natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(1) high dependency on price evolution and on the demand for the 5 products categories covering 50% of total exports, (2) the strong influence of the automotive industry on general performance- 2 out of the 7 key products are products of the automotive industry, (3) three of the key products are shipped to the German market, Romania being exposed to the changes in the demand on this particular market. 
(1) dependența ridicată de evoluția prețului și a cererii pentru cele 5 categorii de produse ce însumează 50% din totalul exporturilor, (2) strânsa influență pe care performanța industriei auto o înregistrează asupra performanței generale - 2 din cele 7 produse cheie sunt produse ale industriei auto, (3) trei dintre produsele cheie sunt livrate pe piața germană, România fiind expusă evoluției cererii de pe această piață.
The reason behind the selection of these case studies lies in the observations made in the previous chapters: the automotive industry is the natural candidate, due to its role in the overall economic environment and in the performance of external sales, while the creative industries are worth analyzing not only because Romanian products are not embedding enough services but especially because the creative sector tends to accumulate a large share of the incomes created along the value chain from by selling a final product. 
Alegerea studiilor de caz este justificată de observațiile din capitolele anterioare: industria de autovehicule este candidatul natural, datorită rolului acesteia în piesajul economic general și în performața vânzărilor externe, în timp ce industriile creative sunt demne de analizat nu numai pentru că produsele românești nu înglobează suficiente servicii, dar mai ales pentru că zona de creație tinde să acumuleze mare parte din veniturile create pe lanţul de valoare din vânzarea unui produs final.
Each study case follows the structural trends at the level of the industry, the localisation in Romania and in the EU, as well as the performance at the sectorial level. 
Fiecare studiu de caz urmărește tendințele structurale la nivelul industriei, localizarea în România și în UE, cât și performanțele la nivel sectorial.
The automotive industry represents a significant sector of Romania's economy, which captures extremely diverse resources and involves a very wide range of economic actors, reasons why it is considered one of the most competitive industrial branches. 
Industria auto reprezintă un sector semnificativ pentru economia României, aceasta captând resurse extrem de variate și implicând o gamă foarte largă a actorilor economici, motive pentru care este considerată ca fiind una dintre cele mai competitive ramuri industriale.
The automotive industry in Romania is a “cluster” type industry, with high geographical concentration, limited predominantly to 3 counties. 
Industria auto din România este una de tip „cluster”, cu o concentrarea geografică ridicată și limitată în principal în 3 județe.
The sector's performance can be synthesised thus: as regards the output productivity, Romania is below the average in the EU, yet at the same level as the UK and by far ahead of Italy, Hungary, Czech Republic or Poland. 
Performanța sectorului poate fi sintetizată astfel: în ceea ce privește productivitatea muncii, România este sub media UE, însă este pe o poziție similară cu Marea Britanie și cu mult peste Italia, Ungaria, Cehia sau Polonia.
The value added generated by the auto industry (in absolute terms) in Romania is the lowest among analyzed countries. 
Valoarea adăugată generată de industria auto din România (în termeni absoluţi) este cea mai scăzută din rândul țărilor analizate.
Although the sector is well suported in terms of research infrastructures, the research - development -innovation expenditures made by companies in the industry have been very low. 
Deși sectorul este bine susținut din punct de vedere al structurilor de cercetare, cheltuielile cu CDI realizate de companiile din industrie au fost foarte scăzute.
At EU level, the cluster classification by size, specialization and focus places Germany on the 1st place, demonstrating a high degree of the country's competitiveness in the automotive industry. 
La nivel UE, clasificarea clusterelor în funcție de mărime, specializare și focus plasează Germania pe locul întâi, demonstrând gradul de ridicat de competitvitate al țării în industria auto.
Leaders in Central and Eastern Europe are the Czech Republic, Slovakia, Poland and Romania. 
Lideri în Europa Centrală și de Est sunt Cehia, Slovacia, Polonia și România.
The statistics for Romania show that over the last period the creative industries had an overall ascending trend and gained an important role at the macroeconomic level. 
Datele statistice pentru România arată că în ultima perioadă industriile creative au avut în general un trend ascendent și și-au câștigat un rol important la nivel macroeconomic.
At the level of creative industries, in Romania the sector with the highest contribution to the GDP, in terms of employment and labour productivity is the software sector. 
În cadrul industriilor creative, în România ramura cu cea mai mare contribuție din punct de vedere al contribuției la PIB, al ocupării forței de muncă, al productivității muncii, este sectorul de software.
At the national level, the main feature of creative sectors, apart from other branches, is that these are concentrated mostly at the level of a single region/county, in this case being located around Bucharest. 
La nivel național, principala caracteristică a sectoarelor creative este aceea că, spre deosebire de celelalte ramuri, acestea sunt concentrate preponderent la nivelul unei singure regiuni/unui singur județ, în acest caz fiind localizate în principal la nivelul Bucureștiului.
Even if clusters in the creative industry are spread across the UE, there are large concentrations which cover broad areas, such as the southern part of the UK, the Benelux countries and the Ile de France, transnational clusters being also present. 
Chiar dacă clusterele creative sunt distribuite pe întreg teritoriul european, există concentrații mari care acoperă zone largi, cum ar fi partea de sud a Angliei, țările Benelux și Ile de France, cele transnaționale fiind de asemenea prezente.
Describing the sector as a whole and making comparisons between various countries are difficult objectives to achieve, due to the lack of economic statistics tools as well as of a harmonized classification of this type of activities at the EU level. 
Descrierea sectorului în ansamblu și realizarea de comparații între state sunt obiective dificil de realizat datorită lipsei instrumentelor de statistică economică și a unei clasificări armonizată la nivelul UE a activităților de acest tip.
Nevertheless, we can conclude that for Bucharest, Cluj, Timiş, Braşov, and Iaşi the values regarding the number of employees, the number of companies and the turnover are at least situated at the level of any locally developed economy in Europe. 
Putem concluziona însă faptul că pentru București, Cluj, Timiș, Brașov și Iași valorile privind numărul de angajați, numărul de firme și cifra de afaceri sunt cel puțin la nivelul oricărei economii locale dezvoltate din Europa.
Moreover, all of Romania's regions are much better positioned on the employment in creative industries than on a general economic performance measured, for example, by the level of productivity. 
De asemenea, toate regiunile României se clasează mult mai bine în ierarhia ocupării în domenii creative decât într-o ierarhie a performanței economice măsurată de exemplu prin nivelul productivității.
STRATEGY AND POLICY STUDIES (SPOS) 2015 
STUDII DE STRATEGIE ŞI POLITICI (SPOS) 2015
- EXECUTIVE SUMMARIES - 
- SINTEZE -
- STRATEGY AND POLICY STUDIES (SPOS) 2015 - 
- STUDII DE STRATEGIE ŞI POLITICI (SPOS) 2015 -
© EUROPEAN INSTITUTE OF ROMANIA, 2016 
© INSTITUTUL EUROPEAN DIN ROMÂNIA, 2016
Graphics & DTP: 
Grafica și DTP:
The studies reflect the opinion of the authors and do not represent the European Institute of Romania's position. 
Opiniile exprimate aparţin autorilor studiilor şi nu reprezintă poziţia Institutului European din România.
The promotion of rigorously based public policies, supported by preliminary analysis and debates, represents an essential element in providing quality results with a positive impact on people's lives. 
Promovarea unor politici publice riguros fundamentate, sprijinite pe analize şi dezbateri prealabile, reprezintă un element esenţial în furnizarea unor rezultate de calitate şi cu impact pozitiv asupra vieţii cetăţenilor.
The European Institute of Romania, as a public institution with responsibilities in supporting the formulation and implementation of government policies, continued in 2015 its research and development program dedicated to the Strategy and Policy Studies (SPOS). 
Institutul European din România, în calitate de instituţie publică cu atribuţii în sprijinirea formulării şi aplicării politicilor Guvernului, a continuat şi în anul 2015 programul de cercetare dedicat Studiilor de strategie şi politici (Strategy and Policy Studies - SPOS).
The SPOS Programme is designed to support the foundation and implementation of policies of the Romanian Government in European affairs, providing policy-makers with information, analysis and policy options. 
Programul SPOS este menit a sprijini fundamentarea şi punerea în aplicare a politicilor Guvernului României în domeniul afacerilor europene, oferind decidenţilor politici informaţii, analize şi opţiuni de politici.
In 2015, five studies were completed within this project, which addressed various thematic areas relevant for Romania's evolution in the European context. 
În anul 2015, în cadrul acestui proiect au fost realizate cinci studii, care au abordat arii tematice diferite, relevante pentru evoluţia României în context european.
Research has sought to supply fundamental policy elements in areas such as: the fight against Euroscepticism and extremism/radicalisation, and the consolidation of trust in European values; the cross-border cooperation between Romania and Ukraine, and between Romania and the Republic of Moldova; the creative industries and their development potential in Romania; the Juncker Commission Investment Plan its potential impact on the Romanian economy; the new measures against terrorism, proposed at European level, and their impact on the freedom of movement. 
Cercetările au urmărit furnizarea unor elemente de fundamentare a politicilor în domenii precum: combaterea euroscepticismului, extremismului/radicalizării și consolidarea încrederii în valorile europene; cooperarea transfrontalieră între România și Ucraina, respectiv între România și Republica Moldova; industriile creative și potențialul lor de creștere în România; planul de investiţii al Comisiei Juncker și potențialul impact asupra economiei românești; noile măsuri de combatere a fenomenului terorist, propuse la nivel european, și impactul acestora asupra liberei circulații.
I would like to address my thanks to both the authors-researchers that delivered the papers and to the Studies and Analyses Unit which supported the conduct of this research. 
Adresez mulţumirile mele atât echipelor de autori, cât şi colegilor din cadrul Biroului Studii și Analize care au sprijinit derularea acestui proces de cercetare.
General Director of the European Institute of Romania 
Director general al Institutului European din România
The cross-border cooperation between Romania and Ukraine, and between Romania and the Republic of Moldova. 
Cooperarea transfrontalieră între România și Ucraina, respectiv între România și Republica Moldova.
Opportunities and challenges over the 2014-2020 period .......... 
Oportunități și provocări în perioada 2014-2020..................
Study No 3 
Studiul nr. 3
Creative industries: the development potential in Romania and at European level ...... 
Industriile creative: potențial de creștere în România și în context european..................
Study No 5 
Studiul nr. 5
The impact of the new measures against terrorism, proposed at European level, on the freedom of movement ......................................................................................................................... 
Impactul noilor măsuri de combatere a fenomenului terorist, propuse la nivel european, asupra liberei circulații.........................................................................
Sergiu Gherghina (coordinator) 
Sergiu Gherghina (coordonator)
Sergiu Gherghina is Lecturer at the Department of Political Science, Goethe University Frankfurt. 
Sergiu Gherghina este lector universitar la Departamentul de Științe Politice, Universitatea Goethe din Frankfurt.
He holds a PhD in Political Science from Leiden University. 
A obținut titlul de doctor în Științe Politice la Universitatea Leiden.
He is the editor of East European Quarterly, an international peer-reviewed journal in social sciences, published by Central European University, Budapest. 
Este editorul East European Quarterly, un jurnal internațional publicat de Central European University Budapest.
His research interests lie in party politics in Central and Eastern Europe, legislative and voting behavior, democratization, and the use of direct democracy. 
Interesele sale de cercetare sunt partidele politice din Europa Centrală și de Est, comportamentul legislativ și electoral, democratizarea și utilizarea democrației directe.
Sorina Soare is Researcher at the University of Florence. 
Sorina Soare este cercetător la Universitatea din Florența.
She holds a PhD in political science from the Université libre de Bruxelles and has previously studied political science at the University of Bucharest. 
A studiat științe politice la Universitatea din București și a obtinut un doctorat în științe politice la Université Libre de Bruxelles.
Over the last three decades an extensive body of literature has identified the existence of critical attitudes towards the European Union (EU) in almost all Member States. 
De mai bine de trei decenii atât studiile de specialitate, cât și observațiile jurnalistice identifică în aproape toate statele membre ale Uniunii Europene (UE) existența unor poziții critice față de UE.
Recent political developments show that the heterogeneous group of political parties, movements, or leaders associated to a eurosceptic discourse is far from being peripheral with temporary visibility. 
Evoluțiile politice din ultimii ani ne permit să observăm că genul eterogen de partide, mișcări sau lideri asociat unui discurs eurosceptic este departe de a fi un element periferic cu vizibilitate temporară.
On the contrary, as reflected by the composition of the European Parliament (EP) elected in May 2014, this phenomenon gains increasing popularity. 
Dimpotrivă, precum se poate vedea și în compoziția Parlamentului European ales în mai 2014, avem de-a face cu un fenomen în fază de expansiune.
The present study analyzes the match between eurosceptic discourses and manifestations of political radicalism and extremism at national and European levels. 
În acest context, studiul de față analizează afinitățile dintre elementele argumentative eurosceptice și manifestările radicalismului/extremismului politic la nivel european și național.
This concept is also used to characterize political parties situated at both left and right extremes of the political spectrum, e.g. Syriza in Greece (radical left), Danish People's Party (radical right). 
De remarcat este şi faptul că acest concept este utilizat pentru a caracteriza partide situate de literatură la extremele continuum-lui dreapta/stânga; regăsim astfel partide precum Syriza în Grecia (extrema stângă), dar și Partidul Popular Danez (extrema dreaptă).
Eurosceptic features are visible also for mainstream parties such as the British Conservatives, Fidesz in Hungary or the Civic Democratic Party in the Czech Republic. 
Elemente eurosceptice sunt identificate însă și în cazul unor partide mainstream precum Conservatorii britanici, Fidesz în Ungaria sau Partidul Civic Democrat în Republica Cehă.
There is not a homogenous ideological family and the attitudinal dichotomy towards the EU (for vs. against) cannot be identified. 
Nu există o familie ideologică omogenă și nu putem identifica o opoziție binară bine definită: poziții în favoarea UE vs. poziții contrarii.
Similar conceptual difficulties were identified for radicalism and extremism, but unlike euroscepticism the two terms were associated to forms of violent and aggressive opposition against the democratic status quo. 
Semnificativ este însă faptul că, spre deosebire de euroscepticism, radicalismul și extremismul sunt asociate unor forme de opoziție violentă și virulentă față de status quo-ul democratic.
The study is structured in four chapters. 
Cercetarea a fost structurată în patru capitole, primul dintre acestea delimitând cadrul teoretic.
The first chapter presents the theoretical framework and describes the main democratic values, core elements in the discourses of extremist or eurosceptic political parties. 
Acesta descrie principalele valori europene, puncte de reper centrale în discursurile exponenților eurosceptici și/sau extremiști.
Many actors belonging to the two categories define the EU through a shared cultural identity - a direct legacy of the cultural, religious and humanist traditions on the continent. 
Definirea UE prin prisma unei identități culturale comune, bazată pe moștenirea culturală, religioasă și umanistă a Europei se regăsește în centrul discursurilor utilizate de numeroase partide și formațiuni politice radicale.
To them, the protection of European identity coincides with the defense of national identity; on these grounds, several conspiracy theories emerge in which migrants are associated to a virus meant to destroy national identities and to facilitate the obedience towards foreign interests. 
Apărarea identității europene este echivalată cu apărarea identității naționale și a laicității; pe acest fundal apar adesea teorii conspiraționiste care asociază imigranții cu un virus programat să distrugă identitățile naționale și să faciliteze supunerea față de interese străine.
The chapter further reviews the literature to briefly outline the existing typologies and the sources of euroscepticism and extremism. 
Prezentarea sintetică a principalelor linii teoretice a permis nu numai identificarea tipologiilor existente în literatură, ci și analiza determinanților euroscepticismului și extremismului.
In parallel with the lack of confidence and political satisfaction, periods of crisis generate feelings of exclusion towards everything that is unknown to the group of references. 
În paralel cu lipsa de încredere și satisfacție politică, în perioadele de criză apar sentimente de excludere a tot ceea ce este perceput ca o amenințare pentru comunitatea de referință.
Earlier research revealed that the negative attitude towards migrants is the main driver behind the vote for extremist parties. 
Studii recente au identificat în atitudinea față de imigrație principala motivație la baza votului pentru partide extremiste.
The prevalence of authoritarian values is another relevant determinant of the vote for these parties. 
Prevalența valorilor de tip autoritar este la rândul său considerată un indicator important în dinamica votului pentru aceste partide.
In brief, frontier disintegration, an increase in the number of immigrants, various cultural and religious differences, the crisis of the classic social welfare system form a great deal of the Eurosceptic rhetoric. 
Pe scurt, dezmembrarea frontierelor, creșterea numărului de imigranți, multiplicarea diferențelor culturale sau religioase, criza sistemului tradițional de protecție socială sunt o parte din elementele folosite de retorica eurosceptică.
To these we may add the discrepancy between rich or large states and poor or small states; further arguments include the limited responsibility and legitimacy of the European institutions, in particular the Commission and the Council. 
Acestora li se adaugă aspecte tehnice precum efectele dezechilibrului accentuat între statele puternice din punct de vedere economic și/sau demografic și statele sărace sau mici.
The second chapter provides a detailed analysis of the main political parties in the EP (after the May 2014 elections) with eurosceptic and radical discourse. 
Argumentele se referă și la critici legate de responsabilitatea și legitimitatea limitată a instituțiilor europene, în special ale Comisiei sau Consiliului.
The chapter includes both a comparative overview and several case studies aimed to identify the discourse similarities and differences between various political actors. 
Cel de-al doilea capitol oferă o analiză de detaliu a principalelor partide politice cu discurs eurosceptic și accente radicale.
One of the main similarities is the anti-establishment discourse; with a few small exceptions, nationalism is another core ideologic component. 
Criteriul de selecție adoptat este acela al prezenței în Parlamentul european în perioada de după alegerile din mai 2014.
The chapter ends with an analysis of the extremist and eurosceptic discourse belonging to Romanian political parties and organizations. 
Acest capitol se încheie cu o analiză a discursului extremist și eurosceptic al partidelor și organizațiilor politice românești.
During post-communism the general elite and public consensus regarding the importance of EU accession for the country - and its priority for foreign affairs - led to the absence of disagreements on this topic. 
De-a lungul perioadei postcomuniste echivalarea integrării UE cu obiectivul prioritar al politicii externe a României a uniformizat pozițiile politice și programele economice ale partidelor.
The European integration acted as a „magnet” that aligned every political actor with claims to participate in government coalitions. 
Integrarea europeană a acționat ca un „magnet” care a alineat orice partid cu aspirație de guvern pe poziții liberale în domeniul economic, dar și cultural.
Even after accession, European cooperation continues to be presented in a positive light at party level. 
Chiar și după integrare, la nivel partizan cooperarea europeană este în continuare prezentată într-o dimensiune pozitivă.
With two exceptions, since 2007 the EP political parties or independent candidates from Romania have not directly cooperated with extremist or eurosceptic groups. 
Cu două excepții, din 2007 până în prezent formațiunile politice sau candidații independenți provenind din România nu au colaborat direct cu reprezentanții extremiști și/sau eurosceptici.
The only Romanian political party with a vague and more implicit eurosceptic position was Partidul Poporului Dan Diaconescu. 
Singurul partid politic românesc care a afișat o poziție vagă și mai mult implicit eurosceptică a fost Partidul Poporului Dan Diaconescu.
The third chapter analyzes the attitudes of citizens in each Member State towards the EU and its institutions. 
Al treilea capitol se axează pe analiza atitudinilor cetățenilor din statele membre față de UE și instituțiile sale.
It uses individual level data from two Eurobarometer surveys (2013 and 2014) and, in addition to the general comparison, also looks closely at five countries (the same as Chapter 2) to better understand the profile of citizens with critical attitudes towards the EU. 
Au fost utilizate date din două sondaje de opinie publică (Eurobarometru din 2013 și 2014) și au fost analizate în detaliu cinci state membre (aceleași ca în capitolul 2) pentru a observa profilul cetățenilor cu atitudini critice față de UE.
The results indicate a high degree of discontent in most Member States - citizens in countries belonging to the EU15 are more discontent than those from the New Member States - thus concluding that most European citizens are critical or very critical towards the EU. 
Rezultatele indică un grad mare de nemulțumire la nivelul celor mai multe state membre - statele din UE15 fiind mai nemulțumite decât Noile State Membre - observând astfel că majoritatea cetățenilor europeni este critică sau foarte critică la adresa UE.