natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Where the two marks represent the same name but in different versions (FRANK, with FRANKIE as a diminutive) or languages 
Când două mărci reprezintă același nume, dar în variante diferite (FRANK, cu diminutivul FRANKIE) sau în limbi diferite
When both trade marks can be understood as referring to the same person, especially when the earlier trade mark is composed solely of a family name 
Când ambele mărci pot fi înțelese ca făcând referire la aceeași persoană, în special dacă marca anterioară este alcătuită exclusiv dintr-un patronim
This could be the case when one name is more important than the other. 
Această situație poate apărea în cazul în care unul dintre nume este mai important decât celălalt:
If the name contained in the trade marks is meaningful in some languages, the coincidence in this meaning may lead to conceptual similarity 
Dacă numele conținut de mărci are un înțeles în anumite limbi, coincidența în ceea ce privește acest înțeles poate conduce la asemănare conceptuală
3.4.3.5 The semantic content of figurative signs, symbols, shapes and colours 
Conținutul semantic al semnelor figurative, al simbolurilor, al formelor și al culorilor
The concepts of marks consisting of or containing figurative elements and marks consisting of shapes (three-dimensional marks) will be what those figurative elements or shapes represent, such as in the following examples. 
Conceptele mărcilor care conțin sau sunt alcătuite din elemente figurative și ale mărcilor constituite din forme (mărci tridimensionale) vor fi acelea pe care le reprezintă elementele figurative sau formele respective, ca în exemplele următoare:
Consequently, when a mark has both words and images, all concepts have to be assessed. 
În consecință, atunci când o marcă conține atât cuvinte, cât și imagini, este necesar să fie evaluate toate conceptele.
Finally, the semantic content (concept) of colour marks per se is that of the colour they reproduce. 
În sfârșit, conținutul semantic (conceptul) mărcilor de culoare per se este acela al culorii pe care o reproduc.
3.4.3.6 The semantic content of numbers and letters 
Conținutul semantic al cifrelor și al literelor
The concept of a word representing a number is the figure it identifies, such as in the examples below. 
Conceptul unui cuvânt care reprezintă un număr este cifra pe care o identifică acesta, ca în exemplele de mai jos:
The concept of a figure is the number it identifies, unless it suggests another concept such as a specific year. 
Conceptul unei cifre este numărul pe care îl identifică aceasta, mai puțin în cazul în care ea sugerează un alt concept, de exemplu un anumit an.
The Office follows the approach that single letters can have an independent conceptual meaning. 
Oficiul urmează abordarea potrivit căreia literele unice pot avea un înțeles conceptual independent.
The Court has confirmed this approach (08/05/2012, T101/11, G, EU:T:2012:223, § 56; appealed 21/03/2013, C341/12 P, G, EU:C:2013:206), finding conceptual identity where both trade marks can be seen as the same letter. 
Tribunalul a confirmat această abordare (08/05/2012, T101/11, G, EU:T:2012:223, § 56; atacată prin 21/03/2013, C341/12 P, G, EU:C:2013:206), constatând că există identitate conceptuală în cazul în care cele două mărci pot fi percepute ca fiind aceeași literă.
3.4.3.7 The semantic content of geographical names 
Conținutul semantic al denumirilor geografice
The names of cities, villages, regions and other geographic areas evoke a concept that may be relevant for conceptual comparison if it is likely that the relevant public will recognise them as such. 
Denumirile orașelor, ale satelor, ale regiunilor și ale altor zone geografice evocă un concept care poate fi relevant pentru comparația conceptuală dacă publicul relevant le-ar putea recunoaște ca atare.
Usually, the general public in the European Union is familiar with the names of capitals and bigger cities as well as holiday or travel destinations. 
De obicei, publicul larg din Uniunea Europeană este familiarizat cu denumirile capitalelor și ale orașelor mai mari, precum și cu cele ale destinațiilor de vacanță sau de călătorie.
If the perception of the public in a particular Member State is relevant, knowledge of the names of small cities and towns in that country can also be assumed. 
Dacă percepția publicului dintr-un anumit stat membru este relevantă, se poate prezuma și cunoașterea denumirilor orașelor mici din țara respectivă.
A lack of evidence or indication that the relevant public recognises the geographical name does not influence the conceptual comparison, as in the following example. 
Lipsa dovezilor sau a unui indiciu că publicul relevant recunoaște denumirea geografică nu afectează comparația conceptuală, ca în exemplul următor:
3.4.3.8 The semantic content of onomatopoeias 
Conținutul semantic al onomatopeelor
The analysis of the semantic content of onomatopoeias follows the general rules for conceptual comparison: their concept will be that depicted by the onomatopoeia in question, provided it can be established that it will be recognised as such by the relevant public. 
Analiza conținutului semantic al onomatopeelor respectă regulile generale ale comparației conceptuale: conceptul lor va fi cel reprezentat de onomatopeea în cauză, cu condiția să se poată stabili că acesta va fi recunoscut ca atare de publicul relevant.
For instance, ‘WOOF WOOF' represents the bark of a dog for English speakers; ‘MUUU' represents the mooing of a cow for Spanish speakers. 
De exemplu, „WOOF WOOF” reprezintă lătratul unui câine pentru vorbitorii de limba engleză; „MUUU” reprezintă mugetul unei vite pentru vorbitorii de limba spaniolă.
In some cases, the context in which the onomatopoeia will be used can be decisive for establishing whether the relevant public will recognise its meaning. 
În unele cazuri, contextul în care se va utiliza onomatopeea poate fi decisiv pentru a stabili dacă publicul relevant îi va recunoaște sau nu înțelesul.
For instance, in the following case, the Board considered that the relevant public would not interpret the sign ‘PSS' as onomatopoeia in the context of information technology services. 
De exemplu, în cauza următoare, camera a considerat că publicul relevant nu va interpreta semnul „PSS” ca pe o onomatopee în contextul serviciilor de tehnologie a informației:
3.4.4 How to make a conceptual comparison 
Modul în care se realizează o comparație conceptuală
In essence, when making a conceptual comparison, first it has to be determined if the signs have a concept in accordance with the principles described in the previous paragraph. 
În esență, atunci când realizează o comparație conceptuală, examinatorul trebuie să stabilească mai întâi dacă semnele denotă un concept, conform principiilor descrise la punctul anterior.
(i) If both signs have a concept, the conceptual comparison can lead to three possible outcomes. 
Dacă ambele semne denotă un concept, comparația conceptuală poate avea trei rezultate posibile.
If the signs as a whole refer to the same concept, they are conceptually identical. 
Dacă semnele în ansamblul lor se referă la același concept, ele sunt identice din punct de vedere conceptual.
If the signs refer to similar concepts, they are conceptually similar. 
Dacă semnele se referă la concepte asemănătoare, ele sunt asemănătoare din punct de vedere conceptual.
If both signs have a meaning and those refer to different concepts, they are conceptually dissimilar/not similar. 
Dacă ambele semne au un înțeles care denotă un concept diferit, ele sunt diferite/neasemănătoare din punct de vedere conceptual.
(ii) If only one of the signs evokes a concept, the signs are not conceptually similar. 
Dacă numai unul dintre semne evocă un concept, semnele nu sunt asemănătoare din punct de vedere conceptual.
On this point, the Office follows the judgment of 12/01/2006, C361/04 P, Picaro, EU:C:2006:25. 
În acest sens, Oficiul respectă Hotărârea din 12/01/2006, C361/04 P, Picaro, EU:C:2006:25.
Although there is some case-law, such as the judgment of 22/10/2015, T309/13, ELMA / ELMEX, EU:T:2015:792, which came to the conclusion that ‘it was not possible to make a conceptual comparison', even though only one of the signs evoked a concept, these cases cannot be considered as a prevailing trend. 
Deși există o jurisprudență în acest sens, de exemplu Hotărârea din 22/10/2015, T309/13, ELMA/ELMEX, EU:T:2015:792, în care s-a concluzionat că „nu este posibilă comparația conceptuală”, chiar dacă numai unul dintre semne evocă un concept, totuși aceste cazuri nu pot fi considerate o tendință dominantă.
It follows that the term ‘not similar' encompasses two scenarios, namely, when both signs have a concept albeit distinct or when only one of them has a concept. 
Rezultă că termenul „neasemănător'” înglobează două scenarii, și anume cazul în care ambele semne denotă câte un concept, dar cele două concepte sunt distincte, și cazul în care numai unul dintre ele denotă un concept.
However the term ‘dissimilar' is reserved only for the case where both signs have a concept albeit distinct. 
În schimb, termenul „diferit” este rezervat doar pentru cazul în care ambele semne denotă câte un concept, dar cele două concepte sunt distincte.
iii) If none of the signs has any concept, a conceptual comparison is not possible (13/05/2015, T169/14, Koragel / CHORAGON, EU:T:2015:280, § 68-69). 
Dacă niciunul dintre semne nu denotă un concept, comparația conceptuală nu este posibilă (13/05/2015, T169/14, Koragel / CHORAGON, EU:T:2015:280, § 68-69).
The conceptual aspect does not influence the assessment of the similarity of the signs. 
Aspectul conceptual nu influențează aprecierea asemănării dintre semne.
The signs cannot be considered conceptually similar on the sole ground that a generic term covering both of them exists and/or they fall under the same general category of signs. 
Semnele nu pot fi considerate asemănătoare din punct de vedere conceptual doar pentru că există un termen generic la care se încadrează amândouă și/sau pentru că aparțin aceleiași categorii generale a semnelor.
If the semantic meanings are too different, the signs may share a general concept, but one so broad that the conceptual relationship is not relevant, as in the following examples. 
Dacă înțelesurile semantice sunt foarte diferite, este posibil ca semnele să aibă în comun un concept general, însă unul atât de larg, încât relația conceptuală nu este relevantă, ca în exemplele următoare:
The mere fact that the two words or symbols can be grouped under a common generic term by no means constitutes a case of conceptual similarity. 
Simplul fapt că cele două cuvinte sau simboluri pot fi grupate sub un termen generic comun nu constituie în niciun caz o asemănare conceptuală.
For example, in the case of ‘Jaguar' v ‘Elephant', the fact that both are animals would not lead to a finding of conceptual similarity because the public is not likely to make a conceptual link between the two words. 
De exemplu, în comparația dintre „jaguar” și „elefant”, faptul că ambele sunt animale nu va conduce la constatarea unei asemănări conceptuale, deoarece este puțin probabil ca publicul să asocieze conceptual cele două cuvinte.
In fact, because the words refer to different animals, they should be considered conceptually dissimilar. 
În realitate, deoarece cuvintele se referă la animale diferite, ele trebuie să fie considerate diferite din punct de vedere conceptual.
The same happens when two signs belong to the same general category or type of mark: the fact that ‘TDL' and ‘LNF' are both three-letter abbreviations is conceptually irrelevant and therefore, a conceptual comparison is not possible. 
Același lucru se întâmplă atunci când două semne aparțin aceleiași categorii generale sau aceluiași tip de marcă: faptul că „TDL” și „LNF” sunt, ambele, abrevieri alcătuite din trei litere este irelevant din punct de vedere conceptual și, prin urmare, nu este posibilă o comparație conceptuală.
Another example of signs ‘belonging to the same category' concerns names and surnames that have a similar semantic content (see paragraph 3.4.3.4 above). 
Un alt exemplu de semne „care aparțin aceleiași categorii” sunt numele și patronimele cu conținut semantic asemănător (a se vedea subpunctul 3.4.3.4 de mai sus).
If FRANK and MIKE are compared, the fact that they are both names is conceptually irrelevant (since they are on completely different levels); by contrast, the fact that FRANK and FRANKIE are the same name but the latter is the diminutive of the former is relevant and should lead to a finding of conceptual similarity in that case. 
Dacă se face o comparație între FRANK și MIKE, faptul că amândouă sunt prenume este irelevant din punct de vedere conceptual (întrucât ele se află pe niveluri complet diferite); în schimb, este relevant faptul că FRANK și FRANKIE reprezintă același prenume, cel de al doilea fiind diminutivul primului, iar acest lucru trebuie să conducă la constatarea unei asemănări conceptuale în acest caz.
In particular, the marks will be conceptually identical or similar in the following situations. 
Mai precis, mărcile vor fi identice sau asemănătoare din punct de vedere conceptual în următoarele situații:
3.4.4.1 Both marks share a word and/or expression 
Cele două mărci au în comun un cuvânt și/sau o expresie
When the two marks share the same word or expression, the marks will be conceptually similar, as in the following examples. 
În cazul în care cele două mărci conțin același cuvânt sau aceeași expresie, mărcile vor fi asemănătoare din punct de vedere conceptual, ca în exemplele următoare:
As already mentioned, misspellings may also have a semantic content and in such cases can be compared, as in the following examples. 
Astfel cum s-a menționat deja, ortografiile incorecte pot avea de asemenea un conținut semantic, putând fi comparate în aceste cazuri - ca în exemplele următoare:
3.4.4.2 Two words or terms have the same meaning but in different languages 
Două cuvinte sau doi termeni au același înțeles, dar în limbi diferite
It is possible for the relevant public to assign a conceptual similarity or even identity in cases of marks with elements in different languages, as long as the meanings of the words in those languages are known to that public. 
Este posibil ca publicul relevant să atribuie o asemănare sau chiar identitate conceptuală mărcilor cu elemente în limbi diferite, atât timp cât înțelesul cuvintelor din aceste limbi este cunoscut publicului respectiv.
In the following example, it was found that the marks were conceptually identical because a substantial part of the Portuguese public would understand the words constituting the marks at issue given (i) the close proximity of the English word ‘vitamin' to the Portuguese equivalent term ‘vitamina', (ii) ‘water' is a basic English word likely to be understood by that part of the Portuguese public that has sufficient knowledge of the English language, (iii) that ‘aqua' is a widespread Latin expression and resembles the Portuguese equivalent term ‘água' (paras 56-60). 
În exemplul următor s-a concluzionat că mărcile sunt identice din punct de vedere conceptual, deoarece o parte substanțială a publicului portughez ar înțelege cuvintele care constituie mărcile în cauză, date fiind: (i) apropierea strânsă a cuvântului în limba engleză „vitamin” de termenul echivalent „vitamina” din limba portugheză; (ii) faptul că „water” este un cuvânt de bază din limba engleză și poate fi înțeles de acea parte a publicului portughez care are cunoștințe suficiente de limba engleză; (iii) faptul că „aqua” este un termen latinesc larg răspândit, care seamănă cu termenul echivalent „água” din limba portugheză (punctele 56-60).
As it is the actual understanding of the relevant public that matters, the mere fact that one term is objectively the foreign-language equivalent of the other may not be relevant at all in the conceptual comparison. 
Întrucât ceea ce contează este înțelegerea efectivă de către publicul relevant, simplul fapt că unul dintre termeni este în mod obiectiv echivalentul într-o limbă străină al celuilalt poate să nu aibă relevanță în comparația conceptuală.
3.4.4.3 Two words refer to the same semantic term or variations thereof 
Două cuvinte se referă la același termen semantic sau la variante ale acestuia
There is conceptual identity where synonyms are involved, that is to say where two words exist for the same semantic meaning (invented examples where English is the reference language: baggage/luggage; bicycle/bike; male horse/stallion). 
Există identitate conceptuală în cazul în care sunt implicate sinonime, adică acolo unde există două cuvinte pentru același sens semantic (exemple fictive pentru limba engleză ca limbă de referință: baggage/luggage; bicycle/bike; male horse/stallion).
Conceptual similarity was found in the following cases. 
În exemplele următoare s-a constatat asemănare conceptuală:
3.4.4.4 Two figurative signs, symbols and/or shapes represent the same object or idea 
Două semne figurative, simboluri și/sau forme reprezintă același obiect sau aceeași idee
When two marks consist of or contain figurative elements and/or shapes and they represent the same or similar objects or ideas, the signs will be conceptually identical or similar. 
Atunci când două mărci conțin sau sunt alcătuite din elemente figurative și/sau forme și reprezintă obiecte sau idei identice sau asemănătoare, semnele vor fi identice sau asemănătoare din punct de vedere conceptual.
The following are cases where conceptual identity or similarity was found. 
În cazurile următoare s-a constatat identitate sau asemănare conceptuală:
However, the fact that both signs contain the same object does not lead to a finding of conceptual similarity if the way in which the object is depicted in the conflicting trade marks is different. 
Totuși, faptul că ambele semne conțin același obiect nu conduce la constatarea unei asemănări conceptuale dacă diferă modul în care obiectul este descris în mărcile aflate în conflict.
Furthermore, even if both signs contain the same element, they may be found dissimilar if they evoke different concepts due to their overall impression. 
În plus, chiar dacă ambele semne conțin același element, ele pot fi considerate diferite dacă evocă concepte diferite prin impresia generală pe care o produc.
3.4.4.5 When there is a word versus a figurative sign, symbol, shape and/or colour representing the concept behind the word 
Semnele comparate conțin un cuvânt și, respectiv, un semn figurativ, un simbol, o formă și/sau o culoare care reprezintă conceptul evocat de cuvânt
Conceptual identity also exists between a word and an image showing what the word represents (fictional examples: word mark ‘TIGER' compared with a figurative mark depicting a tiger; or word mark ‘orange' and a mark for the colour orange per se). 
Există asemănare conceptuală și între un cuvânt și o imagine care arată ceea ce reprezintă cuvântul (exemple fictive: marca verbală „TIGER” comparată cu o marcă figurativă care ilustrează un tigru; sau marca verbală „orange” și o marcă formată din culoarea portocaliu ca atare).
3.4.4.6 When the signs have a meaningful word in common that is distinctive, and one of them contains an additional word or figurative element without any meaning 
Semnele au în comun un cuvânt semnificativ care este distinctiv, iar unul conține în plus un element verbal sau figurativ fără niciun înțeles
Where the signs have a meaningful word in common that is distinctive, and one or both of them contains an additional word element without any meaning (a fanciful word or one that will not be understood in the relevant language area), the signs are considered conceptually highly similar, and not identical. 
Atunci când semnele au în comun un cuvânt care este distinctiv, iar unul dintre ele sau ambele conțin și un element verbal suplimentar fără niciun înțeles (un cuvânt fantezist sau unul care nu va fi înțeles în zona lingvistică relevantă), semnele sunt considerate foarte asemănătoare din punct de vedere conceptual, dar nu identice.
In such a case, even if not understood, the relevant public will note the presence of the additional term that prevents the signs from being perceived as conceptually totally identical. 
Într-un astfel de caz, chiar dacă nu îl înțelege, publicul relevant va remarca prezența termenului suplimentar care împiedică perceperea semnelor ca fiind perfect identice din punct de vedere conceptual.
However, where the word that the signs have in common is accompanied by additional figurative elements that lack any particular concept (such as a background, colours or a particular typeface), the signs are considered conceptually identical. 
În schimb, în cazul în care cuvântul pe care semnele îl au în comun este însoțit de elemente figurative suplimentare care nu denotă vreun concept deosebit (de exemplu, fundal, culori sau un anumit font), semnele sunt considerate identice din punct de vedere conceptual.
In such a case, the additional figurative elements have no impact on the conceptual perception of the signs. 
Într-un astfel de caz, elementele figurative suplimentare nu au niciun impact asupra percepției conceptuale a semnelor.
3.4.5 Impact of the distinctive and dominant character of the components on the similarity of signs 
Impactul caracterului distinctiv și al caracterului dominant al componentelor asupra asemănării dintre semne
At each level (visual, phonetic and conceptual) the comparison of signs will lead to a decision as to whether the marks are similar and if so, to what degree. 
La fiecare nivel (vizual, fonetic și conceptual), compararea semnelor va conduce la o decizie cu privire la asemănarea mărcilor și, dacă se constată asemănare, cu privire la gradul acesteia).
In general, the more commonalities there are between marks, the higher their degree of similarity. 
În general, cu cât există mai multe elemente comune între mărci, cu atât este mai ridicat gradul lor de asemănare.
However, this finding depends, first, on whether the coincidence is recognisable or rather remains unnoticed in the overall impression of both marks (paragraph 3.4.5.1 below), and furthermore, on the distinctiveness and dominant character of the common elements (paragraph 3.4.5.2 below), and also the impact of the remaining elements in the overall impression of the marks (paragraph 3.4.5.3 below). 
Totuși, această constatare depinde, în primul rând, de cât de ușor de recunoscut sunt elementele care coincid sau dacă trec mai degrabă neobservate în impresia generală a celor două mărci (subpunctul 3.4.5.1 de mai jos); în plus, ea depinde și de caracterul distinctiv și de caracterul dominant al elementelor comune (subpunctul 3.4.5.2 de mai jos), precum și de impactul celorlalte elemente în cadrul impresiei generale produse de mărcile respective (subpunctul 3.4.5.3 de mai jos).
3.4.5.1 Identifiable common element/coincidence 
Element comun/care coincide identificabil
Two marks are similar when, from the point of view of the relevant public, they are at least partly identical as regards one or more relevant aspects (23/10/2002, T6/01, Matratzen + Matratzenmarkt Concord (fig.), EU:T:2002:261, § 30). 
Două mărci sunt asemănătoare atunci când, din punctul de vedere al publicului relevant, ele sunt cel puțin parțial identice în privința unuia sau a mai multor aspecte [23/10/2002, T6/01, Matratzen + Matratzenmarkt Concord (fig.), EU:T:2002:261, § 30].
The coincidence must be, therefore, ‘relevant' from the perspective of the consumer who usually perceives a mark as a whole and does not proceed to analyse its various details (13/02/2008, T146/06, Aturion, EU:T:2008:33, § 58). 
Prin urmare, elementul care coincide trebuie să fie „relevant” din perspectiva consumatorului, care de regulă percepe mărcile ca pe un tot și nu analizează diversele detalii ale acesteia (13/02/2008, T146/06, Aturion, EU:T:2008:33, § 58).
The coincidence is clearly perceived when the commonality forms an independent word element or when it is separated in the way of writing (use of a special character, hyphen or other punctuation mark). 
Elementul care coincide este perceput clar atunci când partea comună este formată dintr-un element verbal independent sau este separată prin modul de scriere (utilizarea unui caracter special, a cratimei sau a altui semn de punctuație).