natgillin/translations-raw huggingface dataset:
According to the dictionary, ice is the singular of ices and means inter alia ‘(an) ice cream' or ‘water ice' (Oxford Dictionaries online edition). 
Conform dicționarului, cuvântul englezesc ice (gheață) este forma de singular a termenului ices (înghețate) și înseamnă printre altele „(o) cremă înghețată” sau „apă înghețată” (Oxford Dictionaries, ediția online).
If the comparison of ices and ice in Class 30 were made on the basis of the definition from the dictionary alone, it would lead to the erroneous conclusion that ice is identical to ices. 
Dacă termenii ices și ice din Clasa 30 ar fi comparați numai pe baza definiției din dicționar, s-ar ajunge la concluzia eronată că ice este identic cu ices.
However, since both ices and ice are mentioned in the list of goods in Class 30, ices are to be understood as ‘edible ices', whereas ice is to be understood as ‘cooling ice'. 
Însă deoarece în lista de produse din Clasa 30 figurează atât termenul ices, cât și termenul ice, prin ices trebuie să se înțeleagă „înghețate comestibile”, iar prin ice - „gheață pentru răcit”.
Although they coincide in the composition to the extent that both consist (partly) of frozen water, their commercial nature is different: while one is a foodstuff, the other is an auxiliary good for preserving and/or cooling foodstuffs. 
Cu toate că elementele coincid în ceea ce privește compoziția, având în vedere că ambele conțin (parțial) apă înghețată, natura comercială a acestora este diferită: unul este un produs alimentar, iar celălalt este un produs auxiliar destinat conservării și/sau răcirii alimentelor.
This shows that the Nice Classification, in conjunction with the commercial perspective, prevails over the dictionary definition. 
Acest exemplu demonstrează că Clasificarea Nisa, împreună cu perspectiva comercială, prevalează asupra definiției din dicționar.
Once the relevant factors have been identified, the examiner must determine the relation between and the weight attributed to the relevant factors (see paragraph 3.3 below). 
După identificarea factorilor relevanți, examinatorul trebuie să stabilească relația dintre aceștia și importanța care le este acordată (a se vedea punctul 3.3 de mai jos).
3.2 The specific similarity factors 
Factorii specifici care determină asemănarea
The following paragraphs define and illustrate the various factors for similarity of goods and services. 
Punctele următoare definesc și ilustrează diferiții factori determinanți pentru asemănarea produselor și a serviciilor.
3.2.1 Nature 
Natura
The nature of a product/service can be defined as the essential qualities or characteristics by which this product/service is recognised. 
Natura unui produs/serviciu poate fi definită ca suma calităților sau caracteristicilor esențiale datorită cărora este recunoscut produsul/serviciul respectiv.
Nature often corresponds to the particular type or sort of product/service or the specific category to which this product/service belongs and which is usually used to define it. 
Natura corespunde adesea unui anumit tip sau gen de produs/serviciu sau categoriei specifice din care face parte produsul/serviciul respectiv și care, în general, se utilizează pentru definirea acestuia.
In other words, it is the answer to the question ‘What is it?' 
Cu alte cuvinte, natura produsului/serviciului reprezintă răspunsul la întrebarea „Ce este?”.
Yoghurt is a milk product; 
Iaurtul este un produs lactat.
Car is a vehicle; 
Mașina este un vehicul.
Body lotion is a cosmetic product. 
Loțiunea de corp este un produs cosmetic.
3.2.1.1 Indicative value of class headings and categories 
Valoarea orientativă a titlurilor de clasă și a categoriilor
The fact that goods/services to be compared fall under the same general indication of a class heading or broad category does not automatically mean that they are of the same nature. 
Faptul că produsele/serviciile care trebuie comparate sunt cuprinse în aceeași indicație generală a unui titlu de clasă sau în aceeași categorie largă nu înseamnă neapărat că ele au aceeași natură.
An example of such a broad category is foodstuffs for human consumption. 
Alimentele pentru consum uman constituie un exemplu de categorie largă.
Fresh fruit (Class 31) on the one hand and coffee, flour, and bread (Class 30) on the other hand are of a different nature despite being foodstuffs. 
Fructele proaspete (Clasa 31), pe de o parte, și cafeaua, făina și pâinea (Clasa 30), pe de altă parte, au o natură diferită, în pofida faptului că sunt alimente.
Meat, fish, poultry and game (Class 29) are foodstuffs of animal origin. 
Carnea, peștele, carnea de pasăre și vânatul (Clasa 29) sunt alimente de origine animală.
Fruits and vegetables (Class 31) are foodstuffs of plant origin. 
Fructele și legumele (Clasa 31) sunt alimente de origine vegetală.
This slight connection, namely all being foodstuffs, does not preclude that their nature is different. 
Această legătură slabă, și anume faptul că toate sunt alimente, nu exclude realitatea că natura lor este diferită.
The fact that goods/services to be compared fall under a sufficiently narrow general indication of a class heading favours an identical or similar nature. 
Faptul că produsele/serviciile care trebuie comparate sunt cuprinse într-o indicație generală a unui titlu de clasă care este suficient de restrânsă tinde să indice o natură identică sau asemănătoare.
Condensed milk and cheese (both in Class 29) share the same nature because they belong to the same product category, namely milk products, which are a subcategory of foodstuffs (4/11/2003, T85/02, Castillo, EU:T:2003:288, § 33). 
Laptele condensat și brânza (ambele din Clasa 29) au aceeași natură, întrucât ambele aparțin aceleiași familii de produse, cea a produselor lactate, care reprezintă o subcategorie de alimente (4/11/2003, T85/02, Castillo, EU:T:2003:288, § 33).
3.2.1.2 Features of the goods defining their nature 
Caracteristici ale produselor care definesc natura acestora
A variety of features of the goods in question may be useful for defining their nature. 
O varietate de caracteristici ale produselor vizate pot fi utile pentru definirea naturii lor.
These include the following: 
Acestea includ următoarele:
Composition: for example, ingredients, materials of which the goods are made. 
Compoziția: de exemplu, ingredientele, materialele din care sunt fabricate produsele.
Yoghurt (Class 29) is a milk product (the nature of yoghurt may be defined by its basic ingredient). 
Iaurtul (Clasa 29) este un produs lactat (natura iaurtului poate fi definită pe baza ingredientului său de bază).
Composition may be the most relevant criterion for defining nature. 
Compoziția poate fi criteriul cel mai relevant pentru a defini natura unui produs.
However, an identical or similar composition of the goods is not per se an indicator of the same nature. 
Cu toate acestea, compoziția identică sau asemănătoare a produselor nu reprezintă în sine un indiciu cu privire la identitatea naturii acestora.
A chair (Class 20) and a doll (Class 28) can both be made of plastic, but they are not of the same nature since one is a piece of furniture and the other is a toy. 
Un scaun (Clasa 20) și o păpușă (Clasa 28) pot fi ambele confecționate din plastic, dar nu au aceeași natură, deoarece primul produs este o piesă de mobilier, iar al doilea este o jucărie.
They belong to different categories. 
Ele aparțin unor categorii diferite.
Functioning principle: for example, mechanical functioning, with or without engine/motor; optical, electrical, biological, or chemical functioning. 
Principiul de funcționare: de exemplu, acționare mecanică cu sau fără motor, acționare optică, electrică, biologică sau chimică.
Telescope (Class 9) is an optical device (the nature of a telescope may be defined by its functioning principle, which is optical). 
Telescopul (Clasa 9) este un dispozitiv optic (natura unui telescop poate fi definită în baza principiului de funcționare al acestuia, care este pe bază optică).
Although the functioning principle may help to define the nature of some goods, it is not always conclusive. 
Deși principiul de funcționare poate contribui la definirea naturii anumitor produse, acesta nu este întotdeauna concludent.
There are cases where goods, in particular technology-related ones, with the same functioning principle are of a different nature. 
Există cazuri în care produsele, în special cele legate de tehnologie, prezintă același principiu de funcționare, dar au natură diferită.
A blender and an electric toothbrush have the same functioning principle of rotation, but they are not of the same nature. 
Un mixer și o periuță de dinți electrică se bazează pe același principiu de funcționare prin rotație, fără însă a avea aceeași natură.
In contrast, there are goods with different functioning principles but the same nature. 
Spre deosebire de acestea, există și produse care se bazează pe principii de funcționare diferite, dar au aceeași natură.
The functioning principle of washing machines using washing powder is chemical, which is not the same as the functioning principle of washing machines using magnetic waves. 
Principiul de funcționare al mașinilor de spălat care utilizează detergent solid este chimic, fiind diferit de principiul de funcționare al mașinilor de spălat care utilizează unde magnetice.
However, these goods are of the same nature as they are both washing machines. 
Aceste produse au însă aceeași natură, întrucât ambele sunt mașini de spălat.
Physical condition: for example, liquid/solid, hard/soft, flexible/rigid. 
Starea fizică: de exemplu, lichid/solid, tare/moale, flexibil/rigid.
The physical condition is another feature of the goods that may be used to define nature but, like the functioning principle, it is not conclusive. 
Starea fizică este o altă caracteristică a produselor care poate fi utilizată pentru determinarea naturii acestora, dar, ca și în cazul principiului de funcționare, aceasta nu este întotdeauna concludentă.
All drinks are liquid. 
Toate băuturile sunt lichide.
Their nature is different from the nature of solid foodstuffs. 
Natura lor este diferită de natura alimentelor solide.
However, when comparing two different drinks, their physical condition should not be conclusive: milk (Class 29) is not of the same nature as an alcoholic beverage (Class 33). 
Totuși, atunci când se compară două băuturi diferite, starea lor fizică nu ar trebui să fie determinantă: laptele (Clasa 29) nu are aceeași natură ca o băutură alcoolică (Clasa 33).
Yoghurt is marketed both in solid and liquid form. 
Iaurtul este comercializat atât în formă solidă, cât și în formă lichidă.
However, the nature of this good is not defined by its physical condition, but - as mentioned above - by its basic ingredient (milk). 
Natura acestui produs nu este însă definită de starea sa fizică, ci - după cum s-a menționat mai sus - de ingredientul său principal (laptele).
In both cases, the nature of a solid yogurt and of a liquid yogurt is the same (a milk product). 
În ambele cazuri, natura iaurtului solid și a celui lichid este aceeași (un produs lactat).
3.2.1.3 Nature of services 
Natura serviciilor
When defining the nature of services, the composition of features, functioning principle and physical condition cannot be used since services are intangible. 
Atunci când se definește natura serviciilor, nu pot fi utilizate criterii precum componența caracteristicilor, principiul de funcționare și starea fizică, având în vedere că serviciile sunt intangibile.
The nature of services can be defined, in particular, by the kind of activity provided to third parties. 
Natura serviciilor poate fi definită, în special, în funcție de tipul activității prestate în beneficiul terților.
In most cases, it is the category under which the service falls that defines its nature. 
În majoritatea cazurilor, categoria în care se încadrează serviciul este cea care definește natura acestuia.
Taxi services (Class 39) have the same nature as bus services (Class 39) as they are both transport services. 
Serviciile de taxi (Clasa 39) au aceeași natură cu serviciile de transport cu autobuzul (Clasa 39), întrucât ambele sunt servicii de transport.
3.2.1.4 Nature of goods versus nature of services 
Natura produselor în comparație cu natura serviciilor
By their nature, goods are generally dissimilar to services. 
Prin natura lor, produsele sunt, în general, diferite față de servicii.
This is because goods are articles of trade, wares or merchandise. 
Acest lucru se datorează faptului că produsele sunt articole de comerț, bunuri sau mărfuri.
Their sale usually entails the transfer in title of something physical. 
Vânzarea lor implică, de regulă, transferul titlului de proprietate asupra unui obiect fizic.
Services, however, consist of the provision of intangible activities. 
În schimb, serviciile constau în prestarea unor activități intangibile.
3.2.2 Intended purpose 
Destinația (scopul)
‘Purpose' is generally defined as ‘the reason for which something is done or made, or for which it exists' (Oxford Dictionaries online edition). 
„Scopul” este definit, de regulă, ca fiind „motivul pentru care ceva se efectuează, se creează sau există” (Oxford Dictionaries, ediția online).
As a Canon factor, purpose means the intended use of the goods or services and not any other possible use. 
Ca factor enumerat în Hotărârea Canon, destinația înseamnă utilizarea preconizată pentru produse sau servicii, iar nu orice utilizare posibilă.
The purpose is defined by the function of the goods/services. 
Destinația este definită de funcția produselor/serviciilor.
In other words, it answers the questions: What need do these goods/services satisfy? 
Cu alte cuvinte, aceasta răspunde la întrebările: Ce nevoie trebuie să satisfacă aceste produse/servicii?
What problem do they solve? 
Ce problemă rezolvă ele?
It is sometimes difficult to determine the proper level of abstraction in order to determine the purpose. 
Uneori este dificil să se stabilească nivelul corespunzător de abstracție pentru a se determina destinația.
As in the case of defining the nature, the purpose must be defined in a sufficiently narrow way. 
Ca și în cazul stabilirii naturii, destinația trebuie definită într-un mod suficient de restrâns.
In the case of vinegar, the intended purpose should not be defined as ‘human consumption', which is the general purpose that all foodstuffs share, but as ‘everyday seasoning'. 
În cazul oțetului, destinația nu trebuie definită ca fiind „consumul uman”, care reprezintă destinația generală a tuturor alimentelor, ci „condiment cotidian”.
3.2.3 Method of use 
Metoda de utilizare
The method of use determines the way in which the goods/services are used to achieve their purpose. 
Metoda de utilizare determină modul în care sunt utilizate produsele/serviciile pentru a corespunde destinației vizate.
The question to be asked is: How are these goods/services used? 
Întrebarea care se pune este următoarea: Cum se utilizează aceste produse/servicii?
Method of use often follows directly from the nature and/or intended purpose of the goods/services and therefore has little or no significance of its own in the similarity analysis. 
Adesea, metoda de utilizare poate fi dedusă direct din natura și/sau destinația preconizată a produselor/serviciilor, neavând deci nicio importanță sau având o importanță redusă pentru analiza gradului de asemănare.
The method of use of newspapers and books is the same in the sense that they are both read. 
Metoda de utilizare a ziarelor și a cărților este aceeași, în sensul că ambele elemente sunt destinate lecturii.
However, similarity can already be concluded from the facts that they are both printed matter (same nature) and that they both serve to entertain or to inform (same purpose). 
Cu toate acestea, se poate stabili deja existența asemănării pe baza faptului că ambele sunt produse tipărite (au aceeași natură) și ambele servesc unui scop de divertisment sau de informare (au aceeași destinație).
Notwithstanding the explanation above, the method of use may be important, independent of nature and purpose, where it characterises the goods. 
Fără a aduce atingere explicației de mai sus, metoda de utilizare poate avea importanță, independent de natură și destinație, atunci când reprezintă o caracteristică a produselor.
Pharmaceutical preparations for treating skin diseases in Class 5 can take the form of creams. 
Preparatele farmaceutice pentru tratarea bolilor de piele din Clasa 5 pot fi sub formă de creme.
They have the same method of use as cosmetic creams in Class 3. 
Acestea prezintă aceeași metodă de utilizare ca și cremele cosmetice din Clasa 3.
However, even where the method of use characterises the goods under comparison and where it is identical for both goods, this fact alone will not be sufficient to establish similarity. 
Însă chiar dacă metoda de utilizare reprezintă o caracteristică a produselor comparate și este identică pentru ambele produse, acest fapt în sine nu este suficient pentru a stabili asemănarea.
Chewing gum (Class 30) and chewing tobacco (Class 34) have an identical method of use. 
Guma de mestecat (Clasa 30) și tutunul de mestecat (Clasa 34) prezintă o metodă de utilizare identică.
However, this fact alone does not make them similar. 
Totuși, numai acest fapt în sine nu le face să fie asemănătoare.
3.2.4 Complementarity 
Complementaritatea
Goods (or services) are complementary if there is a close connection between them, in the sense that one is indispensable (essential) or important (significant) for the use of the other in such a way that consumers may think that responsibility for the production of those goods or provision of those services lies with the same undertaking (11/05/2011, T74/10, Flaco, EU:T:2011:207, § 40; 21/11/2012, T558/11, Artis, EU:T:2012:615, § 25; 04/02/2013, T504/11, Dignitude, EU:T:2013:57, § 44). 
Produsele (sau serviciile) sunt complementare dacă există o legătură strânsă între ele, în sensul că unul este indispensabil (esențial) sau important (semnificativ) pentru utilizarea celuilalt, în așa fel încât consumatorii ar putea considera că răspunderea pentru fabricarea acestor produse sau pentru prestarea acestor servicii aparține aceleiași întreprinderi (11/05/2011, T74/10, Flaco, EU:T:2011:207, § 40; 21/11/2012, T558/11, Artis, EU:T:2012:615, § 25; 04/02/2013, T504/11, Dignitude, EU:T:2013:57, § 44).
The complementary relation between the goods/services can be, for example, functional. 
Relația de complementaritate dintre produse/servicii poate fi, de exemplu, funcțională.
Internet site hosting services in Class 42 cannot exist without computer programming services in Class 42. 
Serviciile de găzduire de site-uri web din Clasa 42 nu pot exista fără programarea pentru calculatoare din Clasa 42.
There is a functional complementarity between those services, which, by their nature, belong to the field of information technology. 
Există o complementaritate funcțională între serviciile care, prin natura lor, aparțin domeniului tehnologiei informației.
Moreover, these services are aimed at the same public and use the same distribution channels. 
În plus, aceste servicii se adresează aceluiași public și utilizează aceleași canale de distribuție.
They are therefore similar (29/09/2011, T150/10, Loopia, EU:T:2011:552, § 36, 43). 
Prin urmare, ele sunt asemănătoare (29/09/2011, T150/10, Loopia, EU:T:2011:552, § 36, 43).
By definition, goods intended for different publics cannot be complementary (22/06/2011, T76/09, Farma Mundi Farmaceuticos Mundi, EU:T:2011:298, § 30; 12/07/2012, T361/11, Dolphin, EU:T:2012:377, § 48). 
Prin definiție, produsele care se adresează unor segmente de public diferite nu pot fi complementare (22/06/2011, T76/09, Farma Mundi Farmaceuticos Mundi, EU:T:2011:298, § 30; 12/07/2012, T361/11, Dolphin, EU:T:2012:377, § 48).
See also paragraph 3.3.1 below. 
A se vedea și punctul 3.3.1 de mai jos.
Textile products in Class 24 (aimed at the public at large) and treatment services relating to textile products in Class 40 (aimed at professionals) cannot be complementary (16/05/2013, T80/11, Ridge Wood, EU:T:2013:251, § 28-32). 
Produsele textile din Clasa 24 (destinate publicului larg) și serviciile de tratare a produselor textile din Clasa 40 (destinate profesioniștilor) nu pot fi complementare (16/05/2013, T80/11, Ridge Wood, EU:T:2013:251, § 28-32).
These goods and services are not similar. 
Aceste produse și servicii nu sunt asemănătoare.
Complementarity is not usually conclusive on its own for finding similarity between goods and/or services. 
Complementaritatea nu este de obicei concludentă în sine pentru a se putea stabili că există asemănare între produse și/sau servicii.
Even where a degree of complementarity exists, goods and/or services may be dissimilar. 
Chiar și atunci când există un grad de complementaritate, produsele și/sau serviciile pot să fie diferite.
There is a degree of complementarity between wine (Class 33) and wineglasses (Class 21) insofar as wineglasses are intended to be used for drinking wine. 
Există un grad de complementaritate între vin (Clasa 33) și paharele de vin (Clasa 21), ca urmare a faptului că paharele de vin sunt destinate a fi utilizate pentru a bea vin.
However, that complementarity is not sufficiently pronounced to conclude that these goods are similar. 
Această complementaritate nu este însă suficient de pronunțată pentru a se concluziona că cele două produse sunt asemănătoare.
Furthermore, these goods are not of the same nature or usual origin nor do they usually share distribution channels (12/06/2007, T105/05, Waterford Stellenbosch, EU:T:2007:170, § 34; confirmed 07/05/2009, C398/07 P, Waterford Stellenbosch, EU:C:2009:288, § 45). 
În plus, aceste produse nu au aceeași natură sau origine uzuală și nu utilizează, de obicei, aceleași canale de distribuție (12/06/2007, T105/05, Waterford Stellenbosch, EU:T:2007:170, § 34; confirmată prin 07/05/2009, C398/07 P, Waterford Stellenbosch, EU:C:2009:288, § 45).
However, when complementarity between goods/services has been found in combination with other factors, such as ‘usual origin' and/or ‘distribution channel', similarity may be found. 
În schimb, atunci când se constată complementaritate între produse/servicii în combinație cu alți factori, precum „originea uzuală” și/sau „canalul de distribuție”, poate fi stabilită asemănarea.
Skis (Class 28) and ski boots (Class 25) are complementary because the use of one is indispensable for the use of the other. 
Schiurile (Clasa 28) și clăparii pentru schi (Clasa 25) sunt produse complementare, deoarece utilizarea unuia este indispensabilă pentru utilizarea celuilalt.
The relevant public may think that the production of these goods lies with the same undertaking. 
Publicul relevant poate crede că aceste produse se fabrică în cadrul aceleiași întreprinderi.
In addition, they share the same public and distribution channels. 
În plus, ele se adresează aceluiași segment de public și utilizează aceleași canale de distribuție.
These goods are consequently considered similar. 
Prin urmare, aceste produse sunt considerate asemănătoare.
Teaching materials in Classes 9 and 16 (such as printed matter, pre-recorded data carriers and audio/video cassettes) are essential and thus complementary to educational courses in Class 41. 
Materialele didactice din Clasele 9 și 16 (cum ar fi materialele tipărite, suporturile de date și casetele audio/video) sunt esențiale și deci complementare cu cursurile educaționale din Clasa 41.
Generally the materials are issued by the same undertaking, and share the same public and distribution channels. 
În general, materialele sunt produse de aceeași întreprindere, se adresează aceluiași segment de public și utilizează aceleași canale de distribuție.
These goods are similar to the services in question (23/10/2002, T388/00, ELS, EU:T:2002:260). 
Aceste produse sunt asemănătoare cu serviciile în cauză (23/10/2002, T388/00, ELS, EU:T:2002:260).
Services of an architect (designing of buildings) (Class 42) are indispensable for building construction (Class 37). 
Serviciile unui arhitect (proiectarea clădirilor) (Clasa 42) sunt indispensabile pentru construcția clădirilor (Clasa 37).