natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The package focuses on strengthening budgetary surveillance by increasing the efficiency of preventive and corrective measures by strengthening the Stability and Growth Pact and on preventing and fighting macroeconomic imbalances. 
Pachetul se concentrează pe întărirea supravegherii bugetare, prin creşterea eficienţei măsurilor preventive şi corective prin consolidarea Pactului de Stabilitate şi Creştere şi pe prevenirea şi combaterea dezechilibrelor macroeconomice.
The philosophy of Stability and Growth Pact is redirected towards emphasizing the importance of reducing the ratio of public debt in GDP. 
Filozofia Pactului de Stabilitate şi Creştere este reorientată în direcţia accentuării importanţei reducerii ponderii datoriei publice în PIB.
To this end, Member States will be responsible not only for avoiding excessive deficits, but also for reducing the public debt to GDP ratio at a satisfactory pace. 
În acest sens, statele membre vor fi responsabile nu doar pentru evitarea deficitelor excesive, ci şi pentru reducerea ponderii datoriei publice în PIB într-un ritm satisfăcător.
In what consist the European Commission evaluations with regard to the Romanian Convergence Programme and the National Reform Programme? 
În ce constau evaluările Comisiei Europene cu privire la Programul de Convergenţă şi Programul Naţional de Reformă al României ?
On May 2, 2011, Romania presented the 2011 update of the Convergence Programme, which covers the period from 2011 to 2014, and the National Reform Programme of 2011. 
La 2 mai 2011, România a prezentat actualizarea din 2011 a Programului de convergenţă, care vizează perioada 2011-2014, şi Programul naţional de reformă din 2011.
The two programs were evaluated simultaneously by the European Commission, according to the provisions of the European Semester. 
Cele două programe au fost evaluate în acelaşi timp de către Comisia Europeană, conform prevederilor Semestrului European.
According to the latest assessment of the European Commission on the long-term sustainability, the risks on long-term sustainability of public finances seem to be high in Romania. 
Potrivit ultimei evaluări a Comisiei Europene privind sustenabilitatea pe termen lung, riscurile cu privire la sustenabilitatea pe termen lung pe care le prezintă finanţele publice par să fie ridicate în România.
This assessment does not take into account measures adopted comprehensive pension reform in 2010, which substantially improved long-term sustainability of the Romanian pension system. 
Această evaluare nu ia însă în considerare măsurile cuprinzătoare de reformă a pensiilor adoptate în 2010, care au îmbunătăţit în mod substanţial sustenabilitatea pe termen lung a sistemului românesc de pensii.
Following the successful implementation of EU-IMF adjustment program and to strengthen these positive results, Romania negotiated with international financial institutions a new, preventive, program for 2011-2013. 
În urma implementării cu succes a programului de ajustare UE-FMI şi pentru a consolida aceste rezultate pozitive, a fost negociat cu autorităţile române un Program preventiv UE-FMI pentru 2011-2013.
The new program continues the fiscal consolidation and fiscal governance reforms and maintains the financial stability policy started in the program for 2009-2011. 
Noul program continuă măsurile de consolidare fiscală, reformele în domeniul guvernanţei fiscale şi politica de menţinere a stabilităţii financiare începută în cadrul programului pentru perioada 2009-2011.
According to the European Commission, Romania was on track to achieve the deficit target of 4.4% of GDP in 2011 (less than 5% of GDP in ESA terms). 
În opinia Comisiei Europene, România rămâne pe drumul cel bun pentru atingerea ţintei de deficit bugetar de 4,4% din PIB în 2011 (sub 5% din PIB în termeni ESA).
It will also provide an adequate basis to meet the deficit target of 3% of GDP in 2012, although, according to European Commission services' spring forecast of 2011, additional measures may be needed. 
Aceasta va constitui totodată o bază adecvată pentru îndeplinirea ţintei de deficit de 3% din PIB pentru 2012, deşi, potrivit previziunilor serviciilor Comisiei Europene din primăvara anului 2011, ar putea fi necesare măsuri suplimentare.
Based on the assessment of the updated convergence program under Regulation (EC) no. 1466/97, the Council considers that the macroeconomic assumptions underlying the projections are plausible program. 
Pe baza evaluării Programului de convergenţă actualizat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că ipotezele macroeconomice care stau la baza previziunilor din program sunt plauzibile.
Convergence program aimed at correcting the excessive deficit by 2012, deadline set by the Council recommendation of 16 February 2010. 
Programul de convergenţă vizează corectarea deficitului excesiv până în 2012, termenul fixat de Consiliu în recomandarea sa din 16 februarie 2010.
Program announced a deficit of 2.6% of GDP in 2013 and 2.1% of GDP in 2014, the planned consolidation being mainly focused on the expenditure side. 
Programul anunţă un deficit de 2,6% din PIB în 2013 şi de 2,1% din PIB în 2014, consolidarea planificată fiind bazată în principal pe cheltuieli.
According to the structural balance as recalculated by Commission services, medium-term objective (MTO) will not be reached during the period covered by the program. 
Potrivit soldului structural recalculat de serviciile Comisiei, obiectivul pe termen mediu (OTM) nu va fi atins în perioada acoperită de program.
Consolidation strategy appears to be concentrated at the beginning, with structural improvements planned for 2011 and 2012. 
Strategia de consolidare pare a fi concentrată la începutul perioadei, cu îmbunătăţiri structurale prevăzute pentru 2011 şi 2012.
Instead, in 2013 - 2014 the structural balance will not improve. 
În schimb, în 2013- 2014 soldul structural nu se va îmbunătăţi.
The expected evolution of the deficit is appropriate in 2011 and 2012, but not in 2013 and 2014. 
Evoluţia estimată a deficitului este adecvată în 2011 şi 2012, dar nu şi în 2013 şi 2014.
The main risks affecting the budget targets for implementation relate to the existence of arrears to the state enterprises, which represent a significant contingent budget requirement and the reservations expressed by the Commission (Eurostat) on notification by Romania of the excessive deficit procedure. 
Principalele riscuri care afectează ţintele bugetare sunt legate de implementare, de existenţa unor arierate la nivelul întreprinderilor de stat, care reprezintă o obligaţie bugetară contingentă importantă şi de rezervele exprimate de Comisie (Eurostat) cu privire la notificarea de către România a procedurii aplicabile deficitelor excesive.
Regarding the latter, Romania pledged to give priority to improving public finance statistics compiling ESA95 the National Institute of Statistics. 
Cu privire la aceasta din urmă, România s-a angajat să acorde prioritate îmbunătăţirii compilării statisticilor privind finanţele publice în ESA95 în cadrul Institutului Naţional de Statistică.
Romania included the commitments under the covenant to Euro+ in the National Reform and the Convergence Programmes, submitted on 2 May 2011. 
România a inclus angajamentele asumate în cadrul Pactului Euro Plus în Programul naţional de reformă şi în Programul de convergenţă, prezentate la 2 mai 2011.
Most of these commitments have been met or are on track to be met during the financial assistance program on the medium-term and are broadly adequate to address the challenges identified in the context of the Euro+. 
Majoritatea acestor angajamente au fost deja îndeplinite sau sunt în curs de îndeplinire în cadrul Programului de asistenţă financiară pe termen mediu şi sunt, în linii mari, adecvate pentru abordarea provocărilor identificate în contextul pactului.
What are the main challenges regarding the sustainability of the Romanian public finances? 
Care sunt principalele provocările la adresa sustenabilităţii finanţelor publice în România?
The sustainability of public finances returned in force on the public agenda in recent years in all European countries, mainly due to negative effects on budgets amid financial and economic crisis, but also the aging process, which will have negative impact on national budgets on the long-run. 
Sustenabilitatea finanţelor publice a revenit în forţă pe agenda publică în perioada recentă în toate ţările europene, în principal din cauza efectelor negative asupra bugetelor pe fondul crizei financiare şi economice, dar şi a procesului de îmbătrânire a populaţiei, care va avea impact puternic negativ asupra bugetelor naţionale pe termen mediu şi lung.
In the specific case of Romania, deteriorating position of public finances is rooted in the total unsustainable policy in the years preceding the crisis, characterized by unsustainable increases in social spending, exacerbated by the manifestation of international crisis since 2008. 
În cazul particular al României, deteriorarea poziţiei finanţelor publice îşi are originea în politica total nesustenabilă din anii premergători crizei, caracterizată prin creşteri nesustenabile ale cheltuielilor sociale, fiind accentuată de manifestarea efectelor crizei internaţionale începând cu anul 2008.
Since 2009, Romanian authorities were forced to commit to a very ambitious fiscal consolidation, provided in the external financing program agreed with the IMF, EC and World Bank, aiming at reducing the budget deficit below 3% of GDP in 2012. 
Autorităţile s-au angajat la un proces de consolidare fiscală foarte ambiţios începând cu anul 2009, prin programul de finanţare externă cu FMI/CE/BM, având ca obiectiv reducerea deficitului bugetar sub 3% din PIB în 2012.
However, although unsustainable trends were also corrected, there is a series of challenges to public finances in the medium and long term. 
Cu toate acestea, deşi anumite tendinţe nesustenabile s-au mai corectat, persistă o serie de provocări la adresa finanţelor publice pe termen mediu şi lung.
According to Law 69/2010 on fiscal responsibility, the sustainability of public finances means that “the Government is able to manage financial risks and unforeseen events in future periods without having to introduce economically or socially destabilizing expenditure or revenue adjustments.” 
Conform Legii 69/2010 a responsabilităţii fiscal-bugetare, “sustenabilitatea finanţelor publice presupune ca, pe termen mediu şi lung, Guvernul să aibă posibilitatea să gestioneze riscuri sau situaţii neprevăzute, fără a fi nevoit să opereze ajustări semnificative ale cheltuielilor, veniturilor sau a deficitului bugetar cu efecte destabilizatoare din punct de vedere economic sau social”.
The major challenge that fiscal policy is facing in the coming years is a high structural budget deficit, together with reallocating spending to economic growth stimulating destinations (including infrastructure), reducing the structural factors that create bottlenecks for economic growth and sustainability public finances in terms of costs of an aging population. 
Provocarea majoră pe care o are politica fiscal-bugetară în anii următori este reducerea deficitului bugetar structural ridicat, concomitent cu realocarea cheltuielilor bugetare către destinaţii stimulatoare pentru creşterea economică (inclusiv infrastructură), cu reducerea factorilor structurali care creează blocaje pentru creşterea economică şi cu asigurarea sustenabilităţii finanţelor publice din perspectiva cheltuielilor ocazionate de îmbătrânirea populaţiei.
The main challenges to the sustainability of public finances can be summarized by the following: 
Principalele provocări la adresa sustenabilităţii finanţelor publice pot fi sintetizate prin următoarele:
Very low tax collection; 
colectarea foarte scăzută a taxelor;
Chronic deficit of the pension system and long-term negative impact of aging population; 
deficitul cronic al sistemului de pensii şi impactul negativ pe termen lung al procesului de îmbătrânire a populaţiei;
Quasi-fiscal deficit generated by the State Owned Enterprises (SOEs); 
deficitul cvasi-fiscal în sectorul companiilor de stat;
Unsustainable structure of public spending; 
structura nesustenabilă a cheltuielilor bugetare;
Low efficiency of public spending; 
eficienţa scăzută a cheltuirii banilor publici;
Lack of public investment prioritization and true multi-annual budgeting; 
lipsa prioritizării investiţiilor publice şi a bugetării multianuale;
Soft budget constraints at the level of local authorities. 
constrângeri bugetare slabe la nivelul autorităţilor locale.
Which would be, according to you, the main source of concern regarding the sustainability of the Romanian public finances? 
Care ar fi, în opinia autorilor, principala sursă de îngrijorare în ceea ce priveşte sustenabilitatea finanţelor publice în România?
One of the main challenges for the sustainability of the public finances is represented by the negative impact of the long term of the population aging process over the pensions fund budget. 
Una dintre provocările majore la adresa sustenabilităţii finanţelor publice este reprezentată de impactul negativ pe termen lung al procesului de îmbătrânire a populaţiei asupra bugetului fondului de pensii.
The study examines the effects at the macroeconomic level, as well as in welfare terms, of the aging process, in the Romanian socio-economic context of a period of transition from a PAYG to a mixed system with a funded pension pillar full (FF). 
Studiul analizează efectele pe care procesul de îmbătrânire a populaţiei îl are la nivel macroeconomic şi asupra bunăstării, în contextul mediului socio-economic românesc actual, aflat într-o perioadă de tranziţie de la un sistem PAYG la un sistem mixt cu un pilon de pensii finanţat integral (FF).
Demographic projections for Romania are a source of concern both in terms of sustainability of public finances and in terms of growth potential in the medium and long term. 
Proiecţiile demografice pentru România reprezintă o sursă de îngrijorare atât din perspectiva sustenabilităţii finanţelor publice, cât şi din perspectiva potenţialului de creştere economică pe termen mediu şi lung.
According to Eurostat projections, Romania's population will decline by 2060 about 20%. 
Conform proiecţiilor EUROSTAT, populaţia României va scădea până în 2060 cu circa 20%.
Furthermore, it predicts a reduction of about 35% of active population (15-64 years) by 2060, the second largest contraction in Europe, after Bulgaria. 
Mai mult, se prognozează o reducere de circa 35% a populaţiei active (între 15-64 de ani) până în 2060, a doua contracţie ca mărime din Europa, după Bulgaria.
Furthermore, the share in total population over 65 will increase from 15% currently to 30% in 2060, the third oldest population in Europe. 
În plus, ponderea în total a populaţiei peste 65 de ani va creşte de la 15% în prezent, la peste 30% în 2060, a treia cea mai bătrână populaţie din Europa.
Besides the negative implications of population aging on potential growth in the medium and long term, fiscal implications are extremely serious. 
Pe lângă implicaţiile negative ale îmbătrânirii populaţiei asupra potenţialului de creştere economică pe termen mediu şi lung, implicaţiile fiscale sunt extrem de serioase.
Study no. 4 
Studiul nr. 4
Prof. Valentina VASILE (coordinator) 
Prof. univ. dr. Valentina VASILE (coordonator)
Prof. Ileana TACHE 
Prof. univ. dr. Ileana TACHE
Lecturer, Cristiana TUDOR 
Lector univ. dr. Cristiana TUDOR
PhD candidate, Clara VOLINTIRU 
Drd. Clara VOLINTIRU
The need for private pensions for supplementing incomes of the elderly 
Nevoia de pensii private pentru completarea veniturilor persoanelor vârstnice
The first decade of the 21st century represented a period of rapid expansion of private pensions and reform of public systems. 
Primul deceniu al secolului XXI a reprezentat o perioadă de expansiune rapidă a sistemului pensiilor private şi de reformă a sistemelor publice.
Ageing and hence the increase in the economic dependency rate affected more significantly the sustainability of the PAYG type system and emphasised the need for pensions in a mixed, multi-pillar system - public and private (occupational and/or individual). 
Îmbătrânirea demografică şi de aici creşterea ratei de dependenţă economică a afectat tot mai semnificativ sustenabilitatea fondurilor tip PAYG şi a accentuat nevoia de pensii din sistem mixt, multipilon - public şi privat (ocupaţional sau/şi individual).
The governments reformed the public systems for diminishing deficits increasingly harder to cover by loans or other budgetary sources and for avoiding the diminution in the transfer rate from wage to pension. 
Guvernele au reformat sistemele publice pentru a reduce deficitele tot mai greu de acoperit din împrumuturi sau alte surse bugetare şi pentru a evita diminuarea ratei de transfer de la salariu la pensie.
There are situations when contributions to public pensions are exclusively within private system (Denmark), as there are global social insurance systems of the state, where the contribution and/or expenditures corresponding to the pension system are not clearly split (Ireland, Portugal, the United Kingdom). 
Există situaţii în care contribuţiile pentru pensiile publice sunt exclusiv în sistem privat (Danemarca), aşa cum există sisteme de asigurări sociale globale, ale statului, în care nu este departajată clar contribuţia şi/sau cheltuielile aferente sistemului de pensii (Irlanda, Portugalia, Regatul Unit).
To these the contributions to private pensions are added, which in some countries are unlimited, and totally or partially fiscally deductible. 
Se mai adaugă contribuţiile la pensiile private care în unele ţări sunt nelimitate, total sau parţial deductibile fiscal.
The private, occupational or individual pensions can be either mandatory or voluntary, related to the job or not, organized either collectively or individually. 
Pensiile private, ocupaţionale sau individuale pot fi obligatorii sau facultative, în legătură cu locul de muncă sau nu, organizate colectiv sau individual.
They can be constituted by DB​[18]​ (Defined Benefit) or DC (Defined Contribution) arrangements, the current trend being to develop the DC/NDC ones and hybrid funds or to change of the DB into DC ones. 
Se pot constitui prin aranjamente de tip DB​[18]​ (Defined Benefit) sau DC (Defined Contribution), tendinţa prezentă fiind de dezvoltare a celor DC/NDC şi de fonduri hibrid ori de conversie a celor DB în DC.
The preponderantly voluntary character of private schemes as well as the weak presence of the occupational schemes in the New Member States should be mentioned, (they are non-existent in 5 states - the Czech Republic, Estonia, Latvia, Lithuania and Slovakia; and poorly developed in Malta and Poland, while in Romania the specific legislation is not yet finalised). 
Este de semnalat caracterul preponderant facultativ al schemelor private precum şi slaba prezenţă a schemelor ocupaţionale în noile state membre (nu există în 5 state - Cehia, Estonia, Letonia, Lituania şi Slovacia; sunt slab dezvoltate în Malta şi Polonia iar în România legislaţia specifică nu este încă finalizată).
Also, Pillar III of private pensions, which was recently developed in the New Member States, is mandatory and/or applicable by age groups (Latvia, Romania, Hungary, Poland, Slovakia and Slovenia). 
De asemenea, pilonul III al pensiilor private care s-a dezvoltat recent în noile state membre este obligatoriu şi/sau aplicabil diferenţiat pe grupe de vârstă (Letonia, România, Ungaria, Polonia, Slovacia, Slovenia).
The private pensions are mainly DC type, allowing for constituting and following up individual yields. 
Pensiile private sunt în principal de tip DC, permiţând constituirea şi urmărirea performanţelor individuale.
In the last years, even in some predominant DB countries DC elements were developed (the Netherlands, Sweden, the United Kingdom). 
În ultimii ani, chiar şi în ţări cu DB predominant s-au dezvoltat elemente de DC (Ţările de Jos, Suedia, Regatul Unit).
Half of the OECD member countries have mandatory private pensions or pension that cover a large part of the labour force (OECD, 2012)​[19]​ and other European countries (among which Romania) have initiated a transfer from the public fund to the private one, for encouraging and swifter developing the private system. 
Jumătate din statele membre OCDE au pensii private obligatorii sau care acoperă o mare parte a forţei de muncă (OCDE, 2012),​[19]​ iar alte state europene (între care şi România) au iniţiat un transfer de la fondul public la cel privat, pentru a încuraja şi a dezvolta mai repede sistemul privat.
The prolonged economic crisis of the last years has increased the public funds imbalances and affected the trust in the security “promised” by the public systems on retirement. 
Criza economică prelungită din ultimii ani a accentuat dezechilibrele fondurilor publice şi a afectat încrederea în securitatea “promisă” de sistemele publice la pensionare.
In general, the risk of a lower and uncertain income on retirement is higher in less developed countries with public systems based excessively on solidarity and minimum social protection. 
În general, riscul unui venit mai redus şi incert la pensionare este mai mare în ţările mai puţin dezvoltate şi cu sisteme publice bazate excesiv pe solidaritate şi protecţie socială minimă.
The public pension represents between 1/4 and 2/3 of the national average wage (24% LV, 26% EE, 27% IE and 29% RO, on one hand, and 68% IT, 63% FR, 58% ES, 56% PL, 55% AT, 54% CY, on the other hand, in 2007​[20]​). 
Pensia publică reprezintă între 1/4 şi 2/3 din salariul mediu naţional (24% LV, 26% EE, 27% IE şi 29% RO, pe de o parte şi 68% IT, 63% Fr, 58% ES, 56% PL, 55% AT, 54% CY, pe de altă parte, în 2007, de exemplu​[20]​).
Private pensions are, in many cases, an important source for completing the public pillar. 
Pensiile private sunt, în multe cazuri o sursă importantă de completare a pilonului public.
The potential transfer rate, regarded as “expected” pension equivalent to earnings at the level of the average national wage and for the full period of contribution, varies between member countries within a wide range, and the role of the private pension is determined by the total amount of the pension in countries such as Finland, the United Kingdom, the Netherlands, Denmark, Ireland, but also Slovakia and Poland. 
Rata potenţială de transfer, considerată ca pensia “aşteptată” echivalentă unui câştig la nivelul salariului mediu naţional şi pentru perioada integrală de cotizare, oscilează între ţările membre în limite largi, iar rolul pensiei private este determinant în cuantumul total al pensiei în ţări precum Finlanda, Regatul Unit, Ţările de Jos, Danemarca, Irlanda, dar şi în Slovacia şi Polonia.
In Romania, the pension is quasi-totally the result of the public pillar (similar to Greece, the Czech Republic, Portugal and Austria) and a very small number of persons benefit from supplemental incomes of life insurances of the pension-type, the mandatory private pillar being operational as of 2008 for those up to 35 years of age, while the occupational pensions are not yet regulated. 
În România, pensia este dată în cvasitotalitate de pilonul public (similar, Greciei, Cehiei, Portugaliei, Austriei) şi un număr foarte mic de persoane beneficiază de venituri suplimentare de asigurări de viaţă de tipul pensiei, pilonul privat obligatoriu fiind funcţional începând cu anul 2008 pentru cei până în 35 de ani, iar pensiile ocupaţionale nu sunt încă reglementate legal.
The replacement rate of the wage with the statutory pension in 2006 was 27.1% of the gross earnings and 35.9% of the net income​[21]​, much lower shares than in other member countries. 
Rata de înlocuire a salariului cu pensia statutară în 2006 era de 27.1% din venitul brut şi 35,9% din venitul net​[21]​, proporţii mult reduse faţă de alte ţări membre.