere lărgirea domeniului de aplicare şi intensificarea supravegherii politicilor fiscale, precum şi aplicarea unor politici macroeconomice şi a unor reforme structurale majore.
They also provide new enforcement mechanisms for Member States which don't comply with agreed legislation. 
De asemenea, sunt prevăzute noi mecanisme de asigurare a aplicării în cazul statelor membre care nu respectă legislaţia.
The recent adopted “European Semester” incorporates all new or revised surveillance processes in a comprehensive and effective policy framework. 
„Semestrul european” aprobat recent integrează toate procesele de supraveghere noi sau revizuite într-un cadru de politică cuprinzător şi eficace.
Why the European Semester is important? 
În ce constă importanţa Semestrului European?
Financial and economic crisis started in 2008 revealed a number of structural weaknesses in the EU economies in general and the Euro Area in particular. 
Criza financiară şi economică începută în 2008 a scos la iveală o serie de slăbiciuni structurale la nivelul economiilor din Uniunea Europeană în general şi din Zona Euro, în particular.
In this context, the need for stronger coordination of the Member States' economic policies became evident. 
În acest context, necesitatea unei coordonări mai puternice a politicilor economice ale statelor membre a devenit evidentă.
European Council decided on June 17, 2010 to implement the recommendations of the Van Rompuy working group of economic governance, namely strengthening the ex ante coordination of economic policies by introducing European Semester from January 1, 2011. 
Consiliul European a hotărât pe 17 iunie 2010 să implementeze una din recomandările grupului de lucru Van Rompuy din domeniul guvernanţei economice, prin întărirea coordonării ex ante a politicilor economice prin introducerea Semestrului European de la 1 ianuarie 2011.
The European Semester integrates existing fiscal policy procedures and structural policies, such as the Stability and Growth Pact, the general guidelines for economic policies of Member States and the Guidelines on employment, in the context of the Europe 2020 Strategy. 
Semestrul European integrează procedurile deja existente în domeniul politicilor fiscale şi al politicilor structurale, cum ar fi cele din Pactul de Stabilitate şi Creştere, din Liniile Directoare Generale pentru Politicile Economice ale statelor membre şi din Liniile Directoare privind ocuparea forţei de muncă, în contextul Strategiei Europa 2020.
Moreover, the European Semester extends the surveillance in the area of macroeconomic imbalances. 
În plus, Semestrul European extinde supravegherea şi în domeniul dezechilibrelor macroeconomice.
The European Semester applies to fiscal, macroeconomic and structural policies. 
Prin urmare, Semestrul European se aplică atât politicilor fiscale, macroeconomice, cât şi celor structurale.
Which are the components of the European Semester? 
Care sunt componentele Semestrului European?
Based on lessons learned during the crisis, European Semester includes three components of economic policy coordination: 
Pe baza lecţiilor desprinse de-a lungul crizei, Semestrul European include 3 componente de coordonare a politicilor economice:
Structural reforms in Europe 2020. 
Reforme structurale în cadrul Strategiei Europa 2020.
The latter, adopted in June 2010, is based on the type of desirable economic growth, namely an intelligent, sustainable and inclusive at the social level one. 
Aceasta din urmă, adoptată în iunie 2010, este bazată pe tipul de creştere economică dezirabilă, anume una inteligentă, sustenabilă şi incluzivă la nivel social.
At national level, Member States shall submit their structural reforms necessary to meet the targets of Europe 2020 in the National Reform Programmes. 
La nivel naţional, statele membre îşi prezintă reformele structurale necesare pentru a îndeplini ţintele din Strategia Europa 2020 în cadrul Programelor Naţionale de Reformă.
Fiscal and budgetary surveillance in the Stability and Growth Pact. 
Supravegherea fiscal-bugetară în cadrul Pactului de Stabilitate şi Creştere.
This was consolidated in respect to both preventive, as well as corrective arm. 
Acesta a fost întărit atât la nivelul său preventiv, cât şi corectiv.
Supervision of macroeconomic imbalances. 
Supravegherea dezechilibrelor macroeconomice.
This is a new component of macroeconomic policy coordination. 
Aceasta este o componentă nouă a coordonării politicilor macroeconomice.
Monitoring of macroeconomic imbalances has become necessary given that the accumulation of macroeconomic imbalances in some peripheral Eurozone countries jeopardize its very existence. 
Monitorizarea dezechilibrelor macroeconomice a devenit necesară în condiţiile în care acumularea unor dezechilibre macroeconomice în anumite state periferice ale Zonei Euro pune în pericol însăşi existenţa acesteia.
A system of indicators used to detect imbalances at the macroeconomic level is introduced. 
Este introdus un sistem de indicatori utilizaţi pentru detectarea dezechilibrelor la nivel macroeconomic.
At a procedural level, the European Semester introduces the timing coordination of structural reforms (as part of Strategy 2020) with fiscal and budgetary surveillance, the two components with a common timetable from now on. 
La nivel procedural, Semestrul European aduce ca noutate faţă de perioada pre-criză, sincronizarea coordonării reformelor structurale (ca parte a Strategiei Europa 2020) cu supravegherea fiscal-bugetară, cele doua componente având de acum înainte un calendar comun.
In addition, coordination within the European Semester will be ex ante, as opposed to ex post, as previously done. 
În plus, coordonarea în cadrul Semestrului European se va face ex ante, spre deosebire de ex post, cum se realiza anterior.
From now on, the direction of economic policy at EU level is given before the development of national reform programs and the stability/convergence ones, before the adoption of national budgets. 
De acum înainte, direcţia politicilor economice la nivelul UE este dată înainte de elaborarea Programelor naţionale de reformă şi a celor de stabilitate/convergenţă şi înainte de adoptarea bugetelor naţionale.
New procedures for monitoring fiscal and budgetary policies and macroeconomic imbalances no longer refer only to the Eurozone. 
Noile proceduri de supraveghere a politicilor fiscal-bugetare şi a dezechilibrelor macroeconomice nu se mai referă doar la Zona Euro.
While the remaining of these procedures applies to all Member States of the EU-27, the correction applies only to the euro area countries. 
În timp ce partea preventivă a acestor proceduri se aplică tuturor statelor membre ale UE-27, partea corectivă se aplică doar la nivelul ţărilor din Zona Euro.
What are the main features that define the European Economic Governance? 
Care sunt principalele trăsături care definesc guvernanţa economică europeană?
The new framework defining European economic governance relies on: 
Noul cadru în care este definită guvernanţa economică la nivel european se bazează pe:
1. strengthening the common economic agenda by strengthening EU; 
consolidarea agendei economice comune prin întărirea supravegherii UE;
2. supervision; ensuring Euro Area stability; 
asigurarea stabilităţii Zonei Euro;
3. recovery of the financial sector. 
redresarea sectorului financiar.
Strengthening the common economic agenda by strengthening EU supervision will be done by defining economic priorities at the European level, a closer surveillance of economic and fiscal policies, and by discussing economic priorities and budgetary policies for every year in the same period (“European Semester”). 
Consolidarea agendei economice comune prin întărirea supravegherii UE se va realiza prin definirea priorităţilor economice la nivel european, supravegherea mai atentă a politicilor economice şi fiscale şi discutarea priorităţilor economice şi a politicilor bugetare în fiecare an în aceeaşi perioadă („Semestrul european”).
At the end of 2011 was adopted the so called „Six Pack”, a package of six measures. 
La sfârşitul anului 2011 a fost adoptat aşa numitul „Six pack”, un Pachet de şase măsuri legislative.
What does this Pack presume? 
Ce presupune acest Pachet?
With regard to surveillance of economic and fiscal policies, the Commission presented on 29 September 2011 six legislative proposals (the so-called six-pack). 
În ceea ce priveşte supravegherea mai atentă a politicilor economice şi fiscale, pe 29 septembrie 2011 Comisia a prezentat şase propuneri legislative (aşa-numitul „pachet de şase”).
The package was approved by the ECOFIN Council on 4 October 2011 and will be implemented by the end of 2011. 
Pachetul a fost aprobat de către Consiliul ECOFIN pe 4 octombrie 2011 şi urmează să fie pus în aplicare până la sfârşitul anului 2011.