natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The future of the strategic partnership between Romania and the United States of America in the context of the Free Trade Agreement between the EU and the USA (TTIP - The Transatlantic Trade and Investment Partnership)...... 
Viitorul parteneriatului strategic dintre România și Statele Unite ale Americii în contextul Acordului de liber schimb dintre UE și SUA (TTIP - Parteneriatul Transatlantic pentru Comerț și Investiții)..................
Romania`s participation in the Energy Union 
Participarea României la Uniunea Energetică
Sorin Ioniță (coordinator) 
Sorin Ioniță (coordonator)
The EU is currently facing two important challenges in the energy sector: to respond adequately to the perils of climate change and to ensure security of supply for all European customers. 
Uniunea Europeană se confruntă cu două provocări în sectorul energetic: de a răspunde în mod adecvat la pericolul schimbărilor climatice și de a asigura securitatea aprovizionării pentru toți consumatorii europeni.
The latter is the core of the Energy Union and it is the most important driver, since 2014 across the EU, for new infrastructure development projects in the energy sector. 
Securitatea energetică este nucleul uniunii energetice, iar după 2014 este cel mai important factor determinant al unor noi proiecte de dezvoltare a infrastructurii din sectorul energetic, în UE.
Among Member States, the most active ones in pushing for the acceleration of the energy market integration and the successful creation of the Energy Union are the countries in Central and Eastern Europe, namely the countries that have been the most affected by the implications of the consecutive gas crises of 2006, 2009 and the 2014 Crimea crisis. 
Dintre statele membre, cele mai active în a face presiuni pentru accelerarea integrării pieței energetice și crearea cu succes a uniunii energetice sunt țările din Europa Centrală și de Est, țări care au fost cel mai puternic afectate de implicațiile crizelor consecutive ale gazelor din 2006, 2009 și de conflictul din Crimeea din 2014.
In particular, Lithuania has pushed for the development of a regional gas market for the Baltic states and Finland: in this pursuit, it has achieved total independence from the Russian monopoly in both gas and electricity, and contributed essentially to other countries' energy security, diversifying energy routes and sources. 
În special, Lituania a făcut presiuni pentru dezvoltarea unei piețe regionale a gazelor pentru statele baltice și Finlanda: în acest sens, s-a obținut independența totală față de monopolul Rusiei pe gaze și energie electrică, iar Lituania a contribuit în mod esențial la independența energetică a celorlalte țări, cât și la diversificarea rutelor și surselor de energie.
Moreover, the country acted as a regional champion, accelerating the investments and the market development in the neigbouring countries and it also seeks to build a regional gas exchange that will be completely functional by 2020, when the whole region should be fully interconnected physically through infrastructure. 
Mai mult, țara a acționat ca un campion regional, stimulând accelerarea investițiilor și dezvoltarea pieței de gaze în țările din regiune și va construi o bursă regională de gaze care ar urma să fie complet funcțională în anul 2020, când, de asemenea, întreaga regiune ar fi pe deplin interconectată și fizic prin infrastructură.
Unlike countries that insist on their own energy policies as a sovereignty prerogative, Lithuania has proved that it can have it all, by simply making the best use of EU's opportunities: credibility and visibility in the EU, energy security, solidarity with its neighbours, and European funds. 
Spre deosebire de țările care insistă asupra propriilor politici energetice ca o prerogativă a suveranității, Lituania a demonstrat că poate obține aproape totul, pur și simplu prin utilizarea optimă a oportunităților oferite de apartenența la UE: credibilitatea și vizibilitatea în UE, securitatea energetică, solidaritatea cu vecinii săi și accesul la fondurile europene.
Lithuania is given as an example of European leadership and solidarity in the recent energy crisis. 
Lituania este dată ca exemplu de lider în Europa și de solidaritate europeană în recenta criză energetică.
Romania, in its own right, can achieve the same. 
România poate realiza același lucru.
It will need, however, the same instruments that Lithuania used: political will and courage; human resources with commitment and skills in negotiations at regional and EU level, and preparation of projects, but also in research; commitment to pursue a consistent energy policy over several electoral cycles. 
Va avea însă nevoie să utilizeze aceleași instrumente ca Lituania: voință politică și curaj; resurse umane motivate și abilități în negocieri la nivel regional și european, capacitate de pregătire a proiectelor, dar și competențe în domeniul cercetării; angajamentul de a urma o politică energetică coerentă pe parcursul a mai multor cicluri electorale.
The European Union, in return, needs support from the Member States and from their political leadership to face the current crisis, after BREXIT and the rise of nationalist parties which emerged in the Western Europe Member States. 
Uniunea Europeană, la rândul său, are nevoie de sprijin din partea statelor membre și din partea conducerii politice din aceste țări pentru a face față crizei actuale, după BREXIT și ascensiunea partidelor naționaliste în întreaga Europă de Vest, adică din statele membre mai vechi.
The development of the Energy Union requires a gradual shift in power from organizations and institutions that work now at a national level (national transport operators for gas and electricity, national energy regulators, national energy ministries and parliaments that devise national energy policies) to a pan-European vision. 
Dezvoltarea uniunii energetice necesită o tranziție treptată a puterilor și responsabilităților de la organizații și instituții care lucrează în prezent la nivel național (operatorii naționali de transport pentru gaze și energie electrică, autoritățile de reglementare naționale de energie, ministerele naționale în domeniul energiei și parlamentele care elaborează politici energetice naționale) către o viziune paneuropeană.
This is very difficult to achieve. 
Acest lucru este foarte dificil de realizat.
The current energy policy of the European Union, apart from the successful Baltic example, is a continuous compromise between the narrow national interests and a truly European market for energy. 
Politica energetică actuală a Uniunii Europene, în afară de exemplul de succes al țărilor baltice, este un compromis continuu între interesele naționale clar delimitate și o piață cu adevărat europeană pentru energie.
Such compromises between national and European interests, as well as those between interests of various national stakeholders, are not always possible. 
Astfel de compromisuri între interesele naționale și europene, precum și cele între interesele diferiților actori la nivel național, nu sunt întotdeauna posibile.
Even worse, they often lead to lots of inefficiencies: for investments in energy production or energy-intensive industries vs energy-efficient consumers; for support of household consumers vs market liberalization; for the proliferation of emission-free renewable energy vs protection of incumbent fossil-fuelled energy production industry and so on. 
În plus, ele duc adesea la o mulțime de ineficiențe: pentru investițiile în producția de energie sau în industrii mari consumatoare de energie versus investițiile la consumatori eficienți din punct de vedere energetic; pentru sprijinirea consumatorilor casnici versus liberalizarea pieței; pentru promovarea energiei din surse regenerabile fără emisii versus protecție a producției de energie pe bază de combustibil fosil și așa mai departe.
The worst part is that various national policies that support different stakeholders through subsidies and other forms of state aid, are often going against European competition principles, distorting prices and their informative role, which further hinders the development of infrastructure and efficient capacities of producing energy. 
Trebuie reținut că diferitele politici naționale pentru a sprijini diverși actori prin intermediul subvențiilor și al altor forme de ajutor de stat contravin adesea principiilor europene din domeniul concurenței, denaturează prețurile și rolul lor informativ, ceea ce împiedică mai departe dezvoltarea infrastructurii și a capacităților eficiente de producție de energie.
In a few words, there is a conflict between "more or less Europe" in the energy policy just as there is in any other EU policy; we strongly argue that the most successful model is that of promoting the national priorities inside the EU and contributing to the development of the Energy Union. 
Pe scurt, există un conflict între ”mai multă sau mai puțină Europă” în politica energetică la fel cum există în orice altă politică a UE; susținem cu tărie că modelul cel mai de succes este acela de a promova prioritățile naționale în interiorul UE și de a contribui la dezvoltarea uniunii energetice.
At the same time, the European Union is facing unprecedented challenges in the energy sector and it is now critical to act with a single voice. 
În același timp, Uniunea Europeană se confruntă cu provocări fără precedent în sectorul energetic și este acum esențial să acționeze cu o singură voce.
Latest developments include: an ever-changing international landscape of gas and oil extraction, with the recent drop in oil prices and with the United States planning to export liquefied natural gas (LNG); the preparation of actual measures to implement the climate change commitments decided upon in Paris last year, which include both EU-wide commitments and engagements at national level; the limited competition in the new Member States concerning gas sources and routes and the Crimea crisis. 
Cele mai recente evoluții includ: un context internațional al extracției gazelor și petrolului în continuă schimbare, cu recenta scădere a prețurilor la petrol și cu Statele Unite ale Americii care intenționează să exporte gaze naturale lichefiate (GNL); urmează pregătirea măsurilor concrete pentru punerea în aplicare a angajamentelor privind schimbările climatice hotărâte în 2016, la Paris, printre care se numără atât angajamentele la nivelul UE, cât și angajamentele la nivel național; competiția limitată în noile state membre în ceea ce privește sursele și rutele de gaze, după criza din Crimeea.
New technological developments and research for renewable sources of energy, electricity storage capacities, electric vehicles, new generation nuclear reactors need a proper, competitive, transparent, predictable legal and regulatory framework, as well as funds from private and public sources which need to be coordinated at European level for optimal use. 
Evoluțiile tehnologice noi și cercetarea în domenii ca sursele de energie regenerabilă, capacitățile de stocare a energiei electrice, vehicule electrice, reactoare nucleare de generație nouă ș.a.m.d. au nevoie de un cadru legal și de reglementare adecvat, competitiv, transparent, previzibil, precum și de fonduri din surse publice și private, care trebuie să fie coordonate la nivel european pentru o utilizare optimă.
To respond to such challenges, administrative interventions in the energy policies need to be limited to a minimum in the Member States, coordinated at European level through directives and regulations, and implemented and monitored at national levels through a coordinated regulatory approach. 
Pentru a răspunde unor astfel de provocări, intervenția administrativă în politicile energetice trebuie să fie limitată la un nivel minim în statele membre, și în schimb coordonată la nivel european prin directive și regulamente care ar urma să fie puse în aplicare și monitorizate la nivel național, printr-o abordare coordonată a reglementării.
Investments in infrastructure need a proper prioritization at European level as well, since several projects proposed by national institutions are competing or suboptimal: this is particularly true for gas interconnectors and pipelines which are competing for the same quantities of gas. 
Investițiile în infrastructură au, de asemenea, nevoie de o prioritizare adecvată la nivel european, iar o serie de proiecte propuse de instituțiile naționale sunt de fapt concurente sau suboptimale: acest lucru este valabil, în special, pentru interconectările de gaze și conductele care concurează pentru aceleași cantități de gaze naturale.
While regional initiatives such as CESEC have been set up to ensure such coordination for the development of interconnectors, pipelines and gas storage capacities in the most vulnerable part of Europe, there is a need for pan-European thinking of the energy policy, as the Western countries would also have to contribute financially for the energy security of the East. 
În timp ce inițiativele regionale, cum ar fi CESEC, au fost create pentru a asigura o astfel de coordonare pentru dezvoltarea interconectărilor, conductelor și capacităților de stocare a gazelor în partea cea mai vulnerabilă a Europei, este nevoie de o gândire paneuropeană a politicii energetice, mai ales că țările din vest ar trebui, de asemenea, să contribuie financiar pentru securitatea energetică a estului.
We therefore propose accelerating a trend that is already visible in the past two decades in the European energy sector: 
Prin urmare, susținem accelerarea unor tendințe care sunt deja vizibile în ultimele două decenii în sectorul energetic european:
a specialization of energy regulators; a gradual shift of powers from the national energy regulators to a European regulator; and, possibly, in the future, a "merger" of national gas transmission operators and electricity transmission operators in pan-European companies with the national governments as shareholders. 
o specializare a reglementatorilor în domeniul energiei; un transfer treptat al competențelor de la autoritățile de reglementare naționale privind energia către o autoritate de reglementare europeană; și, eventual, în viitor, o ”fuziune” a operatorilor de transport de gaze naționale și operatorii de transport a energiei electrice în companii paneuropene, în care guvernele naționale să rămână implicate în calitate de acționari.
It is also critical to limit distortions at the national level such as administrative interventions or state aid for the protection of various stakeholders' interests. 
De asemenea, este important să se limiteze distorsiunile la nivel național, cum ar fi intervențiile administrative sau cele de ajutor de stat pentru protejarea intereselor diferiților actori.
This can be done by setting up a broad legal and regulatory framework only at EU level. 
Acest lucru se poate face prin crearea unui cadru legal și de reglementare larg numai la nivelul UE.
National regulators and transmission operators might have narrow national interests such as to create artificial energy border crossing bottlenecks in order to collect higher tariffs; or special facilities for domestic energy consumers in the detriment of energy exports in case of an energy crisis in a neighbouring countries. 
Autoritățile de reglementare naționale și operatorii de transport ar putea avea interese înguste, naționale, cum ar fi să creeze ”blocaje” artificiale la tranzacțiile de energie peste granițe, în scopul de a colecta tarife mai mari; sau să creeze facilități speciale pentru consumatorii de energie pe piața internă în detrimentul exporturilor de energie în cazul unei crize energetice în țările vecine.
Hence, the need for a European policy to ensure solidarity and energy access for all European citizens and companies in times of distress, becomes more salient in present times. 
Prin urmare, devine evidentă necesitatea unei politici europene care să asigure solidaritate și acces la energie pentru toți cetățenii și întreprinderile europene în perioade de criză.
As a further matter, a large part of the European energy policy and a common approach to the energy supplies coming from outside the EU does not necessarily need a collective, centralized control of import contracts, which would also be quite incompatible with the principles of a commercial, competitive EU-wide energy market. 
Mai mult, o mare parte a politicii energetice europene precum și abordarea comună pentru aprovizionarea cu energie provenind din afara UE nu necesită neapărat controlul colectiv, centralizat, al contractelor de import, o chestiune care ar fi, de asemenea, destul de incompatibilă cu principiile unei piețe energetice europene bazate pe reguli comerciale și competitive.
The most viable approach and the trend in the European energy policy is to ensure interconnections and liquid markets, which in theory would render the EU equal bargaining power with large companies from outside, such as Gazprom. 
Abordarea cea mai viabilă și tendința în politica energetică europeană este aceea de a asigura interconexiuni și piețe lichide, care, în teorie, ar face ca puterea de negociere a UE să fie egală cu cea a furnizorilor mari din afara UE, cum ar fi Gazprom.
We will explain in the study why an interconnected market with fully competitive contracting powers would, in effect, act as a single buyer with strong bargaining power, because a large supplier such as Gazprom would not be able to discriminate among consumers and markets. 
Vom explica în studiu de ce o piață interconectată cu contractare pe deplin competitivă acționează teoretic ca un singur cumpărător cu o putere mare de negociere, deoarece în acest caz un furnizor mare, cum ar fi Gazprom, nu ar fi în măsură să facă diferențe între consumatori și piețe.
This would mainly follow the same approach as in the European monetary policy of the Eurozone, with the roles of the ECB and national banks. 
Acest lucru ar urma, în principiu, aceeași abordare ca politica monetară europeană în zona euro, cu rolul BCE și al băncilor naționale.
Considering that neighbouring countries which are not members of the EU are however critical for routes and sources of energy, such as the Balkans, Ukraine, Moldova, the EU must also help the integration of energy markets and policies across the Energy Community as part of the Energy Union. 
Pentru că țările învecinate care nu sunt membre ale UE sunt totuși esențiale pentru rutele și sursele de energie, cum ar fi Balcanii, Ucraina, Moldova, UE trebuie să contribuie, de asemenea, la integrarea piețelor și a politicilor în cadrul Comunității Energetice, ca parte a pieței europene unice de energie.
In this respect, Romania can also take on a leadership role, by helping interconnect Moldova with the European gas and electricity markets. 
În acest sens, România poate să-și asume chiar un rol de lider, ajutând interconectarea Republicii Moldova cu piețele europene de gaz și energie electrică.
This is essential on several levels. 
Acest lucru este esențial pe mai multe planuri.
Firstly, it would ensure a market for Romanian energy producers (renewable electricity generators in Dobrogea, gas from the Black Sea). 
În primul rând, s-ar asigura o piață pentru producătorii de energie din România (producătorii de energie electrică din surse regenerabile în Dobrogea, gaze naturale de la Marea Neagră).
Secondly, it would significantly enhance the energy security and the national security of Moldova, which is completely dependent, as a consequence of the Russian abuse of power in the energy sector and monopoly, being also influenced by the corruption networks. 
În al doilea rând, ar spori considerabil securitatea energetică și securitatea națională a Moldovei, care este complet dependentă, ca urmare a abuzului de putere și de monopol din partea Rusiei în sectorul energetic și este capturată, de asemenea, de rețele de corupție.
The energy deals are the only ones financing to support the Trans-Dniester separatist regime, as this region is designed to be a no man's land where various schemes are developed to breach EU's sanctions and embargos on Russia (according to media investigations). 
Contractele cu energie sunt practic singura finanțare semnificativă oficială și ”legitimă” pentru sprijinirea regimului separatist din Transnistria, regiune proiectată să fie o țară a nimănui prin care se construiesc diverse scheme de încălcare a sancțiunilor și embargoului UE privind Rusia (conform investigațiilor RISE).
In this overall landscape of the Energy Union, Romania has several lines of action and its interests are strongly aligned with those of the European Union. 
În acest context de ansamblu al uniunii energetice, România are mai multe căi de acțiune și interesele sale sunt puternic aliniate cu cele ale Uniunii Europene.
First, Romania can benefit greatly, as it has done since 2012, from fully implementing the Third Energy Package, market liberalization, improved governance of the energy sector. 
În primul rând, România poate beneficia foarte mult, așa cum a făcut-o din 2012, de la punerea în aplicare integrală a celui de-al treilea pachet energetic, liberalizarea pieței, o mai bună guvernare a sectorului energetic.
The new energy law (123/2012), the increased independence of the energy regulator, and the price convergence for electricity and gas to real market levels have improved energy efficiency and allocation of resources and reduced the corruption in the energy sector (notably, the "smart guys" in electricity and "cheap gas companies" in the gas sector). 
Noua lege a energiei (123/2012), independența sporită a autorității de reglementare a energiei, precum și convergența prețurilor pentru energie electrică și de gaze naturale la nivelurile reale ale pieței au îmbunătățit eficiența energetică și alocarea resurselor, dar și reducerea corupției în sectorul energetic (în special, ”băieții deștepți” în energie electrică și ”companiile consumatoare de gaze ieftine” din sectorul gazelor naturale).
Second, Romania can become a regional player and gain significant financial resources from using the opportunities of a transit country for major gas networks. 
În al doilea rând, România poate deveni un jucător regional și poate obține resurse financiare semnificative din utilizarea oportunităților ca țară de tranzit pentru rețelele de gaze naturale.
The Romanian gas transmission operator Transgaz has successfully obtained funding from the European Commission for a first step in developing the pipeline Bulgaria-Romania-Hungary-Austria (BRUA) that would ensure the transit of gas from the future Southern Corridor to Central Europe. 
Operatorul român de transport al gazelor Transgaz a obținut cu succes finanțare din partea Comisiei Europene pentru un prim pas în dezvoltarea unei conducte Bulgaria-România-Ungaria-Austria (BRUA), care ar asigura tranzitul gazului din viitorul coridor sudic spre Europa centrală.
The next phases of infrastructure reinforcements would ensure a better management of the domestic transport system, pressures comparable with the neighbouring country which would allow exports of gas and the access of gas from the Black Sea to the central European hubs (Baumgarten). 
Următoarele etape de întărire a infrastructurii ar asigura o mai bună gestionare a sistemului intern de transport de gaze, ajungerea la presiuni comparabile cu cele din țara vecină, care ar permite exportul de gaze, precum și accesul gazului din Marea Neagră la hub-urile din Europa centrală (Baumgarten).
Third, Romania can also contribute substantially to the energy security of Ukraine and the Republic of Moldova. 
În al treilea rând, România poate contribui, de asemenea, în mod substanțial la securitatea energetică a Ucrainei și a Republicii Moldova.
Other projects with good prospects to obtain grants include interconnections with Moldova and Ukraine, which would allow increasing the energy security of both countries and better functioning energy markets in the Eastern members of the Energy Community. 
Alte proiecte cu perspective bune de a obține finanțare din bani europeni includ interconectări cu Republica Moldova și Ucraina, ceea ce ar permite sporirea securității energetice a ambelor țări și o mai bună funcționarea piețelor de energie în statele membre ale Comunității Energetice din estul Europei.