natgillin/translations-raw huggingface dataset:
An integrated approach has to rely on combining services of job search assistance, programmes of education and training, as well as support for social economy units or entrepreneurship. 
O abordare integrată trebuie să se bazeze pe combinarea serviciilor de asistenţă în căutarea de locuri de muncă, programe de educaţie şi formare profesională, precum şi suport pentru unităţi de economie socială sau de antreprenoriat.
Actions in the field of health should be coordinated with action in education, employment, housing and social work. 
Acţiunile în domeniul sănătăţii ar trebui să fie coordonate cu acţiunile din domeniul educaţiei, ocupării forţei de muncă, locuirii şi asistenţei sociale.
It has been acknowledged as well that measures in the field of health should also include awareness campaigns directed at improving the level of knowledge of the Roma regarding preventive care, family planning, immunization and the necessity of undergoing regular medical tests. 
S-a fost recunoscut totodată că măsurile în domeniul sănătăţii ar trebui să includă, de asemenea, campanii de conştientizare direcţionate spre îmbunătăţirea nivelului de cunoaştere a romilor cu privire la îngrijirea preventivă, planificarea familială, imunizarea şi necesitatea de a parcurge periodic teste medicale uzuale.
NRIS of Member States comprise mainstreaming health measures, as well as specific actions targeting particularly women and children. 
Strategiile naţionale ale statelor membre cuprind măsuri generale de sănătate, precum şi acţiuni specifice care vizează în special femeile şi copiii.
Many Member States recognize the necessity of implementing urgent action in view of improving the housing stock for the Roma. 
Multe state membre recunosc necesitatea implementării unor măsuri urgente în vederea îmbunătăţirii fondului de locuinţe pentru romi.
It has been widely acknowledged that the involvement of local authorities in this field is essential. 
A fost pe larg recunoscut faptul că implicarea autorităţilor locale în acest domeniu este esenţială.
Accordingly, the EC has invited Member States to promote measures of local development and to make use of the existing funding mechanisms (European Regional Development Fund, European Social Fund, and Cohesion Fund). 
Ca urmare, CE a invitat statele membre să promoveze măsuri de dezvoltare locală şi să facă uz de mecanismele de finanţare existente (Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European şi Fondul de Coeziune).
It has also been acknowledged that Member States should direct action at granting non-discriminatory access to housing and stimulating social housing programmes. 
S-a recunoscut, de asemenea, faptul că statele membre ar trebui să îndrepte acţiunile către acordarea accesului nediscriminatoriu la locuinţe şi stimularea programelor de locuinţe sociale.
The European Commission has analyzed the 2012 Roma inclusion strategies in the Member States, making recommendations for their improvement. 
Comisia Europeană a analizat în 2012 strategiile de incluziune a romilor din statele membre, formulând recomandări de îmbunătăţire a acestora.
The European Commission recommendations concern correlation of policies with the real needs of Roma communities in each Member State. 
Recomandările Comisiei Europene privesc corelarea politicilor cu nevoile reale ale comunităţilor de romi din fiecare stat membru.
At the same time, EC highlights the need to ensure monitoring and evaluation of progress of Member States in key indicators, setting realistic and measurable targets, appropriate funding of the measures included in strategies, counting national public funds as well. 
În acelaşi timp, Comisia evidenţiază necesitatea asigurării unui sistem de monitorizare şi evaluare a progresului statelor membre prin indicatori de bază, stabilirea unor ţinte realiste şi măsurabile, bugetarea corespunzătoare a măsurilor cuprinse în strategii inclusiv din fonduri publice naţionale.
The estimation of the impact of free movement of Romanian workers in EU region from 01.01.2014; realities and trends from economic, employment and social perspectives, at national and European level 
Estimarea impactului liberei circulaţii a lucrătorilor români pe teritoriul UE, începând cu 01.01.2014; realităţi şi tendinţe din perspectivă economică, ocupaţională şi socială, la nivel naţional şi european
Authors*: 
Autori*:
Prof. Valentina VASILE, PhD (coordinator) 
Prof. Dr. Valentina VASILE, (coordonator)
* Mrs. Valentina Vasile, PhD in Economics is University Professor and 1st degree scientific researcher, head of the science department at the National Economy Institute within the Romanian Academy and associate prof. at the Nicolae Titulescu University in Bucharest. 
* Dna Valentina Vasile este doctor în economie, profesor universitar şi cercetător ştiinţific gradul I, director ştiinţific la Institutul de Economie Naţională al Academiei Române şi cadru didactic la Universitatea Nicolae Titulescu din Bucureşti.
She has a wide range of experience as researcher in the field of economy especially in the areas of human resources, policies of the labour market, long life learning and economic mobility. 
Are o bogată experienţă ca cercetător în domeniul economiei şi cu deosebire în sfera resurselor umane, a politicilor pieţei muncii, a formării pe tot parcursul vieţii şi a mobilităţii economice.
She is a distinguished specialist in Romania and also abroad and has participated in the development of numerous studies and interdisciplinary analyses, as an expert at OIM, OMPI, ETF Turin, CLR Institute Brussels, IER Hitotsubashi University Tokyo, BBI Brussels etc. Main areas of research: 
Este un specialist recunoscut în ţară şi în străinătate şi a participat la elaborarea a numeroase studii şi cercetări interdisciplinare, ca expert OIM, OMPI, ETF Torino, CLR Institute Bruxelles, IER Hitotsubashi University Tokyo, BBI Brussels etc. Domenii principale de cercetare:
(demo) labour economy, migration/mobility workforce, social policies, education, and macroeconomics. 
(demo) economia muncii, migraţie/mobilitate forţa de muncă, politici sociale, educaţie, macroeconomie.
Mrs. Cristina Boboc, PhD is Associate Professor at Bucharest University of Economic Studies, the Faculty of Economic Cybernetics, Statistics and Informatics, teaching Econometrics, Multidimensional Factorial Analysis and Statistics. 
Dna Cristina Boboc este conferenţiar universitar doctor la Academia de Studii Economice din Bucureşti, Facultatea de Cibernetică, Statistică şi Informatică Economică, titular al cursurilor de Econometrie, Analiză Factorială Multidimensională şi Statistică.
As of 2006, she participated within national and international quantitative and qualitative research teams on the subject of migration in the European and Mediterranean space. 
Din anul 2006 a participat în cadrul mai multor echipe naţionale şi internaţionale la cercetări cantitative şi calitative privind migraţia în spaţiul european şi mediteranean.
During 2011-2012, she developed a postdoctoral research program entitled „Labour market vulnerabilities in Romania”, the migration aspect being one of the major issues analysed. 
În perioada 2011-2012 a desfăşurat un program de cercetare postdoctorală cu tema „Vulnerabilităţile pe piaţa muncii din România”, una din problematicile majore analizate fiind migraţia.
Mrs Silvia Pisică, PhD in Economics and a specialist in the field of workforce statistics. 
Dna Silvia Pisică este doctor în economie si specialist în domeniul statisticii forţei de muncă.
Took part in numerous national and international quantitative and qualitative research teams regarding demoeconomic indicators of the labour market and is also a renowned specialist in internal and external mobility of people and workforce. 
A participat în cadrul mai multor echipe naţionale şi internaţionale la cercetări cantitative şi calitative privind indicatorii demoeconomici şi ai pieţei muncii, este un specialist recunoscut în analiza mobilităţii interne şi internaţionale a persoanelor şi a forţei de muncă.
Currently works at the National Institute for Statistics and coordinates the General Directorate for Social and Demographic Statistics. 
În prezent lucrează la INS şi coordonează Direcţia generală de statistică socială şi demografică.
As of 2008, holds a PhD in Economics with a thesis on Romanian Workforce Mobility and Migration in the context of European Integration. 
Din 2008 deţine titlul de doctor în economie, cu teza intitulată Mobilitatea şi migraţiei forţei de muncă din România în contextul integrării europene.
She published a book and has over 12 articles and chapters in books and in national journals - rated with the BDI standard - in the field of migration and has participated in over 10 symposiums, national and international conferences with papers relevant to the topic and has also lead a TD CNCSIS project on the subject of workforce mobility and migration.] 
A publicat o carte şi peste 12 articole şi capitole în cărţi în domeniul migraţiei, în reviste naţionale cotate BDI, a participat la peste 10 simpozioane şi conferinţe naţionale şi internaţionale cu lucrări în domeniu şi a condus un proiect TD CNCSIS cu tema migraţia şi mobilitatea forţei de muncă.]
Silvia PISICĂ, PhD 
Dr. Silvia PISICĂ
Lecturer Romana Emilia CRAMARENCO, PhD 
Lector Dr. Romana Emilia CRAMARENCO
The general objective of the study is to analyze the phenomenon of free movement of Romanian workers in the EU in terms of economic, employment and social impact after the total liberalization of the European labour market for Romanian citizens. 
Obiectivul general al studiului îl constituie analiza fenomenului liberei circulaţii a lucrătorilor români în cadrul Uniunii Europene (UE), din perspectiva impactului economic, ocupaţional şi social, după momentul liberalizării totale a pieţei europene a muncii pentru cetăţenii români.
In particular, the study aims qualitative and quantitative evaluation of the economic, employment and social impact of freedom on the economy and society in general, and on Romanian society particularly, especially after January 1, 2014, formulating proposals and recommendations thoroughly motivated in domain of labour policies (including mobility and right protection) and its subsidiary (insurance and social assistance). 
În particular, studiul vizează evaluarea calitativă şi cantitativă a impactului economic, ocupaţional şi social al liberei circulaţii asupra economiei şi societăţii europene în general şi româneşti, în special, ulterior momentului 1 ianuarie 2014, formulând propuneri şi recomandări temeinic fundamentate şi argumentate în domeniul politicilor forţei de muncă (inclusiv mobilitate şi protecţia drepturilor) şi conexe acesteia (asigurări şi asistenţă socială).
Demographic, economic and social realities; sources of mobility of workers in the EU 
Realităţi demografice, economice şi sociale; surse ale mobilităţii lucrătorilor în spaţiul UE
The level of 2.8% of citizens' mobility in the EU in 2010 for people aged 15-64 is growing, attaining 3.1% in 2013, below the level required to cover structural and level deficits. 
Nivelul mobilităţii cetăţenilor în spaţiul UE. de 2,8% în 2010 pentru persoanele de 15-64 ani este în continuă creştere, repectiv de 3,1% în 2013, dar nu resuşeşte să acopere deficitele structurale şi de volum.
But the effect on GDP growth in the country of destination and the one on recovering consumption and investment in origin countries through remittances and/or the support offered by the diaspora, are also important and cannot be ignored. 
Efectul însă asupra creşterii PIB în ţara de destinaţie şi a revigorării consumului şi investiţiilor în ţările de origine prin remitenţe şi/sau susţinerea oferită de diasporă este important şi nu poate fi neglijat.
In fact, the free movement of workers is a milestone in the construction of the EU. 
În fapt, libera circulație a lucrătorilor este o piatră de temelie în construirea UE.
The hope of its citizens is that it becomes a real component of EU labour market, not only in law but also in practice (EC- SA no34/2013). 
Speranța cetăţenilor săi este ca aceasta să devină o componentă veritabilă/autentică a pieței forței de muncă a UE, nu doar în lege, dar şi în practică (EC-SA no34/2013).
In 2009, according to the Eurobarometer survey, about 10 % of EU citizens have already worked and lived in another country, 13 % for a period of 1-2 years and 38 % less than a year. 
În anul 2009, conform Eurobarometer survey, cca 10% din cetăţenii UE au lucrat deja şi au trăit într-o altă ţară, 13% pe o perioadă de 1-2 ani şi 38% mai puţin de un an.
Although the tendency of labour mobility is increasing, in the second quarter of 2012 only 3.1 % of EU citizens were living in another country than their origin country and about 15 % think there are too many obstacles to labour mobility (limited access to certain jobs, different recruitment conditions, different working conditions, labour remuneration, career development perspective) (Dheret C et all, 2013). 
Deşi tendinţa de mobilitate pentru muncă creşte, în trimestrul II al anului 2012 doar 3,1% din cetăţenii UE trăiau într-o altă ţară de cea de origine şi cca 15% considerau că sunt prea multe obstacole pentru mobilitate pentru muncă (acces limitat în anumite locuri de muncă, condiţii de recrutare diferite, condiţii de muncă diferite, plata muncii, perspectiva dezvoltării carierei) (Dheret C et all, 2013).
Demographic ageing and structural deficit on the labour market is increasing in countries with stronger economies of Europe. 
Îmbătrânirea demografică şi deficitul structural pe piaţa muncii se accentuează în ţările cu economii mai puternice ale Europei.
Worker mobility has become a typical instrument to reduce deficits and to provide new solutions for growth, including employment in new jobs, in niche areas of business with a higher risk of employment and increased vulnerability of the job. 
Mobilitatea lucrătorilor a devenit un instrument curent de reducere a deficitelor şi de asigurare a unor noi soluţii pentru creşterea economică, inclusiv pentru ocuparea în locuri de muncă noi, în domenii de nişă ale mediului de afaceri dar si cu un risc al ocupării mai mare şi o vulnerabilitate sporită a locului de muncă.
On the other hand, the increase of temporary mobility by repeated employment (oscillatory mobility) or circular mobility (from one country to another) reduces the potential benefits of origin country, and on medium and long term lead to final loss of human resource for the labour market. 
Pe de altă parte, creşterea duratei mobilităţii temporare prin ocupare repetată (mobilitate pendulatorie) sau mobilitate circulatorie (dintr-o ţară în alta) reduce avantajele potenţiale ale ţării de origine, conduce pe termen mediu şi lung la pierdere definitivă de resursă umane pentru piaţa muncii.
Nowadays, according to recent EU statistics, over 14 million Europeans have their habitual residence in another Member State (in 2012) for living, working and studying, of which about 78 % are of working age (15 - 64 years old). 
În prezent, potrivit statisticilor recente ale UE, peste 14 milioane de cetăţeni europeni îşi au reşedinţa stabilă în alt stat membru (anul 2012), pentru a trăi, lucra sau studia, din care cca 78% în vârstă activă (15-64 ani).
Freedom of movement is motivated by the employment opportunity, 67.7 % EU mobile workers being employed (the nationals have a lower employment rate of 64.6%, EC, 2013). 
Libera circulaţie este motivată de oportunitatea de ocupare, lucrătorii mobili din cadrul UE fiind ocupaţi în proporţie de 67,7% (resortisanţii din ţările gazdă au o rată de ocupare mai redusă, de 64,6%, EC, 2013).
Moreover, 64% of EU mobile citizens who do not have a job (e.g. students, retirees, people looking for a job and inactive members of the family) had previously worked in the country of residence and 79 % of them living in a household with at least one employed member. 
Mai mult, 64% dintre cetățenii mobili din UE care nu au un loc de muncă (și anume studenții, pensionarii, persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă și membrii inactivi ai familiilor) au lucrat anterior în țara de reședință şi 79 % dintre aceștia trăiesc într-o gospodărie cu cel puțin un membru încadrat în muncă.
The overall rate of inactivity among EU mobile citizens had decreased between 2005 and 2012 from 34.1% to 30.7%. 
Rata globală de inactivitate în rândul cetățenilor mobili din UE a scăzut între 2005 și 2012 de la 34,1 % la 30,7 %.
All this facts highlight the important role of EU mobile workers to reduce structural deficits in employment (about 2 million jobs are vacant) and in consumption of goods and services, supporting the consumer demand mainly based on local production. 
Toate aceste informaţii, evidenţiază rolul important al lucrătorilor mobili din UE la reducerea deficitelor structurale de ocupare (cca 2 milioane de locuri de muncă sunt vacante) şi la consumul curent de bunuri şi servicii, susţinând cererea de consum bazată în principal pe producţia locală.
The driving forces of labour mobility in the EU, as well as the benefits of this economic migration, have been thoroughly analysed by the European Commission reports (EC, 2011 ESDE Report). 
Forţele motrice ale mobilităţii lucrătorilor în spaţiul UE au fost definite de rapoartele Comisiei Europene, la fel şi beneficiile acestei migraţii economice (EC, 2011 ESDE Report).
Financial and economic crisis has dampened intra- EU mobility flows, but the increasing trend of their share is lasting. 
Criza economico-financiară a atenuat fluxurile de mobilitate intra-UE, însă trendul de creştere a proporţiei acestora se menţine.
ESDE report stresses that restricting the free movement of workers is not the answer to high unemployment in Europe and could have potentially more important effects than a simple restriction of freedom of movement of persons (2011 ESDE Report, p15). 
Raportul ESDE subliniază că restricţionarea liberei circulaţii a lucrătorilor nu reprezintă răspunsul la şomajul ridicat din Europa şi poate avea efecte mult mai importante decât o limitare a libertăţii de circulaţie a persoanelor (2011 ESDE Report, p 15).
Governments of countries of destination claim that labour migration exacerbates the problems of unemployment, but official EU statistics show the positive influence exerted by both movement of Romanian and Bulgarian workers on GDP of the European Union in the long term. 
Guvernele statelor de destinaţie sunt de părere că fenomenul migraţiei forţei de muncă agravează problemele şomajului, însă statisticile oficiale ale UE arată influenţa pozitivă pe care o exercită atât circulaţia lucrătorilor români cât şi a celor bulgari, asupra PIB-ului Uniunii Europene pe termen lung.
In fact, in most Member States, EU mobile citizens are net contributors to the welfare system of the host country, the percentage of those receiving social assistance is very small, lower than that of the nationals. 
În fapt, în majoritatea statelor membre, cetățenii mobili ai UE sunt contribuabili neți la sistemul de protecție socială din țara gazdă, ponderea celor ce beneficiază de asistenţă socială fiind redusă şi mult mai mică decât a resortisanţilor.
Which are the main guidelines of the regulatory framework of free movement for Romanian workers, from the perspective of realities on the EU labour market? 
Care sunt principalele orientări ale cadrului de reglementare a libertăţii de circulaţie pentru lucrătorii români, din perspectiva realităţilor pieţei forţei de muncă din UE?
The recommendations relate to the mechanisms and tools to facilitate better information to potential mobile workers about the employment conditions in the destination country, about the conditionality related to "habitual residence", about the collaboration with local authorities and about the opportunities offered by structural funds for social inclusion. 
Recomandările se referă la mecanisme şi instrumente care să faciliteze mai buna informare a potenţialilor lucrători mobili asupra condiţiilor de ocupare din ţara de destinaţie, condiţionalităţile legate de “reşedinţa obişnuită”, colaborarea cu autorităţile locale şi oportunităţile oferite de fondurile structurale pentru incluziunea socială.
Freedom of movement is a reality of EU space and existing regulations (Treaty) confirm it. 
Libera circulaţie este o realitate a spaţiului UE şi reglementările existente le confirmă.
Discrimination, even if it is present in different forms and intensities in many countries, it is wanted to be completely eliminated and is searching for tools for better management of citizens' mobility phenomenon (writing a handbook for solving the problem of marriages of convenience; starting with January 1, 2014 at least 20 % of ESF funding should be spent to promote social inclusion and to combat poverty in each Member State), and especially labour mobility ("habitual residence test" provided by the European normative for social security coordination, Regulation (EC) No. 883/2004; online training module to help local staff to fully understand and apply the freedom of movement of citizens) - EC-IP/13/1151. 
Discriminarea, deşi practic se manifestă în diferite forme şi intensităţi în multe ţări membre, se doreşte să fie eliminată şi se caută instrumente pentru o mai bună gestionare a fenomenului mobilităţii cetăţenilor (elaborarea unui manual privind soluționarea problemei căsătoriilor de conveniență; de la 1 ianuarie 2014, minimum 20% din fondurile FSE ar trebui cheltuite pentru promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei în fiecare stat membru) şi în special al mobilităţii pentru muncă („proba reședinței obișnuite”, prevăzută de normativa europeană privind coordonarea securității sociale -Regulamentul (CE) nr. 883/2004; modul de pregătire online, pentru a ajuta personalul autorităților locale să înțeleagă și să aplice pe deplin dreptul la libera circulație al cetățenilor) - EC-IP/13/1151.
Then, an important step is done towards the elimination of discrimination that exists in real life, but we can say that the free movement of workers in the EU will increase win-win disequilibrium for countries with stronger economies (see especially Germany and the United Kingdom during the crisis). 
Se face astfel un pas important către eliminarea discriminărilor ce există în viaţa reală, însă putem aprecia că libera circulaţie a lucrătorilor în spaţiul UE va accentua debalansarea win-win în favoarea ţărilor cu economii mai puternice (vezi cazul Germaniei şi Regatului Unit în perioada de criza, cu deosebire).
In UK, recent studies have shown that European mobility has been beneficial overall, being a net winner (Dustman C., Frattini, T, 2013). 
În cazul Regatului Unit, studii recente au arătat că mobilitatea europeană a fost pe ansamblu benefică, fiind un câştigător net (Dustman C., Frattini, T, 2013).
In addition, their recent investigations on immigration to United Kingdom, particularly after 2000, reveal that while a third of immigrants are EU workers whose mobility cannot be regulated, it still remains a net beneficiary, also during the recession period, capable of attracting highly skilled workers, youth, with completed education in origin country. 
În plus, investigaţiile recente ale acestora privind imigraţia în Regatul Unit, în special după anul 2000 au evidenţiat că şi în condiţiile în care o treime sunt lucrători UE a căror mobilitate nu poate fi reglementată, acesta rămâne un beneficiar net, inclusiv în perioada de recesiune, capabil să atragă lucrători înalt calificaţi, tineri, cu educaţia finalizată în ţara de origine.
This feature distinguishes UK in a positive way and to a considerable extent compared to other countries attractive for skilled workers. 
Această caracteristică o diferenţiază pozitiv şi în măsură considerabilă faţă de alte ţări atractive pentru lucrătorii calificaţi.
Macro data contests stereotypical interpretations of the disadvantages related to the presence of mobile workers in these countries. 
Datele macro infirmă interpretările stereotip ale dezavantajelor prezenţei lucrătorilor mobili în aceste ţări.