natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Iulian-Florentin Popa is an intelligence analyst, PhD in International Relations and European Studies. 
Iulian-Florentin Popa este analist de informații, doctor în relații internaționale și studii europene.
Since 2016 he is Associate Professor within the Babeș-Bolyai University, Cluj-Napoca, where he teaches disciplines related to cyber security for the undergraduate and graduate programs. 
Din anul 2016 este cadru didactic asociat al Universității Babeș-Bolyai din Cluj-Napoca, în cadrul căreia predă discipline asociate domeniului securității cibernetice la programele de licență și master.
His academic activities cover digital governance, information technology and cyber security. 
Preocupările sale academice se înscriu în aria tematică a guvernanței digitale, tehnologiei informației și securității cibernetice.
He was part of the team of experts of the Romanian Academy in charge for elaborating ”The Romania's Development Strategy for the Next 20 Years” in the field of cyber security. 
A făcut parte din echipa de experți a Academiei Române pentru elaborarea „Strategiei de dezvoltare a României pentru următorii 20 de ani” în domeniul siguranței informatice.
He is a former scholar and graduate of the International Institute for Political and Economic Studies (IIPES). 
A fost bursier și absolvent al Institutului Internațional pentru Studii Politice și Economice (IIPES).
Current challenges in the field of cybersecurity - the impact and Romania's contribution to the field 
Provocări actuale în domeniul securității cibernetice - impact și contribuția României în domeniu
Ioan-Cosmin Mihai (coordinator) 
Ioan-Cosmin Mihai (coordonator)
We consider that the research project “Current challenges in the field of cybersecurity - the impact and Romania's contribution to the field” was in itself a “challenge” for the authors, not only on a technical level, achieving the analyzes and elaborating the considerations, but also on a professional level. 
Considerăm că proiectul de cercetare „Provocări actuale în domeniul securității cibernetice - impact și contribuția României în domeniu” a constituit el însuși o „provocare” pentru autorii săi, nu doar la nivel tehnic, de realizare a analizelor și elaborare a considerațiilor, ci și la nivel profesional.
The opportunity offered by the European Institute of Romania to write this study has allowed us to carry out an extensive, timely, and objective analysis of the state of our country in the field of cybersecurity. 
Oportunitatea oferită de Institutul European din România de a concepe studiul de față ne-a permis realizarea unei analize extinse, actuale și obiective privind stadiul în care țara noastră se află în domeniul securității cibernetice.
The current context links us indissolubly by the Internet, used to conduct daily activities, at office or home, and to transfer information between all entities, from companies, organizations, and government agencies to end-users. 
Contextul actual ne leagă indisolubil de mediul online în desfășurarea activităților zilnice, la serviciu și acasă, și transferul informațiilor între toate entitățile, de la companii, organizații și agenții guvernamentale până la utilizatorii finali.
Cyberspace generates opportunities to develop the information society, as well as risks to its functioning. 
Aflat în plină evoluție, mediul virtual generează deopotrivă oportunități de dezvoltare a societății informaționale, dar și riscuri la adresa funcționării acesteia.
The existence of vulnerabilities in computer systems, which can be exploited by organized clusters, makes securing cyberspace a major concern for all the entities involved. 
Existența vulnerabilităților sistemelor informatice, ce pot fi exploatate de grupări organizate, face ca asigurarea securității spațiului cibernetic să constituie o preocupare majoră pentru toate entitățile implicate.
Potentially vulnerable to cyber-attacks are not only the physical environment - mobile equipment, computer systems, smartphones, etc., but also logical environment - operating systems, applications, e-mail services, information transfers between companies or cloud operations. 
Potențial vulnerabile la atacuri cibernetice nu sunt doar mediul fizic - echipamente mobile, sisteme informatice, smartphone-uri etc. - ci și cel logic - sisteme de operare, aplicații, poșta electronică, transferurile de informații între companii sau operațiile în cloud.
The general objective of this research project is to analyze current cyberspace challenges, identifying threats, vulnerabilities, and risks to cybersecurity. 
Obiectivul general al acestui proiect de cercetare îl reprezintă analiza provocărilor actuale prezente în domeniul spațiului cibernetic, identificându-se amenințările, vulnerabilitățile și riscurile la adresa securității cibernetice.
Romania's capacity to respond to the threats present in the virtual environment, both at national, European, and regional levels, is being studied. 
Este studiată capacitatea României de reacție la amenințările prezente în mediul virtual, atât la nivel național, cât și la nivel european și regional.
The specific objectives of the project are to identify and classify vulnerabilities and risks present in cyberspace, to analyze the evolution and structure of cyberattacks, to identify best practices to prevent and mitigate the effects of these attacks, to research Romania's preparedness to counteract the risks and challenges from the cyberspace, to analyze the public-private cooperation in the field of cybersecurity and to propose cybersecurity policies for harmonizing the Romanian regulatory framework with the European recommendations in the field. 
Obiectivele specifice ale proiectului sunt identificarea și clasificarea vulnerabilităților și a riscurilor prezente în mediul cibernetic, analiza evoluției și structurii atacurilor cibernetice, identificarea bunelor practici privind prevenirea și limitarea efectelor acestor atacuri, cercetarea gradului de pregătire a României pentru contracararea riscurilor și provocărilor prezente în spațiul cibernetic, analiza cooperării dintre sectorul public și cel privat în domeniul securității cibernetice și propunerea unor politici de securitate cibernetică privind armonizarea cadrului normativ din România cu recomandările europene în domeniu.
The research accomplished in this study used both qualitative and quantitative methods. 
Cercetările realizate în cadrul acestui studiu au utilizat atât metode calitative, cât și metode cantitative.
The methods used in the qualitative research were participatory observation, case studies, comparative studies, and analysis of the specialized bibliography. 
Metodele folosite în cadrul cercetărilor calitative au fost observația participativă, studii de caz, studii comparative și analiza bibliografiei de specialitate.
Quantitative research has been directed towards verifying the obtained theories through qualitative research and used surveys as research methods. 
Cercetările cantitative au fost orientate spre verificarea teoriilor obținute prin intermediul cercetărilor calitative și au utilizat sondajele ca metode de cercetare.
Presentation of the study 
Prezentarea studiului
The first chapter, "General Aspects of Cybersecurity", starts from identifying the concept of cybersecurity, that state of normality of digital information, resources and services provided by public or private entities in the virtual space. 
Primul capitol, „Aspecte generale privind securitatea cibernetică”, pornește de la identificarea conceptului de securitate cibernetică, acea stare de normalitate a informațiilor digitale, resurselor și serviciilor oferite de entitățile publice sau private în spațiul virtual.
Protecting IT&C (Information Technology and Communications) systems and their content has been well known as cybersecurity, an extended concept which implies the assurance of confidentiality, integrity, availability, authenticity and nonrepudiation of information, services, resources, or actions. 
Activitatea de protejare a sistemelor TIC (Tehnologia Informației și Comunicațiilor) și a conținutului acestora a devenit cunoscută sub numele de securitate cibernetică, un concept extins care presupune asigurarea confidențialității, integrității, disponibilității, autenticității și nerefuzării informațiilor, serviciilor, resurselor sau acțiunilor.
The state of cybersecurity can be achieved by applying proactive security measures and reactive policies, security standards and models, risk management, and deploying solutions for network and information systems protection. 
Starea de securitate cibernetică poate fi obținută prin aplicarea unor măsuri de securitate proactive și reactive ce includ politici, standarde și modele de securitate, prin managementul riscului și prin implementarea unor soluții pentru protecția rețelelor și sistemelor informatice.
The threats to cybersecurity can come from various attackers, depending on the aims pursued: from simple criminals looking for financial gains and spies who intend to steal classified or proprietary information to cyber terrorists who engage in attacks as a form of war, whether or not supported at governmental level. 
Amenințările la adresa securității cibernetice pot proveni de la atacatori din diverse categorii, în funcție de scopurile urmărite: de la simpli criminali care urmăresc câștiguri financiare și spioni care intenționează să fure informații clasificate sau proprietare până la teroriști cibernetici care se angajează în atacuri ca o formă de război, susținut sau nu la nivel de stat.
The chapter goes on to present the vulnerabilities of cyber infrastructures at physical level (unauthorized access to restricted areas, natural disasters, or accidents), hardware (the use of hardware components and fault-tolerant systems), software (providing additional, illegal access rights), and, not least, of human nature related vulnerabilities. 
Capitolul continuă cu prezentarea vulnerabilităților infrastructurilor cibernetice la nivel fizic (accesul neautorizat în zone restricționate, catastrofe naturale sau accidente), hardware (se are în vedere aici utilizarea unor componente hardware și structuri tolerante la defectări), software (care oferă drepturi de acces suplimentare, nelegitime) și, nu în ultimul rând, al celor care țin de natura umană.
Since the technology is ubiquitous in almost all areas of modern society, the risk management for IT systems is considered to be fundamental to ensuring an efficient IT security. 
Dat fiind că tehnologia este omniprezentă în aproape toate domeniile societății moderne, gestionarea riscului pentru sistemele informatice este considerată fundamentală pentru asigurarea unei securități informatice eficiente.
Risk management is defined by specialized literature as "the process of identifying vulnerabilities and threats within an organization and developing measures to minimize their impact on information resources." 
În literatura de specialitate, managementul riscului este definit ca „procesul de identificare a vulnerabilităților și amenințărilor din cadrul unei organizații și de elaborare a unor măsuri de minimizare a impactului acestora asupra resurselor informaționale”.
Basically, risk management focuses on the treatment, acceptance and communication of risk, general management-specific activities. 
Practic, managementul riscului se concentrează pe partea de tratare, acceptare și comunicare a riscului, activități în general specifice managementului.
The four component stages of the risk management process are generally represented by the risk evaluation, the coordination of the decision-making process, the controls implementations and measuring the effectiveness of the program. 
Cele patru etape componente ale procesului de management al riscului în general sunt reprezentate de evaluarea riscului, coordonarea procesului decizional, implementarea controalelor și măsurarea eficacității programului.
The European Agency for Security of Information and Data Networks (ENISA) proposes a set of criteria for assessing risk management methodologies based on the fundamental elements: identification, analysis, evaluation, estimation, acceptance, treatment, and communication. 
Agenția Europeană pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor (ENISA) propune o serie de criterii de evaluare a metodologiilor de management al riscului bazate pe elementele esențiale: identificare, analiză, evaluare, estimare, acceptare, tratare și comunicare.
Further, the structure of cyber-attacks was defined by Lockheed Martin researchers using the Cyber Kill Chain intrusion model. 
În continuare, structura atacurilor cibernetice este analizată prin intermediul modelului de intruziune Cyber Kill Chain creat de cercetătorii de la Lockheed Martin.
According to the terms used to describe the attack on a cyber infrastructure or to spy traffic from a computer network, the above steps consist of: recognition, arming, delivery, exploitation, installation, command and control, actions on targets. 
Conform termenilor folosiți în descrierea atacului asupra unei infrastructuri cibernetice sau în spionarea traficului dintro rețea de calculatoare, etapele constau în: recunoaștere, înarmare, livrare, exploatare, instalare, comandă și control, acțiuni asupra obiectivelor.
The chapter concludes with issues pertaining to the protection of critical infrastructure against cyber-attacks. 
Capitolul se încheie cu aspecte ce privesc protecția infrastructurilor critice la atacuri cibernetice.
The growing number and complexity of cyber-attacks highlights an immediate need to change the way in which critical infrastructure security is being examined. 
Numărul tot mai mare și complexitatea atacurilor cibernetice evidențiază o nevoie imediată de schimbare a modului în care se examinează securitatea infrastructurilor critice.
The development of resilient infrastructures to threats and risks is a necessity by adopting “secure by design” and “security by default” approaches in the sectors declared to be of great importance. 
Dezvoltarea unor infrastructuri reziliente la amenințări și riscuri reprezintă o necesitate, prin adoptarea unor abordări de tipul „secure by design” și „security by default” în sectoarele declarate ca fiind de importanță deosebită.
The second chapter of the study evaluates Romania's readiness according to the European framework in the field of cybersecurity and presents the European and national framework in the field of cybersecurity. 
În cel de-al doilea capitol al studiului se face evaluarea gradului de pregătire a României în conformitate cu cadrul european în domeniul securității cibernetice și se prezintă cadrul european și cel național în domeniul securității cibernetice.
The European Union has taken some measures to increase resilience and preparedness in cybersecurity. 
Uniunea Europeană a luat o serie de măsuri pentru a spori reziliența și gradul de pregătire în ceea ce privește securitatea cibernetică.
The European Union's cybersecurity strategy, adopted in 2013, sets out strategic objectives and concrete actions aimed at achieving resilience, reducing cybercrime, developing cyberdefense capabilities, and establishing an international cyberspace policy. 
Strategia de securitate cibernetică a Uniunii Europene, adoptată în 2013, stabilește obiective strategice și acțiuni concrete menite să permită obținerea rezilienței, reducerea criminalității cibernetice, dezvoltarea capabilităților de apărare cibernetică și stabilirea unei politici internaționale în ceea ce privește spațiul cibernetic.
Other important measures in the field of cybersecurity were the second mandate of ENISA and the adoption of EU Directive on security of network and information systems (NIS Directive). 
Alte măsuri importante în domeniul securității cibernetice au fost al doilea mandat al ENISA și adoptarea Directivei NIS privind securitatea rețelelor și a sistemelor informatice.
The European Union's 2016-2020 cybersecurity strategy and the adopted national strategies reflect the need for a unified approach to cybersecurity, the need for collaboration/disclosure and the continued updating of policies and mechanisms to ensure the security of the European cyber space. 
Strategia pentru securitate cibernetică 2016-2020 a Uniunii Europene și strategiile naționale adoptate reflectă necesitatea unei abordări unitare a domeniului securității cibernetice, nevoia de colaborare/divulgare și actualizarea continuă a politicilor și mecanismelor în vederea asigurării siguranței spațiului cibernetic european.
On 6 July 2016, the European Parliament and the Council of the European Union adopted Directive (EU) 1148/2016 (NIS) on measures for a high common level of network and information security across the Union. 
La 6 iulie 2016, Parlamentul European și Consiliul Uniunii Europene a adoptat Directiva (UE) 1148/2016 (NIS) privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a sistemelor informatice.
The purpose of this Directive is to ensure a common level of network and information system security in the European Union and requires operators and digital service providers to take appropriate measures to prevent cyber-attacks and risk management and to report serious security incidents to competent national authorities. 
Scopul acestei directive este de a asigura un nivel comun de securitate a rețelelor și a sistemelor informatice în Uniunea Europeană și cere operatorilor, respectiv furnizorilor de servicii digitale, să adopte măsuri adecvate pentru prevenirea atacurilor cibernetice și managementul riscului și să raporteze incidentele grave de securitate către autoritățile naționale competente.
An important aspect of security at EU level is the protection of personal data. 
Un aspect important al securității la nivelul UE este reprezentat de protecția datelor cu caracter personal.
To this end, the European Parliament and the Council adopted on 27 April 2016 Regulation (EU) 2016/679 on the protection of individuals regarding the processing of personal data and the free movement of such data and to repeal Directive 95/46/EC (GDPR - General Data Protection Regulation). 
În acest sens, Parlamentul European și Consiliul au adoptat în data de 27 aprilie 2016 Regulamentul (UE) 2016/679 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor - RGPD).
Regulation (EU) 2016/679 entered into force on May 2016 and its provisions will be applicable in all EU Member States, as of 25 May 2018. 
Regulamentul (UE) 2016/679 a intrat în vigoare pe 25 mai 2016, iar prevederile lui vor fi aplicabile în toate statele membre UE, având caracter obligatoriu începând cu data de 25 mai 2018.
Many cybersecurity incidents and the evolution of cyber-attacks lately have led to the need to adopt cybersecurity policies and strategies at international level. 
Numeroasele incidente de securitate cibernetică și evoluția atacurilor cibernetice din ultima vreme au determinat necesitatea adoptării la nivel internațional a unor politici și strategii în domeniul securității cibernetice.
These strategies underline the need to develop country-specific capabilities to counteract cyber-attacks and set the general framework for action and cooperation to limit their effects. 
Aceste strategii subliniază necesitatea dezvoltării unor capabilități proprii fiecărei țări pentru contracararea atacurilor cibernetice și stabilesc cadrul general de acțiune și cooperare pentru limitarea efectelor acestora.
Romania adopted the Cyber Security Strategy in 2013, having a common approach at the level of the European Union, in order to provide a prompt response to the attacks in the cyberspace. 
România a adoptat Strategia de securitate cibernetică în anul 2013, având o abordare comună la nivelul Uniunii Europene, pentru a putea oferi un răspuns prompt la atacurile din spațiul cibernetic.
The objective of Romania's Cyber Security Strategy is to define and maintain a secure cyberspace with a high degree of resilience and trust. 
Scopul Strategiei de securitate cibernetică a României este de a defini și menține un spațiu cibernetic sigur, cu un înalt grad de reziliență și de încredere.
This strategy presents important principles and directions for action to prevent and combat the vulnerabilities and threats to Romania's cybersecurity. 
Această strategie prezintă principiile și direcțiile importante de acțiune pentru prevenirea și combaterea vulnerabilităților și amenințărilor la adresa securității cibernetice a României.
The Ministry of Communications and Information Society launched in public debate on 3 October 2017 the Draft Law on ensuring a high common level of security of networks and information systems. 
Pe 3 octombrie 2017, Ministerul Comunicațiilor și Societății Informaționale a lansat în dezbatere publică Proiectul de Lege privind asigurarea unui nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și sistemelor informatice.
This draft act proposes the adoption of a set of rules aimed at establishing a unified national framework for cybersecurity and the response to security incidents occurring at the level of the networks and computer systems of key service providers and digital service providers, in line with the NIS Directive requirements. 
Proiectul propune adoptarea unui set de norme menite să instituie un cadru național unitar de asigurare a securității cibernetice și a răspunsului la incidentele de securitate survenite la nivelul rețelelor și sistemelor informatice ale operatorilor de servicii esențiale și ale furnizorilor de servicii digitale în conformitate cu cerințele Directivei NIS.
In the last part of this chapter, we make an analysis of cybersecurity alerts processed at national level by CERT-RO (Romanian National Computer Security Incident Response Team). 
În ultima parte a acestui capitol este făcută o analiză a alertelor de securitate cibernetică procesate la nivel național de CERT-RO (Centrul Național de Răspuns la Incidente de Securitate Cibernetică).
The data reported for the year 2016 on the website www.cert.ro indicates: 
Datele raportate pentru anul 2016 pe site-ul www.cert.ro indică:
38.72% of total unique IP addresses allocated to Romania have been affected; 
38,72% din totalul IP-urilor alocate României au fost afectate;
81.39% of the alerts collected and processed are related to vulnerable information systems; 
81,39% din alertele colectate și procesate vizează sisteme informatice vulnerabile;
12.81% of alerts collected and processed are related to systems infected with different variants of malicious software (malware), such as botnets; 
12,81% din alertele colectate și procesate vizează sisteme informatice infectate cu diferite variante de software malițios (malware) de tip botnet;
58.98% of the total number of incidents resulting from the processing of alerts are related to vulnerable systems; 
58,98% din numărul total de incidente rezultate din procesarea alertelor de securitate cibernetică reprezintă sisteme informatice vulnerabile, acestea putând fi utilizate în derularea de atacuri cibernetice asupra unor ținte din Internet;
40.96% of the total number of incidents resulting from the processing of alerts are related to systems that are part of botnet networks; 
40,96% din numărul total de incidente rezultate din procesarea alertelor reprezintă sisteme informatice ce fac parte din rețele de tip botnet;
10,639 “.ro” domains have been reported to CERT-RO as being compromised in 2016, down about 40% compared to 2015 (17,088 domains). 
10 639 domenii „.ro” au fost raportate la CERT-RO ca fiind compromise în anul 2016, în scădere cu aproximativ 40% față de anul 2015 (17 088 domenii).
The third chapter of the study approaches public-private sector cooperation in cybersecurity. 
Cel de-al treilea capitol al studiului abordează cooperarea dintre sectorul public și cel privat în domeniul securității cibernetice.