natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A separate chapter of the Guidelines is dedicated to each of the above factors and its specifics. 
Ghidul dedică câte un capitol separat fiecăruia dintre factorii enumerați mai sus și caracteristicilor specifice ale acestora.
Annex 
Anexă
General principles coming from case-law (these are not direct citations). 
Principii generale extrase din jurisprudență (nu sunt citate literal).
The likelihood of confusion must be appreciated globally, taking into account all factors relevant to the circumstances of the case (para. 22). 
Riscul de confuzie trebuie să fie apreciat în mod global, ținând seama de toți factorii relevanți pentru circumstanțele cauzei (punctul 22).
The appreciation of the likelihood of confusion depends on numerous elements and, in particular, on the recognition of the trade mark on the market, on the association that the public might make between the two marks and on the degree of similarity between the signs and the goods (para. 22). 
Aprecierea riscului de confuzie depinde de numeroși factori, printre altele de recunoașterea mărcii pe piață, de asocierea pe care publicul poate să o facă între cele două mărci și de gradul de asemănare între semne și între produse (punctul 22).
The global appreciation of the visual, aural or conceptual similarity of the marks in question must be based on the overall impression given by the marks, bearing in mind their distinctive and dominant components (para. 23). 
Aprecierea globală în ceea ce privește asemănarea vizuală, auditivă sau conceptuală dintre mărcile în cauză trebuie să se întemeieze pe impresia generală produsă de acestea, ținând seama de elementele lor distinctive și dominante (punctul 23).
The average consumer normally perceives a mark as a whole and does not proceed to analyse its various details (para. 23). 
În mod normal, consumatorul mediu percepe o marcă ca pe un tot unitar și nu examinează diversele detalii ale acesteia (punctul 23).
The more distinctive the earlier mark, the greater will be the likelihood of confusion (para. 24). 
Riscul de confuzie este cu atât mai ridicat cu cât caracterul distinctiv al mărcii anterioare este mai pronunțat (punctul 24).
It is not impossible that the conceptual similarity resulting from the fact that two marks use images with analogous semantic content may give rise to a likelihood of confusion where the earlier mark has a particularly distinctive character (para. 24). 
Nu este exclus ca asemănarea conceptuală care decurge din faptul că cele două mărci utilizează imagini cu conținut semantic analog să creeze un risc de confuzie în cazul în care marca anterioară are un caracter deosebit de distinctiv (punctul 24).
However, where the earlier mark is not especially well known to the public and consists of an image with little imaginative content, the mere fact that the two marks are conceptually similar is not sufficient to give rise to a likelihood of confusion (para. 25). 
Simpla asemănare conceptuală între mărci nu este însă suficientă pentru a crea un risc de confuzie în cazul în care marca anterioară nu se bucură de o notorietate deosebită în rândul publicului și constă într-o imagine cu conținut imaginativ redus (punctul 25).
The concept of likelihood of association is not an alternative to likelihood of confusion, but serves to define its scope (para. 18). 
Noțiunea de risc de asociere nu constituie o alternativă la riscul de confuzie, ci are rolul de a defini întinderea acestuia (punctul 18).
The mere association that the public might make between two marks as a result of their analogous semantic content is not in itself a sufficient ground for concluding that there is a likelihood of confusion (para. 26). 
Simpla asociere pe care publicul ar putea să o facă între două mărci ca urmare a conținutului semantic analog al acestora nu reprezintă, în sine, un motiv suficient pentru a concluziona că există un risc de confuzie (punctul 26).
The risk that the public might believe that the goods or services in question come from the same undertaking or, as the case may be, from economically linked undertakings, constitutes a likelihood of confusion (para. 29). 
Riscul ca publicul să creadă că produsele sau serviciile în cauză provin de la aceeași întreprindere sau, după caz, de la întreprinderi între care există legături economice constituie un risc de confuzie (punctul 29).
By contrast, there can be no such likelihood where the public does not think that the goods come from the same undertaking (or from economically linked undertakings) (para. 30). 
Dimpotrivă, acest risc este exclus atunci când publicul nu consideră că produsele provin de la aceeași întreprindere (sau de la întreprinderi între care există legături economice) (punctul 30).
In assessing the similarity of the goods and services, all the relevant factors relating to those goods or services themselves should be taken into account (para. 23). 
Pentru a aprecia asemănarea dintre produse și servicii, trebuie să se ia în considerare toți factorii relevanți care caracterizează propriu-zis aceste produse sau servicii (punctul 23).
Those factors include, inter alia, their nature, the purpose for which they are used (the translation ‘end users' in the official English language version is not correct) and their method of use, and whether they are in competition with each other or are complementary (para. 23). 
Printre acești factori se numără natura, destinația (traducerea „end users” (utilizatori finali) din versiunea oficială în limba engleză nu este corectă), metoda de utilizare, precum și eventuala lor concurență sau complementaritate (punctul 23).
A global assessment of the likelihood of confusion implies some interdependence between the relevant factors and in particular a similarity between the marks and between these goods or services. 
Aprecierea globală a riscului de confuzie presupune o anumită interdependență a factorilor relevanți, în special a asemănării dintre mărci și dintre aceste produse sau servicii.
A lesser degree of similarity between the goods may be offset by a greater degree of similarities between the marks and vice versa (para. 17). 
Un grad mai scăzut de asemănare între produse poate fi compensat printr-un grad ridicat de asemănare între mărci și viceversa (punctul 17).
Marks with a highly distinctive character, either per se or because of the reputation they possess on the market, enjoy broader protection than marks with a less distinctive character (para. 18). 
Mărcile care au caracter puternic distinctiv, fie în mod intrinsec, fie datorită renumelui lor pe piață, se bucură de o protecție mai extinsă decât cele cu caracter mai puțin distinctiv (punctul 18).
Registration of a trade mark may have to be refused, despite a lesser degree of similarity between the goods or services covered, where the marks are very similar and the earlier mark, in particular its reputation, is highly distinctive (para. 19). 
Înregistrarea unei mărci poate fi refuzată, în pofida unui grad de asemănare mai mic între produsele sau serviciile desemnate, în cazul în care mărcile sunt foarte asemănătoare, iar marca anterioară - în special renumele acesteia - prezintă un caracter distinctiv foarte pronunțat (punctul 19).
The distinctive character of the earlier mark and in particular its reputation must be taken into account when determining whether the similarity between the goods and services is enough to give rise to the likelihood of confusion (para. 24). 
Caracterul distinctiv al mărcii anterioare și, în special, renumele acesteia trebuie luate în considerare pentru a aprecia dacă asemănarea dintre produse și servicii este suficientă pentru a genera un risc de confuzie (punctul 24).
There may be a likelihood of confusion, even if the public thinks that these goods have different places of production (para. 30). 
Riscul de confuzie poate exista chiar și atunci când publicul consideră că produsele respective sunt fabricate în locuri diferite (punctul 30).
The level of attention of the average consumer, who is deemed to be reasonably well informed and reasonably observant and circumspect, varies according to the category of the goods and services in question (para. 26). 
Nivelul de atenție al consumatorului mediu, despre care se presupune că este suficient de bine informat, de atent și de avizat, variază în funcție de categoria produselor și serviciilor în cauză (punctul 26).
However, account should be taken of the fact that average consumers rarely have the chance to make a direct comparison between different marks and must trust in their imperfect recollection of them (para. 26). 
Cu toate acestea, trebuie să se țină seama de faptul că numai rareori consumatorul mediu are posibilitatea de a compara în mod direct diferitele mărci, fiind nevoit să se încreadă în amintirea imperfectă a acestora (punctul 26).
When assessing the degree of visual, phonetic and conceptual similarity it can be appropriate to evaluate the importance attached to each by reference to the category of goods and the way they are marketed (para. 27). 
Atunci când se apreciază gradul de asemănare vizuală, fonetică și conceptuală, poate fi oportună evaluarea importanței acordate fiecăreia în raport cu categoria de produse și cu modul de comercializare a acestora (punctul 27).
It is possible that mere aural similarity could lead to a likelihood of confusion (para. 28). 
Este posibil ca simpla asemănare auditivă să genereze un risc de confuzie (punctul 28).
In determining the distinctive character of a mark and, accordingly, in assessing whether it is highly distinctive, an overall assessment needs to be made of the greater or lesser capacity of the mark to identify the goods and services for which it has been registered as coming from a particular undertaking (para. 22). 
Atunci când se apreciază caracterul distinctiv al unei mărci și, în consecință, se stabilește dacă aceasta are caracter puternic distinctiv, este necesar să se aprecieze în ansamblu capacitatea mai mult sau mai puțin pronunțată a mărcii de a identifica proveniența de la o anumită întreprindere a produselor și serviciilor pentru care a fost înregistrată (punctul 22).
In making that assessment, account should be taken, in particular, of the inherent characteristics of the mark, including the fact that it does or does not contain an element descriptive of the goods or services for which it has been registered; the market share held by the mark; how intensive, geographically widespread and long-standing use of the mark has been; the amount invested by the undertaking in promoting the mark; the proportion of the relevant section of the public who, because of the mark, identifies the goods and services as originating from a particular undertaking; and statements from chambers of commerce and industry or other trade and professional associations (para. 23). 
Pentru aprecierea acestui aspect, trebuie să se ia în considerare, în special, caracteristicile intrinsece ale mărcii, inclusiv faptul că aceasta conține sau nu conține un element descriptiv referitor la produsele sau serviciile pentru care a fost înregistrată, cota de piață pe care o deține marca, intensitatea, răspândirea geografică și durata de utilizare a mărcii, sumele investite de întreprindere în promovarea mărcii, proporția categoriilor relevante de public care, datorită mărcii, identifică produsele sau serviciile ca provenind de la o întreprindere anume și declarațiile camerelor de comerț și industrie sau ale altor asociații comerciale și profesionale (punctul 23).
It is not possible to state in general terms, for example by referring to given percentages relating to the degree of recognition attained by the mark within the relevant section of the public, when a mark has a strong distinctive character (para. 24). 
Nu se poate stabili în termeni generali, spre exemplu recurgând la anumite procentaje referitoare la gradul de recunoaștere a mărcii în rândul categoriei de public relevante, dacă o marcă are caracter distinctiv pronunțat (punctul 24).
The reputation of a mark does not give grounds for presuming the existence of a likelihood of confusion simply because of the existence of a likelihood of association in the strict sense (para. 41). 
Renumele unei mărci nu oferă motive pentru a presupune existența unui risc de confuzie doar pentru că există un risc de asociere în sens strict (punctul 41).
Article 5(1)(b) of the Directive cannot be interpreted as meaning that where: a trade mark has a particularly distinctive character, either per se or because of the reputation it enjoys with the public, and a third party, without the consent of the proprietor of the mark, uses, in the course of trade in goods or services that are identical with, or similar to, those for which the trade mark is registered, a sign that so closely corresponds to the mark as to give the possibility of its being associated with that mark, the exclusive right enjoyed by the proprietor entitles him to prevent the use of the sign by that third party if the distinctive character of the mark is such that the possibility of such association giving rise to confusion cannot be ruled out (emphasis added) (para. 42). 
Articolul 5 alineatul (1) litera (b) din Directivă nu poate fi interpretat în sensul că, dacă o marcă prezintă un caracter deosebit de distinctiv, fie în mod intrinsec, fie datorită renumelui de care se bucură în rândul publicului, iar un terț utilizează, în comerțul cu produse sau servicii identice sau asemănătoare celor pentru care a fost înregistrată marca, fără a avea acordul titularului mărcii, un semn atât de similar mărcii respective încât poate fi asociat cu aceasta, atunci dreptul exclusiv de care se bucură titularul îi permite acestuia să împiedice utilizarea semnului de către respectivul terț în cazul în care caracterul distinctiv al mărcii este la un nivel care nu exclude posibilitatea ca o asemenea asociere să creeze confuzie (sublinierea noastră) (punctul 42).
Where the goods or services are identical there may be a likelihood of confusion on the part of the public where the contested sign is composed by juxtaposing the company name of another party and a registered mark that has normal distinctiveness and which, without alone determining the overall impression conveyed by the composite sign, still has an independent distinctive role therein (para. 37). 
În cazul în care produsele sau serviciile sunt identice, poate exista un risc de confuzie în rândul publicului atunci când semnul contestat este compus prin juxtapunerea denumirii societății unei alte părți la o marcă înregistrată care are un caracter distinctiv normal și care, fără a fi singurul element care determină impresia generală transmisă de semnul complex, are totuși un rol distinctiv independent în cadrul acestuia (punctul 37).
Guidelines for Examination in the Office, Part C, Opposition Page 2 
Ghid privind examinarea efectuată de Oficiu, Partea C, Opoziția Pagina 1
DOUBLE IDENTITY AND 
DUBLA IDENTITATE ȘI
LIKELIHOOD OF CONFUSION 
RISCUL DE CONFUZIE
COMPARISON OF 
COMPARAREA
GOODS AND SERVICES 
PRODUSELOR ȘI A SERVICIILOR
1 Introduction 5 
1 Introducere 6
1.1 Relevance 5 
1.1 Relevanță 6
1.2 Nice Classification: a starting point 6 
1.2 Clasificarea Nisa: un punct de plecare 7
1.2.1 Its nature as a classification tool 6 
1.2.1 Caracterul Clasificării Nisa ca instrument de clasificare 7
1.2.2 Its structure and methodology 6 
1.2.2 Structura și metodologia Clasificării Nisa 8
1.2.3 Conclusions to be drawn from the structure of the Nice Classification 7 
1.2.3 Concluzii care pot fi formulate pe baza structurii Clasificării Nisa 8
1.2.4 Changes in the classification of goods/services 7 
1.2.4 Modificări aduse clasificării produselor/serviciilor 9
1.3 The Similarity Tool (EUIPN) for the comparison of goods/services 8 
1.3 Instrumentul „Similitudine” (Rețeaua oficiilor de PI din Uniunea Europeană) pentru compararea produselor/serviciilor 9
1.4 Definition of goods and services (terminology) 8 
1.4 Definirea produselor și a serviciilor (terminologie) 10
1.4.1 Goods 8 
1.4.1 Mărfurile 10
1.4.2 Services 9 
1.4.2 Serviciile 10
1.4.3 Products 9 
1.4.3 Produsele 11
1.5 Determining the goods/services 10 
1.5 Determinarea produselor/serviciilor 11
1.5.1 The correct wording 10 
1.5.1 Formularea corectă 11
1.5.2 The relevant scope 11 
1.5.2 Întinderea protecției relevante 12
1.5.3 The meaning of goods/services 13 
1.5.3 Înțelesul termenilor care denotă produsele/serviciile 15
1.6 Objective approach 14 
1.6 Abordarea obiectivă 16
1.7 Statement of reasons 15 
1.7 Enunțarea motivelor 16
2 Identity 15 
2 Identitatea 17
2.1 General principles 15 
2.1 Principii generale 17
2.2 Identical terms or synonyms 15 
2.2 Termeni identici sau sinonime 17
2.3 Terms included in the general indication or broad category 16 
2.3 Termeni incluși în indicația generală sau într-o categorie cu sens larg 18
2.3.1 The earlier mark includes the goods/services of the contested mark 16 
2.3.1 Marca anterioară include produsele/serviciile mărcii contestate 18
2.3.2 The contested mark includes the goods/services of the earlier mark 17 
2.3.2 Marca contestată include produsele/serviciile mărcii anterioare 19
2.4 Overlap 18 
2.4 Suprapunerea 20
2.5 Practice on the use of general indications of the class headings 19 
2.5 Practica privind utilizarea indicațiilor generale ale titlurilor de clasă 21
3 Similarity of Goods and Services 21 
3 Asemănarea dintre produse și servicii 23
3.1 General principles 21 
3.1 Principii generale 23
3.1.1 Similarity factors 21 
3.1.1 Factori care determină asemănarea 23
3.1.2 Defining relevant factors 22 
3.1.2 Definirea factorilor relevanți 24
3.2 The specific similarity factors 23 
3.2 Factorii specifici care determină asemănarea 25
3.2.1 Nature 23 
3.2.1 Natura 25
3.2.2 Intended purpose 25 
3.2.2 Destinația (scopul) 28
3.2.3 Method of use 26 
3.2.3 Metoda de utilizare 28
3.2.4 Complementarity 26 
3.2.4 Complementaritatea 29
3.2.5 In competition 29 
3.2.5 Concurența 32
3.2.6 Distribution channel 30 
3.2.6 Canalul de distribuție 33
3.2.7 Relevant public 31 
3.2.7 Publicul relevant 34
3.2.8 Usual origin (producer/provider) 32 
3.2.8 Originea uzuală (producătorul/furnizorul) 35
3.3 Relation between different factors 34 
3.3 Relația dintre diferiții factori 37
3.3.1 Interrelation of factors 34 
3.3.1 Interconectarea factorilor 37
3.3.2 Importance of each factor 35 
3.3.2 Importanța fiecărui factor 38
3.3.3 Different types of comparisons: goods versus goods, services versus services and goods versus services 36 
3.3.3 Diferite tipuri de comparații: între produse, între servicii și între produse și servicii 39
3.3.4 Degree of similarity 36 
3.3.4 Gradul de asemănare 39
Annex I 38 
Anexa I 41
1 Parts, Components and Fittings 38 
1 Piese, componente și fitinguri 41
2 Raw Materials and Semi-Processed Goods 38 
2 Materii prime și produse semiprelucrate 42
3 Accessories 39 
3 Accesorii 42
4 Installation, Maintenance and Repair Services 40 
4 Servicii de instalare, întreținere și reparații 43
5 Advisory Services 40 
5 Servicii de consiliere 44
6 Rental and Leasing 41 
6 Închiriere și leasing 45
6.1 Rental/leasing versus related services 42 
6.1 Închirierea/leasingul în comparație cu serviciile conexe 45
6.2 Rental/leasing versus goods 42 
6.2 Închirierea/leasingul în comparație cu produsele 46
Annex II 43 
Anexa II 47
1 Chemicals, Pharmaceuticals and Cosmetics 43 
1 Produse chimice, farmaceutice și cosmetice 47
1.1 Chemicals (Class 1) versus chemical products (Classes 3 and 5) 43 
1.1 Produsele chimice din Clasa 1 în comparație cu produsele chimice din Clasele 3 și 5 47
1.2 Pharmaceuticals versus pharmaceuticals 43 
1.2 Produsele farmaceutice în comparație cu produsele farmaceutice 48
1.3 Pharmaceuticals versus dietetic substances adapted for medical use 45 
1.3 Produse farmaceutice în comparație cu substanțe dietetice de uz medical 49
1.4 Pharmaceuticals versus cosmetics 45 
1.4 Produsele farmaceutice în comparație cu cosmeticele 49
1.5 Pharmaceuticals versus services 45 
1.5 Produsele farmaceutice în comparație cu serviciile 49
2 Automobile Industry 45 
2 Industria auto 50
3 Electric Apparatus/Instruments 46 
3 Aparate/instrumente electrice 50
4 Fashion and Textile Industries 46 
4 Industria modei și industria textilă 50
4.1 Raw or semi-processed materials versus finished goods 46 
4.1 Materiile prime sau semiprelucrate în comparație cu produsele finite 51
4.2 Textile goods (Class 24) versus clothing (Class 25) 47 
4.2 Produsele textile (Clasa 24) în comparație cu articolele de îmbrăcăminte (Clasa 25) 51
4.3 Clothing, footwear and headgear (Class 25) 47 
4.3 Articolele de îmbrăcăminte, încălțăminte și pentru acoperirea capului (Clasa 25) 52
4.4 Fashion accessories 48 
4.4 Accesoriile de modă 52
4.5 Sports clothing, footwear and headgear (Class 25) versus sporting and gymnastic articles (Class 28) 49 
4.5 Articolele sportive de îmbrăcăminte, încălțăminte și pentru acoperirea capului (Clasa 25) în comparație cu articolele de gimnastică și de sport (Clasa 28) 53
4.6 Fashion design (Class 42) and tailoring services (Class 40) versus clothing (Class 25) 49 
4.6 Serviciile de design vestimentar (Clasa 42) și de croitorie la comandă (Clasa 40) în comparație cu articolele de îmbrăcăminte (Clasa 25) 53
5 Food, Beverages and Restaurant Services 49 
5 Alimentele, băuturile și serviciile de restaurant 54
5.1 Ingredients of prepared food 49 
5.1 Ingredientele alimentelor preparate 54
5.2 Main ingredient 49 
5.2 Ingredientul principal 54
5.3 Non-alcoholic beverages (Class 32) versus alcoholic beverages (except beers) (Class 33) 50 
5.3 Băuturile nealcoolice (Clasa 32) în comparație cu băuturile alcoolice (cu excepția berii) (Clasa 33) 54
5.4 Beers (Class 32), alcoholic beverages (except beers) (Class 33) 50 
5.4 Berea (Clasa 32), băuturile alcoolice (cu excepția berii) (Clasa 33) 55
5.5 Provision of food and drinks versus food and drinks 50 
5.5 Furnizarea de alimente și băuturi în comparație cu alimentele și băuturile 55
6 Services to Support Other Businesses 51 
6 Serviciile de sprijin pentru alte întreprinderi 56
7 Retail Services 54 
7 Serviciile de vânzare cu amănuntul 59
7.1 Retail services versus any product 54 
7.1 Serviciile de vânzare cu amănuntul în comparație cu orice produs 59
7.2 Retail services of specific goods versus same specific goods: similar to a low degree 55 
7.2 Serviciile de vânzare cu amănuntul a unor produse specifice în comparație cu aceleași produse specifice: grad scăzut de asemănare 60
7.3 Retail services of specific goods versus different or similar specific goods: dissimilar 55 
7.3 Serviciile de vânzare cu amănuntul a unor produse specifice în comparație cu alte produse specifice, diferite sau asemănătoare: diferite 60
7.4 Retail services versus retail services or retail services of specific goods 55 
7.4 Serviciile de vânzare cu amănuntul în comparație cu serviciile de vânzare cu amănuntul sau cu serviciile de vânzare cu amănuntul a unor produse specifice 60
7.5 Retail services of specific goods versus retail services of other specific goods: similar 55 
7.5 Serviciile de vânzare cu amănuntul a unor produse specifice în comparație cu serviciile de vânzare cu amănuntul a altor produse specifice: asemănătoare 60
7.6 Services to which the same principles apply 56 
7.6 Servicii pentru care se aplică aceleași principii 61
7.7 Services to which the same principles do not apply 56 
7.7 Servicii pentru care nu se aplică aceleași principii 61
8 Financial Services 57 
8 Serviciile financiare 62
8.1 Banking services (Class 36) versus insurance services (Class 36) 57 
8.1 Serviciile bancare (Clasa 36) în comparație cu serviciile de asigurări (Clasa 36) 62
8.2 Real estate affairs (Class 36) versus financial affairs (Class 36) 57 
8.2 Afacerile imobiliare (Clasa 36) în comparație cu afacerile financiare (Clasa 36) 63
8.3 Credit cards (Class 9) versus financial services (Class 36) 58 
8.3 Cardurile de credit (Clasa 9) în comparație cu serviciile financiare (Clasa 36) 63
9 Transport, Packaging and Storage 58 
9 Transportul, ambalarea și depozitarea 64
9.1 Transport of goods (Class 39) versus any product 58 
9.1 Transportul de mărfuri (Clasa 39) în comparație cu orice produs 64
10.1 Computers versus software 59 
10 Tehnologia informației 64
10.2 Software versus apparatus that use software 59 
10.1 Calculatoarele în comparație cu programele informatice (software) 64