natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Finally, the concept of likelihood of confusion as developed by the Court must be regarded as a legal concept rather than purely an empirical or factual assessment despite the fact that its analysis requires taking into account certain aspects of consumer cognitive behaviour and purchasing habits (see paragraph 3.4 below). 
În sfârșit, noțiunea de risc de confuzie elaborată de Curte trebuie privită mai degrabă ca un concept juridic decât ca o simplă apreciere empirică sau faptică, deși pentru analizarea acesteia trebuie avute în vedere anumite aspecte ale comportamentului cognitiv și ale obiceiurilor de consum ale cumpărătorului (a se vedea punctul 3.4 de mai jos).
3.2 Likelihood of confusion and likelihood of association 
Riscul de confuzie și riscul de asociere
The Court considered likelihood of confusion comprehensively in Sabèl (11/11/1997, C251/95, Sabèl, EU:C:1997:528). 
Curtea a analizat riscul de confuzie în mod detaliat în cauza Sabèl (11/11/1997, C251/95, Sabèl, EU:C:1997:528).
The Directive's equivalents of Article 8(1)(b) EUTMR and the recitals of the EUTMR clearly indicated that likelihood of confusion relates to confusion about the origin of goods/services, but the Court was required to consider what precisely this meant because there were opposing views on the meaning of, and the relationship between, ‘likelihood of confusion' and ‘likelihood of association', both of which are referred to in Article 8(1)(b) EUTMR. 
Articolele și considerentele din Directivă care sunt echivalente articolului 8 alineatul (1) litera (b) și considerentelor din Regulamentul privind marca UE indică în mod clar că riscul de confuzie se referă la confuzia privind originea produselor/serviciilor, însă Curții i s-a solicitat să analizeze semnificația precisă a acestei sintagme, având în vedere părerile divergente privind înțelesul și relația dintre „riscul de confuzie” și „riscul de asociere”, ambele menționate la articolul 8 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind marca UE.
This issue needed to be resolved because it was argued that likelihood of association was broader than likelihood of confusion as it could cover instances where a later trade mark brought an earlier trade mark to mind but the consumer did not consider that the goods/services had the same commercial origin . 
Această neclaritate trebuia rezolvată deoarece s-a argumentat că riscul de asociere este mai cuprinzător decât riscul de confuzie, cel dintâi putând apărea inclusiv în cazurile în care o marcă ulterioară amintește de una anterioară, dar consumatorul nu consideră că produsele/serviciile au aceeași origine comercială.
Ultimately, the issue in Sabèl was whether the wording ‘the likelihood of confusion includes the likelihood of association' meant that ‘likelihood of confusion' could cover a situation of association between trade marks that did not give rise to confusion as to origin. 
În cele din urmă, miza cauzei Sabèl s-a redus la întrebarea dacă formularea „riscul de confuzie include riscul de asociere” înseamnă că poate apărea un „risc de confuzie” în cazul unei asocieri între mărci care nu dă naștere unor confuzii privind originea.
[5: The concept came from Benelux case-law and applied, inter alia, to non-reputed marks.] 
[5: Conceptul provine din jurisprudența Benelux și s-a aplicat, printre altele, mărcilor fără renume.]
The Court found that likelihood of association is not an alternative to likelihood of confusion, but that it merely serves to define its scope. 
Curtea a statuat că riscul de asociere nu este o alternativă la riscul de confuzie, ci are doar rolul de a defini întinderea acestuia.
Therefore, a finding of likelihood of confusion requires that there be confusion as to origin. 
Astfel, constatarea unui risc de confuzie presupune existența unei confuzii referitoare la origine.
In Canon (paras 29-30), the Court clarified the scope of confusion as to origin when it held that: 
În Hotărârea Canon (punctele 29-30), Curtea a clarificat întinderea confuziei privind originea, statuând că:
As seen above, likelihood of confusion relates to confusion as to commercial origin including economically linked undertakings. 
După cum s-a arătat mai sus, riscul de confuzie se referă la confuzia cu privire la originea comercială și include întreprinderile între care există legături economice.
What matters is that the public believes that the control of the goods or services in question is in the hands of a single undertaking. 
Ceea ce contează este că publicul consideră că produsele sau serviciile respective se află sub controlul unei singure întreprinderi.
The Court has not interpreted economically linked undertakings in the context of likelihood of confusion, but it has done so with respect to the free movement of goods/services. 
Curtea nu a interpretat noțiunea de „întreprinderi între care există legături economice” în contextul riscului de confuzie, ci în contextul liberei circulații a produselor/serviciilor.
In Ideal Standard the Court held: 
În cauza Ideal Standard, Curtea a statuat următoarele:
… A number of situations are covered: products put into circulation by the same undertaking, by a licensee, by a parent company, by a subsidiary of the same group, or by an exclusive distributor. 
[…] Sunt posibile mai multe situații: produsele sunt introduse în circulație de către aceeași întreprindere, de deținătorul unei licențe, de întreprinderea-mamă, de o filială a aceluiași grup sau de un distribuitor exclusiv.
… In all the cases mentioned, control [is] in the hands of a single body: the group of companies in the case of products put into circulation by a subsidiary; the manufacturer in the case of products marketed by the distributor; the licensor in the case of products marketed by a licensee. 
[…] În toate cazurile menționate, controlul este exercitat de un singur organism: grupul de societăți, în cazul produselor introduse în circulație de o filială; producătorul, în cazul produselor comercializate de distribuitor; licențiatorul, în cazul produselor comercializate de către deținătorul unei licențe.
In the case of a licence, the licensor can control the quality of the licensee's products by including in the contract clauses requiring the licensee to comply with his instructions and giving him the possibility of verifying such compliance. 
În cazul unei licențe, licențiatorul poate controla calitatea produselor deținătorului licenței prin includerea în contract a unor clauze care să îl oblige pe acesta din urmă să respecte instrucțiunile licențiatorului și care să îi ofere licențiatorului posibilitatea de a verifica respectarea lor.
The origin that the trade mark is intended to guarantee is the same: it is not defined by reference to the manufacturer but by reference to the point of control of manufacture. 
Originea pe care marca trebuie să o garanteze rămâne neschimbată: ea nu este definită în raport cu producătorul, ci cu punctul în care se exercită controlul asupra producției.
Consequently, economic links will be presumed where the consumer assumes that the respective goods or services are marketed under the control of the trade mark proprietor. 
În consecință, se consideră că există legături economice atunci când consumatorul presupune că produsele sau serviciile respective sunt comercializate sub controlul titularului mărcii.
Such control can be assumed to exist in the case of enterprises belonging to the same group of companies and in the case of licensing, merchandising or distribution arrangements as well as in any other situation where the consumer assumes that the use of the trade mark is normally possible only with the agreement of the trade mark proprietor. 
Se poate presupune că există un astfel de control în cazul întreprinderilor care aparțin aceluiași grup de societăți, în cazul acordurilor de licențiere, de merchandising sau de distribuție, precum și în orice altă situație în care consumatorul presupune că utilizarea mărcii este posibilă, în condiții normale, numai cu acordul titularului acesteia.
Therefore, the likelihood of confusion covers situations where: 
Prin urmare, riscul de confuzie apare în situațiile în care:
the consumer directly confuses the trade marks themselves, or where 
consumatorul confundă în mod direct mărcile aflate în conflict sau
the consumer makes a connection between the conflicting signs and assumes that the goods/services covered are from the same or economically linked undertakings. 
consumatorul face o legătură între semnele aflate în conflict și presupune că produsele/serviciile desemnate provin de la aceeași întreprindere sau de la întreprinderi între care există legături economice.
Hence, if the perception of a later trade mark merely brings to mind an earlier trade mark, but the consumer does not assume the same commercial origin, then this link does not constitute likelihood of confusion despite the existence of a similarity between the signs . 
Prin urmare, dacă perceperea unei mărci ulterioare nu face decât să amintească de o marcă anterioară, dar consumatorul nu presupune că originea comercială este identică, atunci această legătură nu dă naștere unui risc de confuzie, în pofida existenței unei asemănări între semne.
[6: Although such a situation could take unfair advantage of, or be detrimental to, the distinctive character or the reputation of an earlier mark under Article 8(5) EUTMR, see the Guidelines Part C, Opposition, Section 5, Trade Marks with Reputation (Article 8(5) EUTMR).] 
[6: Deși o astfel de situație ar genera un profit necuvenit de pe urma caracterului distinctiv sau a renumelui mărcii anterioare sau ar aduce atingere acestuia, în sensul articolului 8 alineatul (5) din Regulamentul privind marca UE - vezi Ghidul, Partea C, Opoziția, Secțiunea 5, Mărci de renume [articolul 8 alineatul (5) din Regulamentul privind marca UE].]
3.3 Likelihood of confusion and distinctiveness of the earlier mark 
Riscul de confuzie și caracterul distinctiv al mărcii anterioare
The distinctiveness of the earlier trade mark has been held by the Court to be an important consideration when assessing likelihood of confusion, since: 
Caracterul distinctiv al mărcii anterioare a fost considerat de către Curte ca fiind un element important pentru procesul de apreciere a riscului de confuzie, deoarece:
the more distinctive the earlier trade mark, the greater will be the likelihood of confusion (see Sabèl, para. 24); 
riscul de confuzie este cu atât mai ridicat cu cât caracterul distinctiv al mărcii anterioare este mai pronunțat (a se veda Sabèl, punctul 24);
trade marks with a highly distinctive character enjoy broader protection than trade marks with a less distinctive character (see in this regard Canon, para. 18) 
mărcile cu caracter puternic distinctiv se bucură de o protecție mai amplă decât cele cu caracter mai puțin distinctiv (a se vedea în acest sens Canon, punctul 18);
however, the scope of protection of trade marks with low distinctive character will be narrower. 
în schimb, întinderea protecției mărcilor cu caracter slab distinctiv va fi mai restrânsă.
One consequence of these findings is that the enhanced distinctiveness of the earlier mark may be a decisive factor towards establishing a likelihood of confusion when the similarity between the signs and/or the goods and services is low (11/11/1997, C251/95, Sabèl, EU:C:1997:528, § 22). 
Ca o consecință a acestor constatări, caracterul puternic distinctiv al mărcii anterioare poate fi un factor decisiv pentru stabilirea unui risc de confuzie atunci când asemănarea dintre semne și/sau dintre produse și servicii este redusă (11/11/1997, C251/95, Sabèl, EU:C:1997:528, § 22).
When the distinctiveness of the earlier trade mark is low, this may be a factor weighing against likelihood of confusion. 
În cazul în care marca anterioară are un caracter slab distinctiv, acest factor poate fi un argument împotriva riscului de confuzie.
3.4 Likelihood of confusion: questions of fact and questions of law 
Riscul de confuzie: chestiuni de fapt și chestiuni de drept
The concept of likelihood of confusion is a legal concept rather than a mere factual evaluation of the rational judgments and emotional preferences that inform the consumer's cognitive behaviour and purchasing habits. 
Riscul de confuzie reprezintă un concept juridic și nu o evaluare strict faptică a judecăților raționale și a preferințelor emoționale care influențează comportamentul cognitiv și obiceiurile de cumpărare ale consumatorilor.
Therefore, assessment of likelihood of confusion depends on both legal questions and facts. 
Prin urmare, aprecierea riscului de confuzie depinde atât de aspectele juridice, cât și de fapte.
3.4.1 Fact and law - similarity of goods/services and of signs 
Fapt și drept - asemănarea produselor/serviciilor și a semnelor
For instance, Article 8(1) EUTMR establishes that the identity/similarity of goods/services is a condition for likelihood of confusion. 
De exemplu, articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul privind marca UE prevede că identitatea/asemănarea produselor/serviciilor reprezintă una dintre condițiile riscului de confuzie.
The identification of the relevant factors for evaluating whether this condition is met is also a question of law. 
Identificarea factorilor relevanți pentru evaluarea îndeplinirii acestei condiții reprezintă tot o chestiune de drept.
The Court has identified the following factors for determining whether goods/services are similar: 
Curtea a identificat următorii factori cu ajutorul cărora se poate stabili asemănarea produselor/serviciilor:
their nature 
natura lor;
their intended purpose 
destinația lor;
their method of use 
metoda de utilizare;
whether they are complementary or not 
eventuala complementaritate dintre ele;
whether they are in competition or interchangeable 
eventuala concurență între ele sau posibilitatea de a le schimba între ele;
their distribution channels/points of sale 
canalele de distribuție/punctele de vânzare;
their relevant public 
publicul relevant;
their usual origin. 
originea uzuală.
All these factors are legal concepts and determining the criteria to evaluate them is also a question of law. 
Toți acești factori reprezintă concepte juridice, iar stabilirea criteriilor pentru evaluarea lor reprezintă tot o chestiune de drept.
However, it is a question of fact whether, and to what degree, the legal criteria for determining, for instance, ‘nature', are fulfilled in a particular case. 
În schimb, este o chestiune de fapt dacă și în ce măsură sunt îndeplinite criteriile juridice de stabilire a „naturii” (de exemplu) într-un anumit caz.
By way of example, cooking fat does not have the same nature as petroleum lubricating oils and greases even though both contain a fat base. 
Pentru exemplificare, grăsimea pentru gătit nu are aceeași natură cu uleiurile și gresanții de lubrifiere pe bază de petrol, chiar dacă ambele conțin la bază grăsimi.
Cooking fat is used in preparing food for human consumption, whereas oils and greases are used for lubricating machines. 
Grăsimea pentru gătit se utilizează la prepararea alimentelor pentru consum uman, în timp ce uleiurile și gresanții se folosesc pentru lubrifierea utilajelor.
Considering ‘nature' to be a relevant factor in the analysis of similarity of goods/services is a matter of law. 
Luarea în considerare a „naturii” ca factor relevant pentru analizarea asemănării dintre produse/servicii este o chestiune de drept.
However, it is a matter of fact to state that cooking fat is used in preparing food for human consumption and that oils and greases are used for machines. 
În schimb, faptul că grăsimea pentru gătit este utilizată în prepararea alimentelor pentru consum uman, iar uleiurile și gresanții se folosesc pentru utilaje constituie o chestiune de fapt.
Similarly, when it comes to the comparison of signs, Article 8(1) EUTMR establishes that the identity/similarity of signs is a condition for likelihood of confusion. 
În mod similar, referitor la compararea semnelor, articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul privind marca UE prevede că identitatea/asemănarea dintre semne reprezintă o condiție a riscului de confuzie.
It is a question of law that a conceptual coincidence between signs may render them similar for the purposes of the EUTMR, but it is a question of fact, for instance, that the word ‘fghryz' does not have any meaning for the Spanish public. 
Faptul că o coincidență conceptuală între semne le poate face asemănătoare în sensul Regulamentului privind marca UE reprezintă o chestiune de drept, în timp ce, de exemplu, lipsa oricărei semnificații a cuvântului „fghryz” pentru publicul spaniol reprezintă o chestiune de fapt.
3.4.2 Fact and law - evidence 
Fapt și drept - probele
In opposition proceedings, the parties must allege and, where necessary, prove the facts in support of their arguments. 
În cursul procedurii de opoziție, părțile trebuie să susțină și, dacă este necesar, să probeze faptele pe care își întemeiază argumentele.
This follows from Article 95(1) EUTMR, according to which, in opposition proceedings, the Office is restricted in its examination to the facts, evidence and arguments provided by the parties and the relief sought. 
Această obligație decurge din articolul 95 alineatul (1) din Regulamentul privind marca UE, conform căruia, în cursul procedurii de opoziție, examinarea de către Oficiu se limitează la faptele, probele și argumentele prezentate de părți și la cererile introduse de acestea.
Therefore, it is up to the opponent to state the facts on which the claim of similarity is based and to submit supporting evidence. 
Prin urmare, opozantul trebuie să indice faptele pe care își întemeiază declarația privind asemănarea și să prezinte probe în sprijinul lor.
For instance, where wear-resistant cast iron is to be compared with medical implants, it is not up to the Office to answer the question of whether wear-resistant cast iron is actually used for medical implants. 
De exemplu, în cazul în care urmează să se compare fonta rezistentă la uzură cu implanturile medicale, nu este sarcina Oficiului să răspundă la întrebarea dacă fonta rezistentă la uzură se folosește în practică pentru implanturi medicale.
This must be demonstrated by the opponent as it seems improbable (14/05/2002, R 684/20004, Tinox / TINOX). 
Acest lucru trebuie să fie demonstrat de către opozant, deoarece pare puțin probabil (14/05/2002, R 684/20004, Tinox / TINOX).
An admission by the applicant of legal concepts is irrelevant. 
Admiterea de către solicitant a conceptelor juridice este irelevantă.
It does not discharge the Office from analysing and deciding on these concepts. 
Ea nu exonerează Oficiul de obligația de a analiza și a formula decizii privind conceptele respective.
This is not contrary to Article 95(1) EUTMR, which is binding on the Office only as regards the facts, evidence and arguments and does not extend to the legal evaluation of the same. 
Acest fapt nu contravine articolului 95 alineatul (1) din Regulamentul privind marca UE, care are caracter obligatoriu pentru Oficiu exclusiv în ceea ce privește faptele, probele și argumentele, fără să se extindă la evaluarea acestora din punct de vedere juridic.
Therefore, the parties may agree as to which facts have been proven or not, but they may not determine whether or not these facts are sufficient to establish the respective legal concepts, such as similarity of goods/services, similarity of the signs, and likelihood of confusion. 
Astfel, părțile pot hotărî de comun acord care fapte au fost probate și care nu, dar nu pot decide dacă aceste fapte sunt sau nu suficiente pentru a caracteriza conceptele juridice respective, precum asemănarea produselor/serviciilor, asemănarea semnelor și riscul de confuzie.
Article 95(1) EUTMR does not prevent the Office from taking into consideration, on its own initiative, facts that are already notorious or well known or that may be learnt from generally accessible sources, for example, that PICASSO will be recognised by EU consumers as a famous Spanish painter (22/06/2004, T185/02, Picaro, EU:T:2004:189; 12/01/2006, C361/04 P, Picaro, EU:C:2006:25). 
Articolul 95 alineatul (1) din Regulamentul privind marca UE nu împiedică Oficiul să ia în considerare, din proprie inițiativă, fapte care sunt deja notorii sau bine cunoscute sau care pot fi aflate din surse general accesibile, precum faptul că PICASSO va fi recunoscut, de către consumatorii din UE, drept un faimos pictor spaniol (22/06/2004, T185/02, Picaro, EU:T:2004:189; 12/01/2006, C361/04 P, Picaro, EU:C:2006:25).
However, the Office cannot quote ex officio new facts or arguments (e.g. reputation or degree of knowledge of the earlier mark). 
Cu toate acestea, Oficiul nu poate cita automat fapte sau argumente noi (de exemplu, renumele sau nivelul de cunoaștere a mărcii anterioare).
Moreover, even though certain trade marks are sometimes used in daily life as generic terms for the goods and services that they cover, this should never be taken as fact by the Office. 
În plus, deși anumite mărci sunt folosite uneori în viața de zi cu zi ca termeni generici pentru produsele și serviciile pe care le desemnează, Oficiul nu trebuie să ia niciodată în considerare acest lucru ca pe un dat.
In other words, trade marks should never be referred to (or interpreted) as if they were a generic term or a category of goods or services. 
Cu alte cuvinte, mărcile nu trebuie să fie niciodată menționate (sau interpretate) ca și cum ar fi vorba despre un termen generic sau despre o categorie de produse sau servicii.
For instance, the fact that in daily life part of the public refers to ‘X' when talking about yoghurts (‘X' being a trade mark for yoghurts) should not lead to using ‘X' as a generic term for yoghurts. 
De exemplu, faptul că o parte a publicului folosește în viața de zi cu zi termenul „X” atunci când se referă la produsul iaurturi („X” fiind o marcă înregistrată de iaurturi) nu trebuie să conducă la utilizarea denumirii „X” ca termen generic pentru iaurturi.
4 Evaluation of the Relevant Factors for Establishing a Likelihood of Confusion 
Evaluarea factorilor relevanți pentru stabilirea riscului de confuzie
4.1 The relevant point in time 
Momentul de referință
The relevant moment in time for assessing a likelihood of confusion is the date the opposition decision is taken. 
Momentul de referință pentru evaluarea riscului de confuzie este data adoptării deciziei privind opoziția.
Where the opponent relies on enhanced distinctiveness of an earlier trade mark, the conditions for this must have been met on or before the filing date of the EUTM application (or any priority date) and must still be fulfilled at the point in time the decision is taken. 
Atunci când opozantul se bazează pe caracterul puternic distinctiv al unei mărci anterioare, este necesar ca marca să fi întrunit condițiile necesare pentru stabilirea acestui caracter cel târziu la data depunerii cererii de înregistrare ca marcă UE (sau la eventuala dată de prioritate) și să le mențină inclusiv la momentul adoptării deciziei.
Office practice is to assume that this is the case, unless there are indications to the contrary. 
Practica Oficiului este de a presupune că toate aceste condiții sunt întrunite, cu excepția cazului în care există indicii care sugerează contrariul.
Where the EUTM applicant relies on a reduced scope of protection (weakness) of the earlier trade mark, only the date of the decision is relevant. 
În cazul în care solicitantul unei mărci UE se bazează pe o întindere redusă a protecției mărcii anterioare (pe slăbiciunea acesteia), este relevantă doar data deciziei.
4.2 List of factors for assessing the likelihood of confusion 
Lista factorilor utilizați pentru aprecierea riscului de confuzie
The likelihood of confusion is assessed in the following steps, taking into account multiple factors. 
Aprecierea riscului de confuzie se face în următoarele etape, cu luarea în considerare a mai multor factori.
Comparison of goods and services 
Compararea produselor și a serviciilor
Relevant public and degree of attention 
Publicul relevant și gradul de atenție
Comparison of signs 
Compararea semnelor
Distinctiveness of the earlier mark 
Caracterul distinctiv al mărcii anterioare
Any other factors 
Orice alți factori
Global assessment of likelihood of confusion. 
Aprecierea globală a riscului de confuzie.